prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — Som framgår av rege-ringens proposition 1995/96:12, Totalförsvar i förny-else - som redan tagit ställning till - ingårkostnaderna för en internationell styrka för fredsbe-främjande insatser i totalförsvarsramen.Mot den bakgrunden, , är det ensjälvklarhet att sådana frågor bör beredas och hante-ras av försvarsutskottet. Det är logiskt att det blir så.Det stämmer överens med den s.k. fackutskottsprinci-pen, som man har sagt sig vilja följa. Vid en sakligprövning av frågan kan man inte komma fram tillnågon annan slutsats.Reservanternas syn på KU:s uppgift i detta sakä-rende, är närmast beklämmande. Ni kan väl ändå intepå fullt allvar mena att KU:s uppgift i denna frågaendast är av formell art, och att det handlar om ettslags spel för galleriet - att forsla fram ett förslag tillriksdagen? Det är ju fråga om en sakprövning. Tyckerni inte det, ni som står för reservationerna 1 och 3 ibetänkandet, skulle jag vilja säga att ni har missförs-tått uppdraget i fullständigt.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets betän-kande och avslag till samtliga reservationer.Innan jag slutar skulle jag måhända ändå säga litetom reservation 2, som gäller turismen. Det här ärnaturligtvis en ur många synpunkter intressant fråga.Det är ingen tvekan om att man kan diskutera vardessa frågor skall ligga; i kulturutskottet eller i nä-ringsutskottet.Jag är väl medveten om att det inte behöver varasärskilt svårt att hitta argument för att dessa frågorhade kunnat ligga kvar i kulturutskottet. Men jag villalltså hävda att vi, på olika nivåer i den politiskaprocess som skett på detta område, ändå har kommitfram till att det kan vara rimligt att turismfrågornaöverförs till näringsutskottet. Mot den bakgrundenyrkar jag även avslag på reservation 2.Anf. 123 () replikFru talman! Först ett ord bara om själva sakfrågan:Våra internationella, fredsbevarande styrkor är bero-ende av just de beslut som fattas i utrikesutskottet ochpå den internationella arenan. Därför är det också rättnaturligt att det är där dessa frågor hör hemma.Om det nu skall ligga under totalförsvaret, kan detmycket väl bli så att man, om har gjort inter-nationella åtaganden och det gäller att också beredaekonomiskt utrymme för dessa, får ringa till Eksjöeller till och säga: Vi har inte pengar så deträcker, vi får nog lägga ned några regementen.Det är inte bra om vårt försvar på det sättet skallutsättas för schackrande bara för att vi skall kunnauppfylla våra internationella förpliktelser.Men detta, fru talman, var inte det väsentliga isammanhanget. Det väsentliga var att det gäller attleva upp till de uppgörelser som träffats. KU har visstett eget beredningsansvar, , det ärsjälvfallet. Men har vi någonsin svikit uppgörelsersom har träffats på olika nivåer mellan partierna ifråga om spelreglerna och vad som hör till dem?Jag kan dessbättre inte erinra mig något sådantfall. Det här skulle alltså i det avseendet bli prejudice-rande.Pacta sunt servanda; överenskommelser skallhållas. Här har ni svikit.Anf. 124 () re-plikFru talman! Vi har i alla fall tydligen kommit sålångt i debatten att nu erkänner attkonstitutionsutskottet har ett eget beredningsansvar.Då ligger det också i sakens natur att konstitutionsut-skottet i sin beredning kan komma fram till en annanståndpunkt än vad som annars har gjorts.Det Hagård nu säger är intressant på många olikasätt. Han säger att man inte får ändra på ett förslagsom i sin helhet antagits i politisk enighet. Det ärprecis vad som ordagrannt står i den reservation somHagård skrivit under.Det märkliga är att och hans parti-grupp i KU inte lever som man lär. ärförvisso en säregen innovatör. Han har tydligen upp-funnit en helt egen filosofi som är ganska fiffig ochsom passar honom som hand i handske. Det BirgerHagård och hans partikamrater i konstitutionsutskottethar kommit fram till är att förslag som har antagits ifull politisk enighet, men som intetycker om, de får man ändra hur mycket som helst!Jag