prot · GJ0981 · 1996-04-17 00:00:00 — Solidariteten med arbetarrörelsenvar tydligen större för än solidaritetenmed arbetarkvinnorna.Fru talman! Med detta korta inlägg vill jag yrkabifall till den reservation som fogats till betänkandet.Anf. 94 ()Fru talman! I SfU5 behandlas två frågor: studi-estöd och invandring.När det gäller ökade anslag med 265,5 miljonerkronor till CSN finns inget annat än bifall. De 30miljoner som anslagits till administration är ocksåvälbehövliga - det har de studenter fått känna av somflera gånger har fått vänta på sina studiemedel.Reservationsanslaget på 27 miljoner för åtgärdermot främlingsfientlighet och rasism har också självfal-let fått bifall av ett enigt utskott. Detta anslag pekar pådet stora behovet att komma till rätta med den växan-de motsättningen mellan invandrare och svenskar,mest synlig bland ungdomar. anser att detär en oerhört viktig fråga, där opinionsbildning, in-formation samt mer handgripliga åtgärder för att ökautbildningsinsatserna och minska arbetslösheten,speciellt bland ungdomar, sammantaget kan minskamotsättningarna.Opinionsledargruppen 2000 skall arbetamed just dessa frågor. I i går stod det också attpolisen skall ta hårdare tag mot rasismen. En kombi-nation av de positiva åtgärder som bl.a. 2000-gruppen skall syssla med samt krafttag mot rasismenskulle kunna vara några av de rätta åtgärderna.Den andra fråga som behandlas är barntillägget isvuxa. Där har , och kds engemensam reservation, och har ettsärskilt yttrande. Jag yrkar bifall till reservationen,som avser moment 4.Det här är en stor och viktig fråga. Miljöpartiethar också anslagit 90 miljoner till barntillägget framtill nästa budget.Det mörka scenario vi reservanter målade upp närbarntillägget togs bort har mer än önskvärt gått i upp-fyllelse. Komvux och folkhögskolorna har fått enannan profil på sina studerande. De ensamståendeföräldrarna, mest mammor, har minskat i antal efter-som de inte kan finansiera sina studier. De kan, ba-rockt nog, få en bättre ekonomi genom att stannahemma och inte göra någon insats i samhället.Vi avvaktar förslag, menmig veterligt löses inte heller där problemet för stude-rande med barn.Alla är överens om att vi går in i ett utbildnings-samhälle där vi under våra liv upprepade gångermåste vidareutbilda oss eller omskola oss. Regeringenär också medveten om detta och satsar oerhört hårt påökad utbildning. Varför minskar man då så styvnackatoch hårt förutsättningarna för föräldrar med försörj-ningsbörda att få den chans de så väl behöver?Man lät dessutom beslutet verka retroaktivt, så atten ganska stor grupp fick avbryta t.ex. sin gymnasie-kompetensutbildning. Många hade samlat mycketmod och kraft för att våga starta sina studier. stårde där med en halv gymnasieutbildning. Skall de vågastarta om? Enbart på grund av majoritetens prestigehar de hamnat i denna situation.Anf. 95 ()Fru talman! Det är inte första gången som vi pratarom svuxa i kammaren under det här , ochunder det förra. Vi har haft anledning att göra det vidolika tillfällen, inte minst i frågestunder, då vi hartagit upp det med olika statsråd. Det har också varitaktuellt på många sätt genom olika typer av uppvakt-ningar.Det gäller självfallet barntillägget inom svuxa.Alla de farhågor som man har haft anledning att hysanär det gäller konsekvenserna av borttagande harbesannats, eftersom väldigt många, främst ensamstå-ende mödrar, inte har haft möjlighet att fortsätta sinastudier.Om det är några som behöver ett kunskaps- ochkompetenslyft är det just den här gruppen av kvinnor,med låg utbildning, lågavlönade arbeten, perioder avarbetslöshet och barn att dra försorg om. Om de intebehöver detta, vilka behöver det då? Om dessa intebehöver det allra mest, vilka skulle i så fall behövadet? Jag kan inte tänka mig några andra grupper, utandet här är för mig den allra viktigaste gruppen när detgäller att satsa på detta kunskaps- och kompetenslyftpå grundnivå. Det handlar t.o.m. om grundskolenivåoch sedan gymnasienivå.Alla talar