prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — Under det senasteåret har det dess bättre inte varit riktigt lika illa.I övrigt är lösning den gamla van-liga. Det är minskade skatter och minskade bidrag.Men om vi tar den ensamma mamman som vi har talatom här, hon som har det sämst och ingår i den fjärde-del av de ensamma mammorna som faktiskt har detväldigt knepigt, visar det sig att hon har ett överskottav bidrag i förhållande till de skatter hon betalar på igenomsnitt . Det handlar om bostadsbi-drag, barnbidrag och bidragsförskott. Hon är intebetjänt av minskade skatter och minskade bidrag. Detär den här typen av generella bidrag som hon har sommed nödvändighet skulle sänkas om skatterna varännu lägre.Moderaterna vill ha en individuell riskhanteringgenom eget sparande. Socialdemokratin, och jag troräven de flesta andra i den här kammaren, vill ha engemensam riskhantering genom socialförsäkringar.Det är ett betydligt bättre sätt att skapa trygghet -någonting som jag tror är avgörande i det man önskarkring de sociala trygghetssystemen.Miljöpartiet har mycket tydligt lagt beslag påen oppositionsroll. Det är en tacksam uppgift. Tvingasman inte ta hänsyn till de ekonomiska realiteterna kanman vara emot allt impopulärt och för allt som mantror att folk tycker om. Det är lätt som en plätt. Det ärannorlunda när man tvingas ta ansvar.Om skulle tvingas göra de avväg-ningar och slåss med de frågeställningar som rege-ringen tvingas till skulle tonen i debatten kanske varalitet annorlunda. Det skulle man kunna tydliggöramed ett kommunalt exempel.I ingår sedan valet1994 i en koalition tillsammans med Vänsterpartietoch Socialdemokraterna. Där är man t.ex. med ochskär i socialbidragen . Man har infört nyataxor för pensionärernas hemtjänst, och man har yt-terligare sparbeting som man tänker bidra till. Jag tarinte upp detta för att kritisera den förda politiken. Jagtänker inte påstå att detta har fört tillbakatill ett Fattigsverige. Jag tar upp det för att belysa hurannorlunda det är att dela ut gåvor i opposition jäm-fört med när man själv tvingas vara med och ta an-svar.Det finns också en mängd riktigt svåra missupp-fattningar i debatten, t.ex. att socialbidrag skulle in-nebära att människor tvingas leva på 2 000 kronor.Det är ingen som påstår eller tror att det är möjligt.Nu förs det en diskussion om hur socialbidragen skallutformas. Hur mycket skall vara en central av riksda-gen fastställd schablondel? Hur mycket skall vara enav kommunen med nödvändighet tillhandahållenytterligare del i ? Och där kan det handla omolika kostnader i olika delar av landet. Hur mycketvill kommunen därutöver stoppa in i sin egen social-bidragsnorm? Först därefter blir det aktuellt med enindividuell prövning. Jag hoppas verkligen att ingakommuner är så dumma att de vill återgå till den formav socialbidragshantering som innebär att människortvingas att tigga pengar till skor.Anf. 10 ()Fru talman! Jag rekommenderar statsrådet att läsaigenom budget. har en ännustramare budget än regeringen, men med en annanfördelningsprofil.Det fanns, och det finns, pengar i . Detfanns uppemot 120 miljarder som bankerna försnilla-de bort. Dessutom fick de stöd för att återupprätta sinekonomi. Det har funnits hundratals miljarder attbetala till människor som inte arbetar. Är vi så fattigasom Wigforss sade att vi inte har råd att arbeta längre.50 miljarder har gått till företag som ofta varkenvill ha eller behöver pengar. Skattereformen, denomvända , kostar fortfarandemiljarder. anslogs 55,8 miljarder till inköpav vapen m.m. En planerad vägutbyggnad skall fåkosta 113 miljarder - och ändåskärs i detta sammanhang de små bidragen till enskil-da vägar ned.Sverige är världens sjätte rikaste land. FörutomEU-avgiften på ca satsas iSverige flera miljarder på resor till , både ioffentlig och privat regi. I var endast och Luxemburgrikare. Länder som , och USAhamnade mycket längre ned på listan.Arbetslösheten