har ett konkret exempel på detta. KU behand-lar nya bestämmelser för trakta-ments- och reseersättningar m.m. till le-damöter. Det är ett förslag som har tagits i full poli-tisk enighet. Alla partier har varit representerade. Detfinns inga reservationer. Förslaget uppfyller alla dekriterier som nämner i sin reservation:"En uppgörelse av detta slag kräver att partierna stårfast vid sina ståndpunkter också i utskotts- och riks-dagsbehandlingen. "råkar det vara så att och andramoderater i utskottet är mycket upprörda över vadsom har föreslagits i detta ärende. Då finns det min-sann inga hinder för att kräva förändringar. Alla mo-derater i vädrar i en motion sittmissnöje. Då behöver man tydligen inte längre stå fastvid beslut som man tidigare varit med om att fatta.Jag tycker alltså att skall gå upp påsin studiekammare, dra en våt filt över huvudet ochtänka igenom sin inkonsekvens.Anf. 125 får erinra om att det är ett visst betänkande,KU21, som vi nu diskuterar.Anf. 126 () replikFru talman! Jag har en bestämd känsla av att filtaroch annat kanske inte skulle räcka för i det här sammanhanget. Han måste kunnainse att det är en viss skillnad mellan ärenden där mankommer överens bland gruppledarna och i talmans-konferensen och frågor där man kommer överensinom förvaltningsstyrelsen. I det senare fallet måsteman naturligtvis kunna komma med ändringar.Så har det inte varit när det gäller denna störrefråga. Här har man svikit de överenskommelser somhar ingåtts. Jag noterar detta, och jag gör det med enviss beklämmelse. Jag noterar detta för framtiden.Anf. 127 () re-plikFru talman! för ett oerhört intres-sant resonemang. Om det i full politisk enighet träffasen överenskommelse inom förvaltningsstyrelsen gäl-ler inte det som står i den moderata reservationen,utan då är det något helt annat. Om det däremot ärfråga om talmanskonferensen tycker det är en skillnad.Uppriktigt sagt, tycker jag att självmåste inse den politiska inkonsekvens som han härger uttryck för. Dessutom tog den6 beslut som innebär att dennatyp av kostnader/anslag skall ligga hos försvarsutskot-tet. Vidare framgår det tydligt och klart av den be-redning som skedde i att försvarsutskottetmed en ganska saklig motivering också tagit framuppgifter som tyder på att det lämpligaste stället förbehandling av dessa frågor är försvarsutskottet. Omdetta var hela enig utomModeraterna, som hade en reservation.Att anslaget till de fredsbevarande styrkorna närdet gäller FN-insatser skulle ligga hos försvarsutskot-tet är sakligt sett helt korrekt.Anf. 128 ()Fru talman! Vi i vill i högre grad änregeringen betona den starka kopplingen mellanturism och kultur. föreslår regeringen här att be-redningsansvaret för kulturutskottet vad avser turismskall upphöra och att det skall övergå till näringsut-skottet. Man säger att principiella grunder för utgifts-områdena skall vara att dessa svarar för de ändamåloch politiska syften som finns bakom anslagsförsla-gen. Indelningen borde enligt utredningens meningtillfredsställa krav på politisk relevans och möjlighe-ter att göra meningsfulla prioriteringar och att följaupp resultat.Vi tror att kulturutskottet skulle kunna göra det påett alldeles eminent sätt. Vi är rädda att utvecklingenblir på följande sätt. Jag skall läsa upp litet grand avdet som står i Västgötaläget, turistrådslilla nyhetsbrev. Rubriken lyder: Bra resultat förturistindustrin 1995. Det står så här:"Landskapet bjuder på den `råvara´ av upplevelseri natur och kultur som svenskar och allt fler nordboroch européer frågar efter - en ?råvara´ som förädlastill upplevelser och paketeras för våra besökare, så attdessa skall få ut så mycket mer av sin vistelse." Vida-re handlar det om att marknadsföringen är viktig. Detlönar sig att gå in i närområdena och att jobba meddirektreklam.Så kan det låta när näringen råder.Turistnäringen utgör en viktig del av det svenskanäringslivet, närmare bestämt en tredjedel, och denberäknas öka. Men på vilket sätt? Vilkaattityder skall få råda? Är det fråga om