väldigt mycket om behovet av att höjakompetensen för hela arbetskraften i landet. Men ävenhär måste man kunna peka ut grupper som mer ännågon annan behöver detta. Om man kan vara överensom att det finns en grupp som är i skriande behov avdetta, som inte har någon framtid på arbetsmarknadenutan att få höja sin kompetens, borde man också kun-na vara överens om att man skall göra det möjligt förden här gruppen människor att bedriva de studier somde behöver.Satsningen på utbildningsplatser, dvs. på denkvantitativa delen när det gäller utbildningen, riskeraratt delvis bli en flopp, om man inte gör det möjligt fördem som bäst behöver den här utbildningen att tillgo-dogöra sig den, genom att de får möjlighet att finansi-era sina studier.Studiestödsutredningen har nämnts här tidigare,och den är försenad. När den har kommit med sinaförslag skall de remissbehandlas, och så småningomskall det komma en proposition hit till kammaren. Jagär tveksam till om man kommer fram med något för-slag som verkligen gynnar den här gruppen.När man behandlar alla studenter, oavsett nivå ochoavsett förhållanden, på samma sätt och bestämmeren högsta summa för möjlighet till lån och bidrag,som är lika för alla dessa, kommer man inte att lösaproblemet, åtminstone inte för de ensamstående möd-rarna med ett eller flera barn.Idealt sett, sägs att det här skall lösas inom famil-jepolitiken. Det finns inget instrument inom familje-politiken som löser det här, så jag undrar hur det skalllösas. Det är min fråga till Socialdemokraterna.Jag uppfattar det så att barntillägget inom svuxafortfarande är borta på grund av principskäl och sedanprestigeskäl.I det jämlika , där alla skall behandlas lika,och i det socialdemokratiska skall alla - medbetoning på alla - vara med och spara. Dels skallbarntillägget tas bort i svuxa därför att det inte finns idet andra studiemedlet, dels skall den här gruppenvara med och kraftfullt spara därför att andra grupperskall spara. Alla skall vara med och spara - det låterjätterättvist när man hör det. Men man måste tänkapå, att när vi började med sparpaket fanns det männi-skor som inte hade några marginaler. fortsätter vimed det ena och det andra, och alla skall vara medvarje gång, även de som inte ens hade någon marginali första omgången. Var skall vi då hamna? Är det intevi andra, som har marginalerna, som skall ta det här?Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 96 ()Fru talman! är fortfarande i ett sådantekonomiskt svårt läge att vi inte har råd med att slutasaneringen av finanserna.I ett rättvist och jämställt samhälle måste männi-skor själva ha möjlighet att försörja sig på eget arbete.Som alla här i kammaren vet, är studiestödet intedet enda området som är utsatt för besparingar -nödvändiga besparingar för att vi skall komma tillrätta med dåliga ekonomiska situation.Vi socialdemokrater står fortfarande fast vid attvår största uppgift är att bekämpa arbetslösheten. Omvi vill ha ett samhälle byggt på att människor självaförsörjer sig på eget arbete måste vi komma till rättamed obalansen i ekonomin. Det är ett måste för attbekämpa arbetslösheten.För att skapa goda förutsättningar för ekonomisktillväxt och för att människor bättre skall kunna mötade krav som framtidens arbetsmarknad kan ställa, villvi socialdemokrater satsa på atthöja utbildnings- och bildningsnivån i hela det svens-ka samhället.Fru talman! Jag, precis som andra riksdagsledamö-ter, blir ofta uppvaktad av allmänheten. Jag förstårverkligen de ensamstående föräldrarnas svåra situa-tion, framför allt situationen för de lågavlönade kvin-norna, som under arbetslöshet vill fortbilda sig för attha en bättre möjlighet på arbetsmarknaden. Jag förstårderas svåra situation till följd av slopandet av barn-tillägget. Det är alltid ett hårt slag att i svåra tider tabort så behjärtansvärda saker, som skapats i bra eko-nomiska tider.Men jag vill påpeka att det med barntillägget inomsvux och svuxa fanns vissa orättvisor, med tanke påatt de som uppbär