är inte ett ekonomiskt utan ett po-litiskt problem till stor del. Kostnaden att heltidsan-ställa 500 000 arbetslösa med en medellön på 14 000kronor är 84 miljarder. Men med en skattpå blir kostnaden bara 56 miljarder, dvs. unge-fär lika mycket som arbetslösheten kostar. Så enkeltlöser man inte problemet. Men det är märkligt att sågott som ingen förbättring märks i minskad arbetslös-het.Miljöpartiet vill satsa på gröna jobb, en ombygg-nad av energisystem och ett småskaligt uthålligt sam-hälle. Det ger jobb. Att ge småföretag och kooperativbättre förutsättningar ger också jobb. Vill man intelösa arbetslösheten?Vinsten i börsnoterade företag 1995 var 120 mil-jarder och vinsten per anställd i genomsnitt 150 000.En Volvoarbetare drar in en vinst på 213 000 och enskogsanställd 575 000. Staten försöker sanera sinaskulder inte genom att ta pengar där de finns utangenom att minska bidragen till dem som egentligeninte har råd att avstå något.Jag har bara pekat på några ställen där det finnspengar att hämta genom ett nytt skattesystem ochgenom att spara på en del utgifter inom bl.a. trafik ochförsvar.Vi i kan tänka oss en sammanslagenohälsoförsäkring i en enda stark lokal myndighet. Viär övertygade om att det är lönsamt att ha ett helhet-sperspektiv på människor och ekonomi, precis som vimiljöpartister har haft på miljöområdet.Dessutom är det en bra grund för ett värdigt bemötan-de av varje människa.Det är förkastligt att som i utredningar ochskrivelser misstänkliggöra människor och att anklagamänniskor för att fuska och sko sig på systemet. I dekartläggningar som gjorts har fusket varit marginellt.Den största enskilda gruppen som utnyttjar systemethar visat sig vara privatläkare, men det är en litengrupp. Fuskare är alltså i högre grad mannen i vit rockän den hjälpsökande patienten framför honom ochhöga beslutsfattare i landet.Att människor hellre vill ha bidrag än arbete ärännu en myt om bidragsberoende som frodas i varjelågkonjunktur. Efter en undersökning av 1995 blev det märkligt tyst om den. Ändåvar hans resultat i det närmaste sensationella: Folk villarbeta i Sverige.Människor vill göra rätt för sig, men de kanknäckas genom samhällets hårda attityder. Samhälletfår dem att känna skuld för krisen, och att de intebehövs längre. I den situationen är det lätt att bli pas-siv.Anf. 11 ()Fru talman! Jag förstår väl, och känner med alladem som har svårt att klara ekonomin och somtycker att marginalerna har blivit tunnare, t.o.m. obe-fintliga. Om det är till någon tröst kan jag säga attdetta inte är deras fel, mer än möjligen på det viset attde valt fel politiska ledare.Jag vill inte ägna min korta tid här i debatten åtfrågor om hur man bäst skall mixtra med bidragsreg-lerna. Huvudbudskapet måste vara detta: Välfärd ärinte någonting som bara finns där för oss politiker attfördela. Välfärd måste först skapas. Det sker genomenskilda människors arbete och företagande. Vi poli-tiker kan inte skapa välfärd. Vår uppgift är att skapagynnsamma villkor för de produktiva insatser somleder till välfärd.Först och främst handlar det om den långsiktigatillväxten i ekonomin. Därför är det märkligt att det ärdet tillväxtfientliga som begärt dennadebatt. Enligt tillväxtpropositionen ser regeringen enpotential på . Då består ochförstärks massarbetslösheten. Fattigdomsfällan slårigen om allt fler.Det är fåfängt att försöka omfördela mer från demsom har högre inkomster. Det räcker inte långt, inteens om man tar allt, och kanske särskilt inte då.Att utveckla sin kompetens genom högre studierlönar sig redan nu dåligt. Många får aldrig ens möj-lighet att bli kvitt sina studieskulder. De vars talangeruppskattas frestas att flytta utomlands. Minns Erics-son- och Astrachefernas varningar i DN-artiklar nyli-gen!Nu gäller det att skapa gynnsamma förutsättningarför alla att verka här i . Men då måste det förstockså löna sig att starta och utvidga verksamhet i vårtland. Och minst lika viktigt är att vi måste tillåta demsom får de nya jobben att behålla så mycket att deklarar sig på sin lön, och t.o.m. kan bygga upp ettsparande som trygghet för framtiden.