turismen sområvara, eller kan det vara fråga om turismen som enmöjlighet till speciella upplevelser där vårt kulturarvkan lyftas fram och berika fler än som är fallet ?Vi tycker att det är tråkigt att beredningsansvaretflyttas och läggs på näringsutskottet.Anf. 129 ()Fru talman! Jag upprepar vad jag sade till PeterEriksson: Visst går det att finna argument för att hakvar turistnäringen i kulturutskottet. Därom råderinget tvivel. Jag tror dock att också att det inte är svårare att hitta starka argumentför att även turistfrågorna kan ligga i näringsutskottet.Den sakliga utgångspunkten har det varit fråga omoch den prövningen har vi gjort. Vi har då funnit attdet ändå måste anses rimligt att näringsutskottet taröver de här frågorna.Jag skall gärna erkänna, , att det inteär svårt att hitta tidningsartiklar som man, om man såvill, patetiskt kan läsa högt ur här i talarstolen. Menargumenten för att föra frågan till näringsutskottetväger ändå över enligt min mening. Detta har allapartier i kulturutskottet, med undantag av Miljöparti-et, kommit fram till.Anf. 130 ()Fru talman! Jag är glad över tillägget om att detgäller alla partier utom . Jag trodde vi varen del av alla partier.Jag läste inte innantill ur en tidningsartikel, utandet var turistråds nyhetsbrev. Jag kangärna visa det senare för finns många skäl att anföra här. Ett är nä-ringsskälet. Det är det som vi tror får väga över. Detär alltså turismen som råvara och inkomstkälla somkommer att ta över.Vi hade önskat att kulturutskottet fick fortsätta attha beredningsansvaret och att det kanske även fick taöver ekonomin för att visa på en politisk inriktning.Det handlar ju om attityder. Vad är det vi vill bjudade människor på som kommer till ? På vilketsätt vill vi att turismen näringskälla skall utvecklas?Anf. 131 ()Fru talman! Alla kan naturligtvis höra att EwaLarsson har bemödat sig om att hitta artiklar där dethålls före att frågan borde ligga kvar i kulturutskottet.Men jag är övertygad om att , om honhade lagt ner lika mycket energi på att finna fram tillde argument som gäller för att frågan skall ligga hosnäringsutskottet, precis som jag skulle ha dragit enannan slutsats.Fru talman! Jag kan inte annat än rekommenderaEwa att verkligen utnyttja en del av sin fram-tid till att också försöka finna de argument som förtsfram när det gäller näringsutskottet. Det är inte svårt.Egentligen handlar det bara om att titta i riksdagenshandlingar. Jag står gärna till tjänst med upplysningarom var kan finna de starka argumenten.Anf. 132 ()Fru talman! Jag företräder , inte migsjälv. Dessutom är också företrätt i kon-stitutionsutskottet. har alldeles nyssförfäktat samma inställning. Jag tror faktiskt inte attvi, om vi sätter oss in i ärendet, kommer fram tillsamma resultat. Vi måste nog erkänna att vi har olikasynvinklar i den här frågan.Jag vill påstå att vi i kulturutskottet har träffatväldigt många av turistnäringens företrädare. Detturistråds nyhetsbrev som jag läste innantill ur ärett relevant exempel på en attityd inom vissa grenarinom turismen som är allmänt förekommande. Vi ikulturutskottet försöker, med de små resurser som vihar, att företräda en annan attityd. Det skulle ha hjälptoss i vårt arbete om beredningsansvaret hade fått liggakvar i kulturutskottet.Anf. 133 ()Fru talman! Det är väl ingen hemlighet att jag till-hör dem som gärna hade sett att turismen fick liggakvar i kulturutskottet. Emellertid är jag nu beredd attacceptera som ett led i en större uppgörelse att denindelning görs som föreslagits av en majoritet i kon-stitutionsutskottet.Jag understryker många av allmän-na synpunkter beträffande kulturens och naturensbetydelse, kulturmiljövård osv. Det handlar faktisktom människors fritid. Därför vill jag uttrycka för-hoppningen, och också tron, att vi i dessa frågorkommer att finna former för ett gott samarbete mellannäringsutskottet och kulturutskottet i anslutning tillberedningen av ärenden inför riksdagsbehandlingen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )13 § arbetsformerFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU22Riksdagens arbetsformerAnf. 