prot · GJ0987 · 1996-04-26 00:00:00 — Regeringen har därför den 15april lämnat en proposition (prop. 1995/96:198)till med förslag till ändrade regler.Förslaget innebär att gränsen för vilka som skallredovisa momsen den 5:e i andra månaden efter re-dovisningsperiodens utgång höjs från 10 miljonerkronor till . De ändrade reglernaföreslås träda i kraft den 1 juli 1996.Svaret till är således att rege-ringen redan vidtagit de åtgärder som är möjliga. Attvidta åtgärder som är än mer långtgående är medhänsyn till det statsfinansiella läget inte möjligt.Anf. 23 ()Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet att han har svarat.När jag väckte den här interpellationen var pro-positionen inte skriven med de förändringar somstatsrådet beskriver i sitt svar. Men det kan möjligenge vid handen att det lönar sig att kritisera. Näringsli-vet har ju varit enigt i sin mycket hårda kritik mot detförslag till förändringar av reglerna för uppbörd avmoms som genomfördes . Även opposi-tionen här i har varit stark.Det är naturligtvis glädjande att regeringen tar in-tryck av denna opposition och flyttar sina positionerlitet grand. Här säger statsrådet: var det en ut-redning och då gjorde vi det litet bättre för företagen,och sedan kom den här kritiken och då ändrade vi litettill. Det där är ett klassiskt trick: Först föreslår mannågonting som är mycket dåligt och sedan ändrar mansig litet grand, och på det viset tror man sig kunnavinna ett förtroende ute i näringslivet. Jag menar atthela förslaget om uppbörd av moms visar på de bris-tande insikter som regeringen har när det gäller nä-ringslivets villkor.Som det är nu får vi tre regler för momsuppbörd.En regel för de företag som omsätter under 1 miljonkronor och får momsen på F-skatten. De får den kor-taste kredittiden, . De minsta företagen fården kortaste kredittiden. Det är någonting som litetgrand har försummats i den här debatten. En ny regelkommer för de företag som omsätter mellan 1 miljonoch 40 miljoner och sedan kommer ytterligare enregel för de företag som omsätter mer än så. Dettatycker jag leder till att vi får oklarheter.Jag fick ett brev - det är möjligt attandra riksdagsledamöter fick samma brev - från ettföretag i VVS-branschen. Detta är en större koncernmed en omsättning på över 40 miljoner, och mankonstaterar att man konkurrerar med lokala konkur-renter som omsätter under detta belopp.Det gör, menar man, att handeln inte kommer att blikonkurrensneutral eftersom aktörer på samma mark-nad kommer att ha olika kredittider. Det är just ett avde problem som det här leder till.Därför skulle jag vilja förhöra mig litet grand omhur statsrådet ser . Det finns ju utred-ningsförslag om s.k. skattekonto. Vi är många somtror att någon sorts förslag i denna riktning kommer,vilket också kan vara bra. När detta förslag kommer,kommer det då att leda till att uppbördsreglerna ochframför allt inbetalningstiderna kommer att ändras pånytt? I så fall blir den lösning som är föreslagenganska kortsiktig, och det är naturligtvis inte bra,eftersom just stabila spelregler är någonting somefterlyses inom näringslivet.Jag har ytterligare ett par frågor. Vad är det somhar lett till att statsrådet nu gör en annan bedömningän den hans företrädare gjorde när det gäller omsätt-ningsgränserna?Det är fortfarande så, med de regler vi har ,att det kommer att finnas företag som tvingas att beta-la moms i förskott. Den övergripande och principiellafrågan, om det så bara är ett enda företag som hamnari den situationen, är: Anser statsrådet att det är rimligtatt ett företag skall behöva leverera in moms i för-skott, dvs. innan företaget har fått betalt av sina kun-der? Det skulle jag vilja ha ett rakt besked på, och detgår ju bra att svara ja eller nej på den frågan, vilketunderlättar svarandet.Jag nöjer mig med detta och hoppas att statsrådetkan svara på mina kompletterande frågor.Anf. 24 Statsrådet ()Herr talman! säger att regering-en har bristande insikter. Men glöm inte att