(Applåder)Anf. 12 ()Fru talman! Grunden till välfärdspolitikens pro-blem ligger inte i uppgiften att fördela den krympandekakan. Det kan man göra på olika sätt och med unge-fär samma effekt för de enskilda hushållen.Problemet ligger i att vi måste skapa större resur-ser och en större kaka att fördela gemensamt. Det ärdärför inriktningen på debatten borde och bör vara diskuterar hur kakan skall kunna bli större. Detär problemets kärna i dessa sammanhang. När t.ex.kds säger att man vill ge mer pengar till kommunernavet vi allihop att det kommer att finansieras med enhöjning av matmomsen. Vem betalar detta? Vem stårför den kostnaden, om inte hushållen?Vad är det som och Miljöpartietanvisar? Jo, i stort sett samma politik, dvs. skattehöj-ningar och omfördelningar, som den som ledde framtill de problem vi har i dag.Det föreligger en massa missförstånd om vadCentern egentligen menar med sin grundtrygghets-princip. Vi i har aldrig sagt att det inteskall finnas någon inkomstrelaterad del i försäkrings-systemet. Vi vill tvärtom ha en inkomstrelaterad delkvar. Men vi vill lägga tyngdpunkten på trygghetenför dem som står utanför systemen, dvs. i botteni stället för på toppen.Vårt system innebär följaktligen att de som har enhögre inkomst själva får stå för en större del av sintrygghet. På så sätt kan vi överföra resurser och gestörre grundtrygghet till de många hundratusentals -bland dem många unga - människor som stårutanför såväl arbetslöshetsersättnings- som socialför-säkringssystemet.Jag har svårt att förstå vad det kan vara i dettasystem som strider mot de socialdemokratiska princi-perna i grunden. Om man tittar närmare på systemetser man att det i mycket liknar det pensionssystemsom vi ju faktiskt är överens om.Anf. 13 ()Fru talman! och egentligen inte på min fråga. Om man nu somMiljöpartiet är emot tillväxt måste man veta var resur-serna skall tas. säger att det finnspengar, t.ex. i företagens vinster. Man tar sig för pan-nan när man hör denna diskussion.Det finns det som går bra i och som gene-rerar skatte- och exportintäkter. Skall Miljöpartietsopa in de pengarna i statskassan? Hur kommer det attgå året därefter, och året därpå? Hur många företagarehar lust att gå med vinst om skall konfis-kera deras vinster? Med en sådan politik kommerSverige att vandra in i välfärdsmisären medstormsteg.I de politiska diskussionerna låter det ibland somom det vore något slags sjukdomstillstånd att varaensam mamma. Så är det naturligtvis inte. Ensammamammor är inte en homogen grupp - det finns en-samma pappor som i många fall har det sämre änvissa ensamma mammor. Problemet är varpapporna är. Det är den fråga som det vore naturligtatt ställa sig. Vad jag vet har inte befunnit sigi krig , så papporna kan alltså inte hastupat vid fronten. De måste finnas någonstans. Det ärdetta det handlar om - ensamma mammor är inte ettproblem för att de är ensamma mammor utan för attsamhället är organiserat på ett sätt som gör det väldigtsvårt att vara ensam mamma.Det är inte så konstigt att denna grupp blir utsattsom en följd av de rader av nedskärningar som gjortsi t.ex. barnbidrag, barntillägg, svux och svuxa. Det ärförvånande att regeringen blir förvånad över att dennagrupp drabbas av detta.Anf. 14 ()Fru talman! Man kan urskilja två linjer i dagenspolitiska debatt om hur vi vill tackla framtiden.Den ena innebär det nya klassamhället - att viskall öka löneskillnader och tillåta utslagning. ,och kanske även säger att vi skalltillåta folk att bli rika så att de i sin tur kan anställafolk, t.ex. pigor. Den typen av debatt har förts. Ettsådant samhälle sägs vara tillväxtbefrämjande ochproduktivt.Den andra huvudlinjen förespråkas främst avMiljöpartiet och här . Den innebärett jämlikt och solidariskt samhälle, där folk har rådatt