a-kassa eller utbildningsbidrag intefick något barntillägg utbetalat. Det är ett perspektivsom man bör ha med i beräkningen.Fru talman! Jag vill hänvisa till den parlamenta-riska kommitté som regeringen tillsatte i december1994. Den s.k. , där samtligapartier finns representerade, kommer med sitt slutbe-tänkande . Mycket tyder på att dess förslag tillsamordnat studiestöd kommer att tillgodose de bristersom uppstod i samband med barntilläggets borttagan-de, åtminstone för det stora flertalet. Detta görs främstgenom en kraftig höjning av bidragsdelen och ett fastfixerat totalbelopp - något som kommer att gynna delågavlönade.Fru talman! Det finns enligt majoriteten i utskottetstor anledning för såväl regeringen som att särskilt uppmärksamma och övervägavilka åtgärder som behöver vidtas för att intentionernabakom vuxenstudiestödet skall kunna förverkligas.Utskottet anser dock att det inte finns anledning förriksdagen att förorda att barntillägget i svux ochsvuxa skall återinföras, utan den samlade bedömning-en av hur tillgängligt utrymme för vuxenstudiestödbäst kan användas borde ankomma på regeringen.Studiestödsutredningens arbete borde därvid kunna gevägledning.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i social-försäkringsutskottets betänkande nr 5, moment 4, ochavslag på reservationen.Anf. 97 () replikFru talman! Jag har litet svårt att förstå när Soci-aldemokraterna talar om att alla måste spara och spararätt över, inte efter förmåga och inte utifrån någotsolidaritetstänkande, att svaga grupper måste lösas ut.Visst skall vi spara. Vi i har ofta anklagatsför att klämma åt människor väldigt hårt när vi sparar.Det som skedde under de borgerliga åren var ändå enbagatell i förhållande till det sätt på vilket socialde-mokratiska regeringar sparar i dag.Jag frågar socialdemokraterna: När om utbildningslyftet, att man skall satsa miljar-der på utbildning för människor, har ni ingen känslaav att det ekar tomt och innehållslöst när ni klämmeråt en sådan grupp som ensamstående med barn närbarntillägget, som ni inte kan acceptera, inte kostarspeciellt mycket? Ni säger att man får lösa problemeti . Ja, fram till dess hade manju kunnat ha barntillägget kvar, för det är faktiskt enmycket liten kostnad.Jag har tagit kontakt med vår representant i ut-redningen och frågat hur man ämnar lösa frågan. Förnärvarande finns ingen lösning och det ser inte ut attfinnas någon framöver heller. Därför hävdar att barntillägget borde återinföras och vara kvar sålänge man inte hittar en sådan lösning. Det kommerockså att vara det krav som vi kommer att ställa iutredningen, om jag förstod vår representant rätt i allhast.Är det på det här sättet vi skall bedriva politik i ettsocialdemokratiskt samhälle? Eller skall svaga grup-per, ensamstående med barn, handikappgrupper, m.fl.,särbehandlas så långt möjligt? Min fråga kvarstår:Hur skall ni hantera de grupperna?Anf. 98 ()replikFru talman! Jag håller med om att detfinns många saker som man just för tillfället inte kansäga exakt hur de skall se ut. Men utbildning, SiggeGodin, är oerhört viktig.När det gäller de ensamstående föräldrarna trorjag att man över huvud taget måste se över vilkenhjälp det är som de skall ha i framtiden.Jag vill fortfarande hänvisa till vad Studiestödsut-redningen kommer fram till. Jag hoppas och tror attdär kommer direktiv som särskilt skall hjälpa de en-samstående föräldrarna.Anf. 99 () replikFru talman! Jag tar de orden till mig och konstate-rar att socialdemokraterna från och med i kommer att verka för att den härfrågan blir löst, eftersom vi är helt överens om det. Dåkommer ni också att få stöd av Folkpartiet.Anf. 100 ()replikFru talman! Jag kan inte lova någonting . Detvet lika väl som jag. Vi kan bara framfö-ra de åsikter som vi har kommit fram till.Anf. 101 ()replikFru talman! Vi kristdemokrater är lika överensmed socialdemokraterna som någon annan om att detmåste sparas i statsfinanserna. Utgifter måste finansie-ras. Men det är inte detta det handlar om.Jag