utred-ningsuppdraget ju kommer från den borgerliga rege-ringen. När man satt vid regeringsmakten var ävenden borgerliga regeringen intresserad av att se överstatens skatteuppbördssystem så att inte staten skulleligga ute med väldigt långa krediter. Det är klart attdet kostar staten pengar.Vi sitter och går igenom det här , och det har vigjort sedan vi vann regeringsmakten. Vi går igenomområde efter område för att se till att kankomma i statsfinansiell balans. Det vore orimligt attinte också se över den här typen av betalningstider.Den borgerliga regeringen insåg tidigare att dethär var en punkt som man måste se över. Men närman hamnar i opposition och opinionen kommerorkar man inte hålla emot. Om skallvara ärlig tycker han också att det finns anledning attse över sådant här.Carl frågar varför vi gör en annanbedömning . Jag är alltid beredd att lyssna på före-tagare och deras kritik och beröm. Sedan är det minoch regeringens sak, och senare sak, attgöra en bedömning av företagarnas legitima synpunk-ter, statsfinansiella skäl och på vilket sätt en in-täktsförsvagning från företagandet konkurrerar medandra typer av områden som regering och riksdag haratt gemensamt ansvara för. Jag lyssnar och tycker attvi nu gör en förändring som är rimlig att göra. Viskyddar de mindre företagen på det här sättet frånkanske något tunga konsekvenser. Det tycker jag är enrimlig åtgärd. Men kvarstår gör ju fortfarande attstaten inte kan ligga ute med hur långa kredittider somhelst när det gäller skatteuppbörden. Därför tycker jagatt det här är en rimlig avvägning, och några ytterliga-re underlättanden är inte aktuella för regeringens del.Skattekonto frågar om. sitter ju och jobbar med denhär frågan, och beräknas slutbetänkandetkomma. Jag tycker detta är en mycket intressant tan-ke, och jag vill vänta tills jag ser slutbetänkandetinnan jag tar upp en diskussion om vad det kommeratt innehålla exakt. Men det är klart att ett skattekontoför en del företag skulle kunna innebära någon typ avlättnad, eftersom man får kvittningsmöjligheter mel-lan olika skatteslag.Jag gissar att det primära i det betänkandet intekommer att bli betalningstiderna och det som vi nudiskuterar.När det gäller frågan om moms i förskott vill jagåterknyta det jag sade tidigare. Det handlar om påvilket sätt staten skall vänta på att få in de skatteintäk-ter som skall komma via momssystemet.Företag har ju fakturering un-der en månad. Man kan vara tidigt eller sent ute medfaktureringen. Detta kommer att påverka huruvidaman får lägga ut i förskott eller i efterskott.Med denna åtgärd ökar vi den genomsnittligakredittiden för företag med 10-40 miljoner i skatte-pliktig omsättning, eller skatteunderlag.Jag tycker att detta är ett sätt för mig och rege-ringen att visa att det är viktigt att diskutera medföretagen och att göra avvägningar. Men det är alltidså oerhört lätt att i opposition säga: Vi vill ha allt! Viskulle helst vilja ha kraftigt sänkt skattetryck, och detvet jag att vill ha. Men är sällan intresseradav att diskutera - och det är ju svårt i en interpella-tionsdebatt - vilka konsekvenser det skulle få för denoffentliga sektorn och omsorgen.Anf. 25 ()Herr talman! När statsrådet inledningsvis försökergöra gällande att detta skulle vara den borgerligaregeringens förslag, må det vara ursäktat med att hanär ny i regeringen. Om jag minns rätt var den regeringsom satt bestämt en socialde-mokratisk regering.Det var nämligen vid det datumet som den av Ing-var då ledda regeringen gav utredningentilläggsdirektiv att också undersöka möjligheterna attplocka in de indirekta skatterna.Det är riktigt att tillsatte en utred-ning avseende de direkta skatterna och socialavgifter-na. När det gäller dessa skatter står det mycket tydligti hans utredningsdirektiv att företagen skall ges rimligtid att betala. De indirekta skatterna fanns inte med iBo Lundgrens tilläggsdirektiv, utan det är ett verk aven socialdemokratisk regering.Insinuationen om att hela den här