leva och arbeta. Vi tror att det även är ekonomisktlönsamt att pensionärer, studerande och ensammamammor m.fl. har en dräglig standard och att de kanhandla och efterfråga varor. Vi tror att detta är bra förekonomin och för samhället. Vi tror inte att det ojäm-lika klassamhället är ett lönsamt samhälle. Vi tror attdet innebär att man lurar sig själv, och att det leder åtfel håll.Mellan dessa två huvudalternativ står nu Social-demokraterna och och vacklar. Så uppfattarjag situationen. De vill ha både det ena och det andra.De måste börja bestämma sig snart - i Socialdemokra-ternas fall hoppas jag det blir på kongressen. Jaghoppas att de slår in på en vänsterpolitik. Det är juuppenbarligen det som svenska folket vill ha, och detär det som slåss för i denna kammare.Tack!Anf. 15 ()Fru talman! När vi talar om välfärd är det viktigtatt vi har både kort- och långsiktiga lösningar. I hu-vudsak berörde jag de kortsiktiga lösningarna i mittanförande. Jag ser nämligen att människor lider ochhar det svårt just nu.De är naturligtvis riktigt, som sade,att vi måste slå tillbaka arbetslösheten. Här har rege-ringen misslyckats. Vi måste släppa ideologiskablockeringar och våga pröva nya lösningar. Vi måstegöra den gråa arbetsmarknaden vit. Vi kristdemokra-ter har förordat att man kunde pröva det danska sys-temet om hjemmeservicemodellen. Ni skall gärna fåvår rapport om det om ni hör av er.Den svenska familjen är att betrakta som en oer-hört viktig grupp. Samhället måste göra allt för att setill att familjen kan hålla ihop och att familjen kanutgöra den fullständigt otroliga möjlighet som den ärför samhället. Det handlar inte för oss kristdemokraterom att sentimentalt blicka tillbaka till familjeidyll. Vi tror på en öppen familj. Vi trorpå familjen som en makt som kan hjälpa människorutanför familjen. Det är oerhört viktigt.Jag vill fråga , som av någon an-ledning inte bemötte mina påhopp trots mina starkaanklaganden: Vad har Socialdemokraterna emot enallmän arbetslöshetsförsäkring? Det kan jag inte för-stå med tanke på att man har en solidarisk grund attstå på.Jag skall avsluta med att återge vad en socialchef iÖrebro sade : ringde människor tillsocialkontoret och var arga för att de inte fick social-bidrag. ringer de till och är förtviv-lade därför att de känner sig kränkta. Hur känns detnär människor känner sig kränkta?Anf. 16 Statsrådet ()Fru talman! , , kds och Mode-raterna står för olika typer av grundtrygghet somsocialpolitisk modell, med litet olika former av en-hetsbelopp, låga tak eller brutna tak. Det är farligasaker. Min bestämda uppfattning är att höga tak är enav de allra viktigaste principerna i en generell in-komstbortfallsförsäkring. Den generella välfärdsmo-dellen bygger i själva verket på att de flesta får detmesta av sin inkomst försäkrat i det allmänna syste-met. Genom att förena solidaritet med egenintressebygger man in stablilitet i systemet. Att hävda dekortsiktiga fördelningsvinsterna med sänkta tak iförsäkringarna är i själva verket populistisk retorik.Långsiktigt hotar det grunden för välfärdsmodellen.Om de grupper som inte får sina inkomster kompen-serade av den allmänna försäkringen blir stora, omallt fler får betala egenavgifter som inte är förmåns-grundande, skapar vi i slutändan en politisk majoritetför att verkligen nedmontera den generella välfärden.Vi kommer därför att vilja gå den andra vägen.För att behålla det mesta av de flestas inkomster för-säkrat i det allmänna systemet bör taket i sjukförsäk-ringen höjas. Men vi kommer att vara öppna förpraktiskt politiskt samarbete för att trygga villkorenockså för de sämst ställda och för dem som riskeraratt ställas utanför ett inkomstskydd som ingalunda ärden miljon, som nämnts här. Det består i hög grad avatt man numera har en arbetsgivarperiod på 14 dagaroch inte behöver anmäla sin inkomst förrän man be-höver använda försäkringen.Det är genom breda koalitioner som vi kan gemänniskor och företag