kan med hundraprocentig säkerhet utlova attnär vi lägger fram vår ekonomiska motion den 2 majkommer vi att ha ett minst lika starkt eller starkarebudgetsaldo än det socialdemokraterna har presente-rat. Men återigen, det är inte detta det handlar om.Vi anser på samma sätt att man måste ge ekono-min goda möjligheter genom att sanera. Men finns detnågon annan grupp som ni socialdemokrater kan pekapå som har fått kännas vid en motsvarande försämringav sin ekonomi som gruppen ensamstående mödrarsom tidigare studerade med svuxa inklusive barn-tillägg? Finns det någon annan grupp?Anf. 102 ()replikFru talman! tar upp en sär-skild grupp. Jag kan inte rabbla upp hur mångadet är som har blivit lidande av dessa besparingar.Men det finns säkert många fler än ensamståendeföräldrar. befinner sig faktiskt många på kantenav den ordinarie arbetsmarknaden. Långa perioder avsjukskrivningar eller socialt bidrag är vanliga. Dåligutbildning och bristande självförtroende är faktisktorsak till att vi skall få en satsning på utbildning.Det är klart att detta måste brytas, Rose-MarieFrebran. Men jag tycker inte att det bryts genom inför barntillägget igen.Jag vill återkomma till att säga att jag tycker att viskall vänta och se vad kom-mer fram till i juni månad.Anf. 103 ()replikFru talman! Nej, jag förväntade mig inte heller attfå exempel på någon grupp, för jag tror inte att soci-aldemokraterna kan plocka fram en sådan som har fåttvidkännas samma ekonomiska neddragning som en-samstående mödrar som tidigare studerade med svuxainklusive barntillägg.Såvitt jag vet är den enda socialde-mokrat som rent, klart och tydligt och utan att svängasig i den här kammaren har erkänt att ur ett jämställd-hetsperspektiv var det ett misstag att ta bort barn-tillägget i svuxa. Jag beklagar verkligen om hon är såensam.Vad är då det till dessaensamstående mödrar? Vad skall de göra som intekunde fortsätta att studera? Vi har sett hur siffrornahar gått ned. Vad har ni för lösning? Hur ser derasframtid ut?Anf. 104 ()replikFru talman! Jag vill återkomma till det som jag harsagt vid ett flertal tillfällen , att jag tycker att viskall vänta och se vad kom-mer fram till i juni månad.Anf. 105 ()Fru talman! Jag vill passa på att göra en extramarkering från sida av hur vi ser påregeringens bakvända politik. Jag vill också poängteranågra fromma förhoppningar på Studiestödsutred-ningen.Först lotsar regeringen fram ett beslut om att tabort det skattepliktiga barntillägget från de vuxenstu-derande. Sedan tillsätter man en studiestödskommittémed direktiv att se över hur bl.a. jämställdheten för destuderande kan öka och hur vi kan minska den socialasnedrekryteringen till högskolorna.När i princip alla organisationer som hanterar frå-gor kring vuxenstuderandes situation säger att kon-sekvenserna av ett borttagande av barntillägget kom-mer att medföra studieavbrott negligeras det. Däremotlovar regeringen att noga följa utvecklingen, precissom om det inte vore regeringens förbaskade skyldig-het.Så blev det då som alla med kompetens inom om-rådet hade sagt - ensamstående med barn, i synnerhetpå folkhögskolor, avbröt sina studier för att passivtlyfta socialbidrag eller, som en del valde, för attskuldsätta sig för att skaffa grundläggande utbildning.Studiemedel ger ett högre totalbelopp. De som valdeatt skuldsätta sig var de som har ett lägre särskiltvuxenstudiestöd, en lägre a-kassenivå. Det är mestkvinnor, så klart.Den här utvecklingen förvånar ingen. Det somförvånar oss är regeringens cynism. När kritiken av deensamstående föräldrarnas sammantagna svåra eko-nomiska situation inte tystnade tillsatte regeringen avren utmattning en utredning. Utredningen bekräftar attsituationen är svår, att vissa grupper, såsom ensamstå-ende med barn, drabbats synnerligen hårt av allasparbeting. Då får studiestödskommittén ett tilläggsdi-rektiv, ett bland flera.Kommittén skall beakta rapporten om de ensam-stående föräldrarna i övervägandet om hur studierskall kunna underlättas för dem med