134 ()Fru talman! har situationen i riks-dagens plenisal varit föremål för åtskilliga diskussio-ner, dels internt här i , dels också mass-medialt. Det har ansetts att ledamöter haren alltför dålig närvaro vid arbetsplena och frågestun-der. Likaså har det sagts att debatterna är alltför stelaoch tråkiga.Flera talmän har lagt ned stor möda på att refor-mera debattreglerna. Men någon förändring har inteägt rum. Det är därför angeläget att fortsatta an-strängningar görs för att förbättra situationen. Samti-digt är det väsentligt att problemet inte överskattas.Många gånger är det ren okunskap beträffanderiksdagsledamöternas arbetssituation från exempelvismassmediernas sida som gör att frågan om närvarooch engagemang i plenisalen får alltför stora propor-tioner. TV-bilder från en glest besatt plenisal sänds juinte sällan för att ge intrycket av ointresse från riks-dagsledamöternas sida. Detta skedde senast i ett TV-program där de s.k. undersökande jour-nalisterna inte tycktes ha någon som helst förståelseför att en riksdagsledamot över huvud taget kundebevista någon annan aktivitet då debattpågick i kammaren.Det är bara att konstatera att riksdagsledamöternafaktiskt har en mängd andra aktiviteter vid sidan avoch med kammardebatterna. I många fallhandlar det om sammanträden med olika styrelser ochutredningar i vilka ledamöter är engagerade. Menledamöterna kan naturligtvis också vara tvungna attunder plenitid ta emot besök av olika slag samtidigtsom de måste läsa in handlingar och skriva anföran-den. Inte sällan är det nödvändigt att träffa kollegerfrån den egna riksdagsgruppen eller från länsbänkenför att diskutera olika ärenden. Sådana diskussionerkan inte alltid vänta till dess att kammardebatternaavslutats. På detta sätt har det svenska parlamentetalltid arbetat, och så sker också i de flesta andra län-der.Det kan för övrigt inte vara rimligt att begära attalla ledamöter alltid skall sitta i kammaren så snartdet är debatt. Man får nämligen inte glömma att del av ledamöterna över internradio och intern-TV faktiskt följer debatterna från sina rum, där det iarbetstyngda situationer ibland kan vara mer praktisktatt sitta, eftersom man då som man lyssnarkan göra någonting annat som man inte kan göra ikammaren, t.ex. öppna post.Man får inte heller tro att alla debatter kan görasså underhållande att ledamöterna lämnar alla andraformer av aktiviteter så snart det ringer till debatt baraför att inte gå miste om en påpasslig replik i plenisa-len. Varje liten detalj i ett betänkande eller varje frågavid en frågestund kan omöjligen uppfattas som såintressant att den till skall engageravarje ledamot av riksdag. Det är ett faktumsom vi måste acceptera.Vad som däremot skulle vara värdefullt vore omnärvaron ökade när det gäller ärenden av mer allmäntintresse. Inte heller i sådana fall är plenisalen särskiltfylld eller debatterna särskilt engagerande.Det problem som trots allt finns hänger nog tillviss del samman med ledamöternas placering i pleni-salen. placeras ledamöterna eftervalkretsar och inte t.ex. partivis.Detta är ovanligt om man jämför med andra län-der. En kartläggning som utfördes avInterparlamentariska unionen visade att parlamentsle-damöterna i de flesta av 54 undersökta länder sattgrupperade efter politisk uppfattning. Det var bara isju av de 54 länderna som valkretsindelningen låg tillgrund för placeringen.I en motion av och , som tillstyrkts av de moderata ledamöterna ikonstitutionsutskottet, föreslås att platsfördelningen iriksdagens plenisal skall ske efter partitillhörighet ochinte efter valkrets. Säkerligen skulle, som motionärer-na påpekar, debatten därigenom ges större livfullhetoch åskådlighet. Det skulle nog också verka stäm-ningshöjande att sitta bland sina politiska fränder frånhela landet i jämförelse med att vara bänkgranne meden politisk motståndare. Självfallet skulle det ocksåbli lättare att hålla kontakt inom en