momsfråganskulle har sprungit ur en borgerlig regerings utred-ningsdirektiv är helt felaktigt, . Jag berstatrådet läsa litet grand i historien om hur detta harkommit till. Jag har i alla fall gjort klart hur det liggertill på denna punkt.Statsrådet talade på sedvanligt sätt om bara kan göra en sak i sänder. Först budgetsane-ra, sedan titta på tillväxtbefrämjande åtgärder någongång . Det är litet beklagligt att man intekan göra två saker på en gång. Jag tror att detta är ettexempel på att man bara haft budgetsaneringen förögonen och inte sett till tillväxtmöjligheterna i företa-gen.Jag är enig med statsrådet om att det säkert kankomma intressanta uppslag i Skattekontoutredningensom vi kan ha anledning att diskutera. Statsrådet sadeatt betalningstidpunkterna inte kommer att beröras.Men vad jag har förstått är det ju själva poängen -man skall föra ihop betalningstidpunkterna för deolika skatteslagen till en och samma tidpunkt för attdärigenom möjliggöra en kvittning mellan de olikaavgifterna från början.Jag kan inte se annat än att om detta skall lyckaspå ett vettigt sätt kommer det att innebära förändring-ar även vad gäller momsuppbörden.Det gör att jag står fast vid min kritik. Det är fel-aktigt att genomföra både det förslag som gällde från1 januari och det som kommer att gälla från ,även om det var något bättre. Det var fel att ta ettsådant grepp , eftersom det sannolikt kommer nyaregler . Om man vill ha tydlighet och stabilaspelregler i systemet hade det varit bättre att vänta tilldess och ta sikte på regler som var lika för alla före-tag.Med anledning av min fråga om huruvuda det ärrimligt att företagen skall betala moms i förskott sadestatsrådet att staten måste se till sitt, att momsen är ettsätt att göra det och att man inte kan ta så myckethänsyn till kredittider. Företagen däremot, sade stats-rådet, kan ta hänsyn till när i perioden de fakturerar.Men det ju på det viset, statsrådet, att faktureringskall ske i anslutning till att en affär har ägt rum. Omman skall följa anvisningar gårdet inte att dribbla med det och lägga faktureringenefter för att det passar uppbördssyste-met bättre. Fakturering skall ske i anslutning till entransaktion eller en händelse. Den uppmaning somstatsrådet härmed ger antyder att man kan flytta litetpå faktureringen för att förkorta sina kredittider. Detkan jag naturligtvis inte acceptera.Min fråga kvarstår. Jag vill ha ett tydligt ja ellernej på frågan om det är rimligt att ett företag skallbetala moms i förskott.Anf. 26 Statsrådet ()Herr talman! Det var en mycket märkligt tolkningGraf gjorde av det jag sade, att jag skulle uppmanaföretagare att fakturera på något annat sätt än vad somär brukligt. Det jag menar är att det inte är så attsamtliga företagare kommer att hamna i en situationdär man betalar moms i förtid.Titta på hur det faktiskt ser ut och på den genom-snittliga kredittiden! går alltså emot ett för-slag som kommer att underlätta för de företag som harett skatteunderlag på . Det är enintressant utveckling hos Moderata samlingspartiet.Finns det något mer av företagsvänlig politik som nigår emot? Det är en märklig och något överraskandeåsikt.Det var en fråga som jag inte besvarade, nämligenden om de minsta företagen med skatteunderlag underen miljon. Det finns ju möjlighet för dem att väljavilket system de ansluter sig till. De kan välja månat-lig momsdeklaration och då få de regler som gällerför de mindre företagen.Anf. 27 ()Herr talman! I sitt förra inlägg försökte statsrådettala om vad den borgerliga regeringen gjort eller integjort. försöker statsrådet göra gällande att jagskulle gå emot företagsvänlig politik. Det är ett gans-ka intressant sätt att debattera.Jag sade i mitt förra inlägg, och det tror jag nog attalla uppfattade, att flyttningen av omsättningsgränsenfrån 10 miljoner till 40 miljoner naturligtvis är litetbättre än de regler som gäller just . Så långt kanvi vara överens.Men förslaget som jag och mitt parti har lagt framär att de gamla