stor försörj-ningsbörda. Men kommitténs uppgift är också attföreslå ett samlat studiestödssystem. De här uppdra-gen går inte ihop.Familjepolitiken skall inte blandas ihop med ut-bildningspolitiken. Jag tycker att det är skamligt attbolla runt med ansvarsfrågan på det här sättet. En-samstående studerande föräldrars ekonomiska situa-tion skall lösas utan socialbidragsberoende.Utskottet påtalar nu att barntillägget i studieme-delssystemet togs bort . Det är ett heltkorrekt påpekande. Det barntillägget var ett lån. Skä-let för att ta bort det var att barnfamiljer inte skullebehöva skuldsätta sig mer än andra grupper i samhäl-let. Familjens situation skulle lösas inom socialför-säkringssystemets ram.Ja, så sades det då, och det lät ju rimligt. Men ing-enting har skett inom försäkringssystemet som hargynnat barnfamiljer.I stället används nu det tidigare borttagna, låneba-serade barntillägget som ett tillhygge för att legitimeraatt det skattepliktiga bidraget för barn tas bort. Vemtror regeringen egentligen att den lurar? Säg ärligt istället: Vi tycker att det är bra som det är.Miljöpartiet anser inte att det är bra som det är,och vi kommer att fortsätta att avsätta medel för attåterinföra barntillägget för särskilt vuxenstuderandetill dess att barnfamiljernas ekonomiska situationverkligen åtgärdas inom socialförsäkringssystemet. Vihoppas på fortsatt kraftfulla protester från de närmastsörjande, och vi noterar med tillfredsställelse attKommunförbundet protesterar mot att allt fler männi-skor, däribland en stor del ensamstående med barn,vältras över till socialbidragsberoende.Nu pratar om nödvändigabesparingar. Det ställer vi i upp på, mendet här är ingen besparing. Det är mänskligt lidande,och det innebär kostnader.Mona säger också att hon för-står att det är svårt för lågutbildade kvinnor som villutbilda sig. Vill inte regeringen att de skall utbilda sigdå? Vad vill regeringen egentligen?Att höja bidraget för alla - som sade att kommittén funderar på att föreslå -hjälper inte dem som har extra kostnader. Däremotminskar det skuldsättningen för alla, och det är bra.Jag vill påstå att regeringens politik leder tillminskad jämställdhet och till ökad snedrekrytering tillhögskolorna. Jag kommer att försätta att påstå det tillsmotsatsen är bevisad.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §)13 § Vissa ersättningar till sjukvårdshuvud-männen m.m. för år 1996FöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU13Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.för (skr. 1995/96:122)Anf. 106 ()Fru talman! Detta är inget stort ärende. Det är sna-rare ett sådant ärende som brukar passera ganskaobemärkt, även om det handlar om drygt 1 300 miljo-ner. Enligt min mening finns det en politisk spräng-kraft i det här som jag vill göra kammaren uppmärk-sam på.Det gäller en post som handlar om 30 miljoner.Det är de medel som avsätts till de diabetessjuka.Det är ett förslag från en utredning som jag själv harsuttit med i och som heter HSU 2000. Vi föreslog skall upprätta särskilda vårdprogram för diabeti-ker och att även det fria insulinet skall ingå i dessavårdprogram.Jag vill nämna detta därför att det har funnits star-ka krafter för att ta bort detta fria läkemedel. Det ärinte en slump att det här förslaget har kommit , utandet är en eftergift för den samlade handikapprörelsenoch för den kamp som vi från har förtför att bevara de fria läkemedlen för svårt kronisktsjuka.Vi är naturligtvis tacksamma för att vi lyckades sålångt. Men det är 31 diagnosgrupper som blir utansina fria läkemedel. Från utredningens sida har vi sagtatt man skall utvidga dessa vårdprogram tillövriga diagnosgrupper. Det står också i det betänkan-de vi nu diskuterar att är överens om detta.I betänkandet heter det vidare: "- - - parterna an-ser att s.k. vårdkontrakt bör upprättas för sådana pati-entgrupper där det finns en tydlig diagnos och kon-sensus om adekvata behandlingsåtgärder. För attvårdkontrakt skall kunna upprättas är det viktigt