tilltro till en stabil utvecklingframöver. Samhället har förändrat sig. vartrygghetssystemen till för att tjäna de många på landetoch stadens folk. Efterkrigstiden präglades av snabbindustrialism och den offentliga sektorns snabba ut-veckling. ser det annorlunda ut igen. Tjänstesek-torn expanderar medan industrin stagnerar ellerkrymper och jordbrukssektorn sysselsätter ett fåtal.Hög arbetslöshet gör att stora grupper har svårt att fåen fast anknytning till arbetsmarknaden. Livslångaanställningar kommer att bli ovanligare. Byten avarbete, yrke och inkomstläge kommer att bli vanliga-re, liksom sannolikt egenföretagande.Det är mot den verkligheten som vi skall formadagens och morgondagens trygghetssystem. Social-demokratins mål är att fullfölja en politik för helafolket. Den socialpolitiska modell som vi har utveck-lat har handlat om att knyta ihopde bättre ställdas sociala rättigheter med stödet för desämst ställda. Den har varit framgångsrik på mångaområden. Pensionssystemet är ett bra exempel. I taktmed att de inkomstrelaterade ersättningarna har stigiti ATP-systemet har också grundtryggheten förbättrats.Nu reformerar vi pensionssystemet i brett samarbete.Formen för den breda uppgörelsen är att de offentligapensionerna även skall ge både grund-trygghet och inkomstbortfallsskydd. till i partiledardebatten härförle-den i kammaren kunde man tycka att det han sadeskulle kunna vara formen för ett vidare samarbeteframöver om den sociala tryggheten, men det kan maninte tycka i debatten . Men jag tror att vi kundeskapa den stabilitet kring de här försäkringarna somskulle ge människor trygghet och känsla av att detfinns stabilitet också , om vi vore mångasom kunde stå för en bred koalition.Anf. 17 ()Fru talman! är för en tillväxt i ettgrönt långsiktigt perspektiv i ett hållbart samhälle.Naturen har inte råd med det resursslöseri som tillväx-ten i ett konsumtionssamhälle förespråkar. Ett landvars ledning håller på att förlora sin moraliska resningär i en mycket allvarlig situation. Man tar ifrån män-niskor deras självtillit, något som är nödvändingt attha för deras livsmod och livsglädje. Man ifrågasätterderas arbetsvilja och deras vilja att klara sig själva.Man låter dem klä av sig andligen nakna på socialby-råer och arbetsförmedlingar. Man vräker barnfamiljersom inte kan betala hyran och tar ifrån dem derasdaghemsplats - till stora delar gäller det just de barnsom allra bäst behöver barnomsorg. Hur skall de gåför ensamma mammor och barnen? I familjer medsocial och ekonomisk kris är barnen de verkliga förlo-rarna. Är statsrådet beredd att sätta in särskilda insat-ser för dessa grupper? Om lågavlönade eller arbetslö-sa får litet mer pengar används det till köp av nöd-vändigvaror, och hjulen börjar rulla igen. Men övremedelklassens och de rikas löneökningar används tillmer lyxbetonad konsumtion eller försvinner ur landet.Är statsrådet beredd att genom offentliga sektornmedverka till att stoppa nya fallskärmar och omför-handla redan ingångna? Är statsrådet beredd att med-verka till att beskatta alla redan utlösta fallskärmar?Svenska folket måste säga ifrån och bilda en opi-nion mot den nyfattigdom som breder ut sig. Det ärbara en opinion som kan vända allt till en förnyadkamp för en rättvis fördelning av arbete och fritid, setill att EU-överklassen inte flyter omkring på rikedo-mens Internet och att inte fallskärmar, orimligt högalöner och arvoden i industrins styrelser ytterligareökar klyftorna i samhället. Om detta skall lyckasmåste många flera engagera sig i samhället och i poli-tiken.Anf. 18 Statsrådet ()Fru talman! Vårt ideal skall vara icke stiltje somkan göra själva havet till ett kärr och icke orkanen,men den stora starka passaden, väldig, full av lust,stark och levande, en evig och ständig vädring.Så lyder slutorden i förändras, världen kommer närmare, vägentill ett samhälle för alla ser inte likadan ut som . Debatten om välfärdssamhällets möjligheter