reglerna skall gälla - och skulle hagällt - till dess att kommermed sina förslag. Eventuellt kan de konstruera ettsystem där man kan få med alla typer av direkta skat-ter, socialavgifter och indirekta skatter för företagen.Det är inte så att vi går emot alla förslag som gördet bättre för företagen. Den insiktsfullalyssnaren och deltagarna i debatten tror jag har gans-ka klart för sig att de förslag som vi lägger fram i storutsträckning syftar till att öka förutsättningarna förtillväxt i näringslivet.Det spelar ingen roll om det så bara gäller ett endaföretag, statsrådet. Jag tycker att det är principiellthelt fel att näringslivet skall riskera att hamna i ensituation som innebär att de behöver förskotteramoms i egenskap av uppbördsmän för statens räkning.Denna principiella situation blir inte specielltmycket annorlunda med det förslag som har lagtsfram, särskilt inte om man tittar på volymen av deinbetalningar som görs. Även om förslaget är någotbättre, finns det fortfarande stora problem, sett tillvolymen.Statsrådet har inte berört frågan om konkurrens-neutralitet mellan de företag som ligger i gränsskiktet.Jag noterar avslutningsvis, herr talman, att dettainnebär att statsrådet nu inte är beredd att göra någotytterligare. Detta får vi leva med. Det är beklagligt attregeringen inte var beredd att gå längre när man ändåföreslog en förändring.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:175 omhyresgästers självförvaltningAnf. 28 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att föreslå beträffande beskatt-ningen av hyresgästers självförvaltning i avsikt attskapa socialt stabila bostadsområden.Demokratiutvecklingskommittén (C 1995:05) harlämnat ett förslag till lagändringar för att främja hy-resgästernas självförvaltning. Förslaget går ut på atthyra som återbetalas till hyresgästen som ersättningför hyresgästens arbetsinsats vad gäller skötsel avfastigheten skall vara skattefri, om beloppet under ettbeskattningsår inte överstiger ett halvt basbelopp.Förslaget remissbehandlas . Re-misstiden går ut . Frågan kommerdärefter att beredas inom . Jag ärdärför inte beredd att nu ta ställning till de förslagsom för fram i sinskrivelse. Däremot delar jag den förre finansminis-terns bedömning att det bör vara möjligtför en förening av hyresgäster att utan skattekon-sekvenser träffa avtal med en hyresvärd om att hyres-gästerna gemensamt övertar ansvaret för vissa delarav fastighetens skötsel i utbyte mot en generell sänk-ning av hyresnivån.Anf. 29 ()Herr talman! Jag tackar för svaret.Statsrådet har en tendens, i samtliga interpella-tionsdebatter, att anklaga för lättsinnig-het och t.o.m. populism.Jag har mitt rum precis ovanför bron som förbin-der med . Den 15 de-cember 1993 ägde det rum en jättestor demonstration,arrangerad av statsrådets parti. Det som utspeladesdär var världsrekord i populism. Har man upplevt detkan icke någon annan levande människa nå upp till depopulistiska höjderna.Nu till sakfrågan. Vi har länge haft problem iframför allt miljonprogrammets fastighetsbestånd. Dethar varit sociala problem, vandalisering och ökadsegregation, och det har utifrån svenska förhållandent.o.m. uppstått litet av gettoformer.Nu har man kommit på en lösning som kanske kangöra att de här problemen försvinner. I har detkommunala bostadsaktiebolaget, , i två områ-den, Holma och Gullviksborg där jag själv bor, startatett system som innebär att hyresgästerna frivilligt kandelta i självförvaltningsverksamhet.Det innebär att man städar trappor och tvättstugoroch sköter plantering. Man sköter i stort sett allt un-derhåll med undantag för snöröjning. Det är nämligenen försäkringsfråga, och därför kan man inte ta på sigdet.Dessa bägge områden har fått många besök av fle-ra statsråd. Alla har uttryckt sig mycket positivt omdet resultat som de har sett.Som exempel kan jag också säga att bolaget tidigare hade stora problem med att tecknaförsäkringar till ett hyggligt pris. ligger kostna-den för skadegörelse