attvårdprogram utarbetas. Detta kan ske såväl centralt,på nationell nivå, som lokalt inom respektive lands-tingsområde. "har vi till det här betänkandet fogat en reser-vation om reumatikerna, som vi anser kan vara ensådan grupp som man kan gå vidare med. Det ärmånga grupper som återstår. För vår del tycker vi attdet på sätt och vis är ett nytänkande inom sjukvårdenatt man ser till hela terapikedjan och inte bara läke-medlet eller en enskild åtgärd. Vi tror att det är ettframsteg att man tar ett helhetsgrepp på sjukdomenoch patientens situation och utarbeta vårdprogram.Därför skulle jag vilja yrka bifall till den reservationsom har i det här ärendet. Det är enriktningsangivelse för hur vi kan gå vidare med dettanytänkande. I övrigt har jag ingenting att anmärka.Anf. 107 PER ()Fru talman! Det har hänt en hel del på vårdområ-det sedan vi skrev vår motion . Jag tänker då bl.a.på den utvidgade vårdgarantin. Ett tag såg det ocksåut som om vårdköerna skulle kunna hamna inomacceptabla gränser, men så ökade väntetiderna igen,både enligt utskottets bedömning och enligt uppgifteri medierna.Jag har en god vän som råkadeut för en slemsäcksinflammation i den ena axeln. Detär ingen ovanlig åkomma, men den medför ett lidan-de, en klart nedsatt arbetsförmåga och sjukskrivning.Med en relativt enkelt operation kan man snabbtåterställa axelns och armens funktion och helt ta bortsmärtan.Min vän fick besked om att en sådan operationkunde bli aktuell första . Detfanns ingen ledig operationskapacitet att erbjuda inomlandstinget eller i det landstingskommunala samarbe-tet. Sex månaders sjukskrivning - det innebär storakostnader för arbetsplatsen och för staten och medförett onödigt mänskligt lidande, minskad livskvalitet.Min vän valde då att vända sig till en privat ki-rurg, betala ur egen ficka och få operatio-nen genomförd inom . På så sätt kunde honsnabbt återvända till sin arbetsplats, slippa det per-sonliga lidandet och sparade in minst60 åt staten i bara den förkortade väntetiden.De försök som gjordes att få medpå en hel- eller delfinansierad lösning var inte fram-gångsrika, trots att alla skulle ha tjänat på det. Densmidigheten finns fortfarande inte i systemet när detgäller medicinska tjänster.Den här lilla berättelsen var upprinnelsen tillMiljöpartiets motion om att förkorta operationsköer-na. Vi föreslår i motionen att en utredning tillsätts föratt undersöka möjligheterna att upprätta ett registeröver den samlade lediga operationskapaciteten i helalandet - inte bara, som , inom vissa regioner.Avsikten är att underlätta och bättre utnyttja den ledi-ga operationskapaciteten.Det finns ett register på Landstingsförbundetför de tolv tillstånd som omfattas av vårdgarantin. Detgäller /96 och innehåller bl.a.skattade väntetider. Men vad gäller övriga tillståndtycks det inte finnas intresse av att föra register. Var-för inte låta t.ex. upprätta ett sådant?Där införs ju redan uppgifter om alla utförda opera-tioner och om sluten vård. Det var i mitten av 80-taletsom slutade med att samla in uppgifterom köer och väntetider på vård i den svenska sjuk-vården.Vi menar i vår motion också att möjligheterna tilltransfereringar mellan sjukvården och försäkringskas-san måste utredas. Att få en patient tillbaka till ar-betslivet igen så fort det är lämpligt och möjligt måstevara ett självklart mål. Transfereringssystemet behö-ver inte vara krångligt. Det som finns för reha-biliteringstjänster borde självklart också kunna utvid-gas till att omfatta medicinska tjänster.En ytterligare fråga vi tar upp i vår motion handlarom att prioriteringen av vårdgarantins tolv tillståndkan få en diskriminerande effekt. Skapas här något avdet vi ibland kallar för "gräddfil"? Det är viktigt att fåbort alla långa väntetider för att spara mänskligt li-dande och pengar. Vi menar också att det nu är högtid för en omfattande etikdiskussion i de här priorite-ringsfrågorna.Fru talman! Med det här vill jag yrka bifall till re-servation 2 under moment 3.Anf. 108 ()Fru talman!