ochbrister måste ständigt föras. En evig och ständig väd-ring är förutsättningen för en stark och levande demo-krati. Bara med uppfinningsrikedom och kunskap kanvi hålla fast vid den generella välfärdens princip ock-så när resurserna krymper.För oss socialdemokrater är visionen om det godasamhället nära förbunden med utvecklingen av detsociala medborgarskapet. Det handlar om alla männi-skors delaktighet i samhället. För att det skall kunnabli verklighet måste alla tillförsäkras de resurser somkrävs för att man skall kunna delta inte bara på ar-betsmarknaden utan också i det sociala och politiskalivet.Även i det moderna samhället är det viktigaste föross alla det gamla vanliga livet. Vi behöver en trygguppväxt och bra utbildning för att känna social för-ankring och kunna träda ut på arbetsmarknaden, bildafamilj, skaffa barn och se dem växa upp. Vi vill behål-la hälsa och kanske fortbilda oss. Vi vill behålla vär-digheten på ålderdomen.Medborgarskapet är inte kravlöst. Rättigheter skallalltid vara förknippade med skyldigheter. Men kravenmåste anpassas efter förmåga. Arbetslinjen för osssocialdemokrater är inte någon piska, utan skall geförutsättningar och möjligheter till ett självständigtliv. Så ger vi förutsättningarna för djärvhet och lusttill förändring och utveckling, som taladeom. Så kan vi bidra till att människor låter sig bärasav trygghetens vingar.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 februari.3 § Sista dag för avlämnande av propositio-nerAndre vice talmannen meddelade att i enlighetmed 3 kap. 3 § riksdagsordningen hade talmannenföreslagit att propositioner som regeringen avser skallbehandlas vid innevarande och för vilkasärskild tidpunkt inte är föreskriven skulle avlämnassenast onsdagen den 13 mars.Kammaren biföll detta förslag.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1995/96:129 till justitieutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovan angivna proposition skulle förlängastill måndagen den 11 mars.5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 14 februariLU17 Ändring i lagen om allmänna hypo-teksbankKammaren biföll utskottets hemställan.KrU7 SpråkfrågorMom. 1 (inrättande av ett auktoritativt organ meduppgift att vårda svenska språket)1. utskottet2. (m)Votering:271 för utskottet37 för res.241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 35 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 15 mp,14 kdsFör res.2: 37 mFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdsJeppe () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.KrU8 KulturmiljöfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.KrU9 Forskningsinformation m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU9 Vatten- och luftvårdMom. 6 (aktionsplaner)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 14 kdsFör res. 1: 1 s, 15 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdsSinikka () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 9 (oljeletning i )1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:19 för res. 215 för res. 3274 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:272 för utskottet19 för res. 217 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 20 c, 20 fp, 14 kdsFör res. 2: 18 v, 1 mpAvstod: 1 c, 2 fp, 14 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdsMom. 16 (regler för avloppsrening)1. utskottet2. 6 (m)Votering:223 för utskottet72 för res. 64 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 20 c, 19 fp, 8 v, 15 mp, 14 kdsFör res. 6: 71 m, 1 vAvstod: 4 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 c, 7 fp, 9 v, 3 mp, 1 kdsMom. 20 (inrättande av en global vattenkonvention)Yrkanden:1. utskottet2. 1994/95:Jo605 yrk. 7Votering:263 för utskottet47 för mot.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 1 vFör mot. : 17 v, 16 mp, 14 kdsFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsMom. 26 (ändring av drivmedelsförordningen)1. utskottet2.