på nästan noll, och man får till-baka stora rabatter på inbetalda försäkringspremier.Ett välskött bostadsbestånd gynnar alla medborgare isamhället.Nu är en utredning på gång. Man säger att manaccepterar skattefrihet upp till ett visst belopp.Jag hoppas att det här blir ett konkret förslag. kan man inte försvara skattelagstiftningen, somjag i och för sig inte vill anklaga skattemyndigheternaför. Det är vi i som har skapat diverse snå-righeter. Man får lov att gå ut i skogen och plocka bärför skattefritt. Det tillåter lagstift-ningen. Men man får inte lov att städa trappan ellertvättstugan i det hus man bor i. Får man hyresrabatt pågrund av det blir man beskattad enligt tolkningen avdagens lagstiftning.Jag undrar: Inser statsrådet konsekvenserna av ensådan lagstiftning? Förstår han att människor har svårtatt begripa de beslut vi ibland fattar här?Det är väl, herr talman, främst facket som har brå-kat om det här. Men jag bor ju inte i lägenhet för attgynna fastighetsskötarna. Det är ju problemen för deboende som man måste poängtera och försöka lösa iförsta hand.Anf. 30 Statsrådet ()Herr talman! Låt mig inleda med att säga att jagtycker att självförvaltning och människors ökadeinflytande över sitt bostadsområde är en av de absolutviktigaste samhällsfrågorna.I de områden där det finns sociala problem,där det är tristess, där det är stor arbetslöshet och därsocialbidragsberoendet är stort, är människors maktoch inflytande över bostadsområdet oerhört viktigt.Det är naturligtvis så att vi kan se att detfinns ett klassamhälle i fråga om makt och inflytandeöver boendet. De människor som bor i bostadsrätts-föreningar eller äger sitt egna hem har ofta ett mycketstort inflytande över sin situation.Därför är det här viktiga politiska frågor, och jagmåste säga att jag uppskattar enga-gemang. Det gör jag.Det finns nu ett förslag ute på remiss. Jag vill in-vänta remissinstansernas svar på förslaget, som kom-mer från . Just detförslaget vill jag nu inte diskutera i detalj.Jag vill ändå säga att om en förening av hyresgäs-ter erhåller en generell sänkning av hyresnivån mot atthyresgästerna gemensamt övertar ansvaret för vissadelar av fastighetens skötsel borde det kunna ske utanskattekonsekvenser. Det är inte så att vi har enskattelagstiftning som omöjliggör ett lokalt engage-mang i bostadsområdet.Jag vill också säga att det är klart att det kan fin-nas problem när det gäller avgränsningar av sådanahär saker. Hur skall vi göra om det bor en elektriker iett område som utför de arbeten som krävs i fråga omelektriska installationer och annat i området och somfår en ersättning i form av sänkt hyra? Att det skullevara ett enkelt problem, att bara sätta en gräns, tvivlarjag på. Med stort intresse avvaktar jag remissinstan-sernas utlåtande.För mig är det viktigt att diskutera makt och själv-förvaltning i bostadsområdena i ett mycket bredareperspektiv. Jag tror nämligen inte - jag misstänker attSten kanske har en annan åsikt - att enga-gemang och inflytande är beroende av sänkta skatter.Jag tror tvärtom att välfärdssamhället, den välfärdsstatsom vi har byggt upp, som just bygger på att manmåste ta ut höga skatter, ger större möjligheter tillfolkligt engagemang än om den rena marknadenskulle styra.Anf. 31 ()Herr talman! Ända sedan Hedenhös tid, tror jag,har vi provat en mängd demokratiska projekt somskulle engagera folk hit och dit. Tyvärr kan jag barakonstatera att succén för projekten inte har varit sådär överdrivet stor.Men har man i kommit fram till ettkonkret förslag som verkligen har fått positiva effek-ter.Jag måste säga att statsrådet resonerar minst sagtinkonsekvent. Han säger att om samtliga hyresgästerhos en hyresvärd kan skapa ett avtal och sköta vissasysslor så får samtliga hyresrabatt. Det är tydligentillåtet.Men om det bland ett hyresgästbestånd finnsmänniskor som inte har tid eller som inte kan delta avfysiska eller andra skäl - då skulle det inte kunnagälla, säger statsrådet.Men man kan inte tvinga