riksdagsgrupp ochatt där exempelvis fördela uppgiften att ta till orda.Om riksdagsledamöterna satt partivis skulle manockså snabbt kunna avläsa skillnader i närvaro mellanpartierna, vilket i sin tur säkerligen skulle verka dis-ciplinerande. En placering efter parti skulle ocksågöra det enklare att få en överblick över hur de olikapartierna uppträtt vid voteringarna.Någon ombyggnad av plenisal behöveremellertid inte göras för att ledamöterna skall kunnaplaceras partivis. En sådan placering torde gå utmärktatt genomföra inom ramen för nuvarande möblering.Man måste över huvud taget ställa sig tveksam tilldet förslag som finns beträffande om-byggnad av plenisalen. Det kan starkt ifrågasättashuruvida det kan anses försvarligt att i nuvarandeekonomiska läge lägga ut så mycket pengar som detsägs handla om för ett sådant projekt. Enligt uppgiftfrån fastighetsenheten vid förvaltningskon-tor beräknas kostnaden för en ombyggnad enligt för-slaget till inte . I likhetmed andra byggprojekt skulle siffran dessutom säkertvara betydligt högre när allt var klart.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Fru talman! Det betänkande vi nu handlägger be-handlar också en motion av medyrkande om att måtte besluta att i konstnär-lig form manifestera och det svenska fol-kets respekt för gärning.Man får nog erkänna att det känns litet egendom-ligt att man på många andra håll gjort mer för atthedra än vad vi har gjort i denneshemland. Statyer eller monument för att hedra RaoulWallenbergs gärning finns nämligen i ett flertal andraländer. Bland dessa kan nämnas , där minnes-märken finns i flera städer, . I finns minnesmärken i såväl Sidneysom Melbourne.I de flesta fall är minnesmärket en byst av RaoulWallenberg. Men i har det t.o.m. uppförtsett monument. I finns ett förslag tillminnesmärke att placeras i . I plane-ras ett minnesmärke. Sedan i november förra åretfinns i den amerikanska kongressen en byst av RaoulWallenberg. är dessutom heder-smedborgare i , och Israel.Fru talman! Jag skall inte säga mera om RaoulWallenberg, eftersom jag kan se att har anmält sig på talarlistan. Men jag ville ändåsäga några ord i den här frågan för att understryka detglädjande i att utskottet nu beslutat attställa sig bakom motionsyrkandet om att hedra RaoulWallenbergs gärning.Anf. 135 ()Fru talman! Flera av partier har mo-tionsvägen redovisat sina synpunkter på riksdagensarbetsformer i allmänhet och på motionsrätten i syn-nerhet. En gemensam uppfattning hos motionärerna äratt det finns skäl att överväga ett avskaffande eller enuppluckring av den tidsmässiga begränsning av mo-tionsrätten som gäller. Alternativensom förs fram är flera: fri motionsrätt under hela åreteller återkommande möjligheter att motionera underloppet av ett riksmöte.Anledningarna till att nuvarande allmänna mo-tionsrätt bör reformeras är enligt min mening många.Att som begränsa den allmänna motionsrättentill enbart i anslutning till regeringensbudgetproposition medför något av motionshysteri dåbudgetpropositionen skall bearbetas och motionsvä-gen diskuteras men också då årets alla samlade godauppslag skall framföras, därför att de under resten avåret inte ges den möjligheten. Då är, som bekant,eventuellt motionsskrivande avhängigt förslag frånregeringen, vilket är en i mitt tycke onödig begräns-ning av såväl demokratin som arbetsfor-mer. I våra kommuner har vi fri motionsrätt hela året.Jag menar, fru talman, att tidspressen i riksdagsar-betet skulle minska, årsrytmen i riks-dagsarbetet bli bättre och demokratins ramar vidgasom ytterligare någon eller några allmänna motions-rättsperioder tillskapas. Utöver budgetperioden kandet förslagsvis ligga ytterligare en period i början avåret. Det är en tanke som också framförts av /94.Nu skriver i dagens betän-kande följande: "I detta perspektiv kan det enligtutskottets mening vara naturligt att vissa förändringarbeträffande motionsverksamheten övervägs." Men sålandar man på följande skrivning: "-- -- -- det kanfinnas skäl att överväga vissa förändringar imotionsrätten. Med hänsyn till budgetpropositionenscentrala roll i riksdagsarbetet finns det emellertidanledning att avvakta utfallet av den nya ordningenunder , innan utskottet tar ett eventuelltinitiativ i frågan om motionsrättens utformning. "Det är enligt min mening en till intet förpliktandeskrivning.Jag menar, fru talman, att det redan nu finns storanledning och många skäl att utöka den allmännamotionstiden med ytterligare någon eller eventuelltnågra perioder. Jag menar också att talmanskonferen-sen borde få uppdrag att se över och utre-da frågan om en utökning av den allmänna motionsti-den för att därefter återkomma till medförslag till ändringar.Därmed ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 136 ()Fru talman! För att vinna tid skall jag försöka varlitet kortfattad. Jag instämmer i ar-gumentering. Jag vill bara lägga till att jag tycker attvi är inne i en serie av beslut och omständigheter därriksdagens roll håller på att minska.Det gäller EU-inträdet, som har minskat riksda-gens roll inom lagstiftningsarbetet. Det gäller egentli-gen också den nya budgetprocess som skall tillämpasfr.o.m. hösten, som jag om jag hade varit ledamot viddet tillfälle den antogs ivrigt hade bekämpat. Jag seren stor fara i att den ytterligare kommer att beskärariksdagens roll och leda till en koncentration av poli-tiken på bara budgetfrågor. Många frågor riskerar och mer komma i bakgrunden.Det finns alltså skäl att initiativrättvärnas. En del i detta är att skall ha en mo-tionsrätt som inte bara är förlagd till den tid då budge-ten skall behandlas utan också till någon annan tid-punkt. Detta har man yrkat på i motioner, och vi somstår bakom reservationen tycker också att konstitu-tionsutskottet skulle föreslå att uttala detta.I övrigt vill jag säga att jag delar en hel del av Jer-ry uppfattningar. Jag delar glädjen över attvi enhälligt har kunnat lösa frågan om att hedra min-net av humanitära insats. Jag delarmånga av hans åsikter om närvaron i kammaren. Menden kritik som finns av debatter, riksda-gens roll osv. tror jag inte har någonting att göra medhur vi sitter. Jag tror att det system som vi har ärganska gott, dvs. att vi är placerade efter vilka orter virepresenterar. Politiken är inte bara en politik efterparti. är det bra att det lätt knyts kontakter överpartigränserna. Där kan denna blandade placeringefter valkretsar vara ett positivt och bra inslag i detsvenska parlamentet. Därför yrkar jag avslag på denmoderata reservationen.Anf. 137 ()Fru talman! Man kan tycka att de frågor vi nu dis-kuterar kring egna arbetsformer är internafrågor som inte har så stort allmänintresse. I vissa fallär det nog så. Men i många fall har det också mycketstor betydelse vilka former man arbetar under för omdemokratin skall kunna fungera på ett bra sätt och förom den allmänna debatten i samhället skall kunnafungera på ett sätt så att vi får hit de argument somkrävs för att vi skall kunna fatta vettiga beslut ochockså kunna meddela svenska folket vad som händerkring riksdagen.En sådan fråga som vi i har tagit uppoch som har motionerat om gäller . Det har kanske varit allmänt bekant att vi iMiljöpartiet har haft ganska mycket kritik att anföramot hur har arbetat och mot de formersom vi har beslutat om . Vi har också lyckatsfå till vissa förändringar och förbättringar.Det som diskuteras tycker jag är ännu ettsteg mot att skall fungera något bättreoch kunna fullgöra det demokratiska arbetet och riks-dagens demokratiska insats på ett bättre sätt.Birger motion handlar om att den ord-ning som är är orimlig. tar på sig innan protokollen blir färdigskrivnaoch offentliggjorda. Det gör att den offentliga debat-ten inte fungerar på ett vettigt sätt. Journalister kaninte ta del av vad som har sagt i , ochdärmed kan det svenska folket inte diskutera EU-frågor på ett så upplyst sätt som borde kunna varamöjligt.Vi har fått att säga att dennaordning inte är acceptabel och att det finns stora möj-ligheter att rationalisera och avsevärt minska tidsut-dräkten.