människor att delta i ensådan här verksamhet. Är det verkligen så att om allahyresgäster går med på det så är det okej, men ombara går med på det - då finns det tveksamheterur skattelagstiftningens synpunkt? Om det är så enkelthoppas och förutsätter jag att förslaget från utredning-en blir aktuellt, as fast as possible.Vi har sett att det här projektet har fungerat. Detsom vi under seminarier och konferenser försökt attprata bort har man nu lyckats att lösa konkret. Jaganser inte att man har uppfunnit ett paradis i de tvåområdena i , men det fungerar betydligt bättreän vad det gjorde tidigare. Det område där jag bor varinte ett av Malmös mest välkända områden tidigare. finns det inte några tomma lägenheter där. Folksom är med i projektet pratar och diskuterar medvarandra och lägger upp scheman för hur man skalljobba, och området har blivit trivsamt.På något vis måste man väl få lov att premiera ensådan här verksamhet. Om vi kan ge rätt till rabatt omalla deltar, låt oss också ge rätt till den rabatten utanskattekonsekvenser om kanske bara hälften deltar.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 10.35 i väntan på att jordbruksminister skulle infinna sig i kammaren för att besvarainterpellation nr 178.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 10.35.Anf. 32 FÖRSTE VICE TALMANNENKammaren återupptar sina ajournerade förhand-lingar. Jag vill erinra om att såväl statsråd som inter-pellanter skall vara i kammaren när ärendet ropas upp.7 § Svar på interpellation 1995/96:178 omjakttid för morkullaAnf. 33 Jordbruksminister ()Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag inte in-fann mig till kammarens förhandling.Herr talman! har frågat mig omjag avser att driva samma linje angående vårjakt påejder och jakt på morkulla som framförts av förrajordbruksministern i tidigareinterpellationssvar.När det först gäller frågan om vårjakt på ejder sva-rade i ett interpellationssvar den 9juni 1995 bl.a. följande.Sverige har från att tillämpaEU:s direktiv om bevarande av vilda fåglar. Enligtfågeldirektivet gäller att flyttfåglar inte får jagas underåterkomsten till häckningsplatserna. Jakt får inte hel-ler ske under häcknings- eller uppfödningssäsongen.Ett eventuellt införande av en vårjakt får ansesförutsätta att på förslag av regeringen görden bedömningen att våra internationella åtagandenmedger en sådan jakt. internationella åta-ganden medgav enligt inte vårjaktpå sjöfågel. Hon hade inte för avsikt att föreslå rege-ringen att förelägga en proposition med detinnehållet.Fågeldirektivet ger vissa möjligheter till undantagfrån det nämnda jaktförbudet om det inte finns någonannan lämplig lösning och om jakten avser en begrän-sad mängd fåglar och sker under strängt regleradeformer. uttalade i sitt interpella-tionssvar att hon inte avsåg att verka för att ett sådantundantag införs för en jakttradition som inte utövatsunder åtminstone och som saknar all ekonomiskbetydelse.Margareta uttalade sammanfattningsvisatt hon avsåg att hantera frågan om vårjakt på ejder pådet sättet att någon sådan jakt inte införs. Till grundför denna inställning låg bl.a. syn-punkter i frågan.Jag har för egen del inte för avsikt att driva fråganom vårjakt på ejder på något annat sätt än MargaretaWinberg gjorde.Så till den andra frågeställningen, jakt på morkul-la.Före medlemskapet i EU startade den allmännajakttiden på morkulla den första måndagen efter mid-sommar. Som en följd av bestämmelserna i ändrades startdatum till den 21augusti.I ett skriftligt frågesvar om mor-kulljakten uttalade bl.a. följande.I artikel 7 punkt 4 ställer fågeldirektivet upp ettantal krav som måste uppfyllas för att jakt skall fåtillåtas enligt nationell lagstiftning. Bl.a. skall med-lemsstaterna "särskilt se till att de arter på vilka lag-stiftningen tillämpas inte jagas under uppfödningssä-songen eller under häckningstidens olika stadier".Morkullans häckning påbörjas ,och uppfödningssäsongen varar åtminstone till mittenav augusti.