prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Jag återgerförst ett citat ur skriften lokala, na-tionella och globala samhällsansvar: "Vi måste i vårteget land tydligt stå upp för den grundlagsfästa religi-onsfriheten. Förhoppningsvis kan detta även vara avstor betydelse för länder som sargas av politiskaoch etniska motsättningar och där religionen missbru-kas som ett led i stridigheterna. Vi kommer att verkaför att övriga trossamfund får en lagstadgad rätt attverka i enlighet med sin egen identitet. "Det är just runt egen identitet jag tänker tala.I dag är det nämligen mycket svårt att organiserasig som ett nytt trossamfund i om man ensamutövar sin religiösa verksamhet och hör till en religioneller filosofi som inte överensstämmer med det svens-ka mönstret. Efter att ha följt ett ärende om att regist-rera en japansk buddistisk orden i kan jagsäga att det klart har framkommit att det inte finnsnågon juridisk organisationsform som passar dennaorden. Organisationsformerna passar den , som har en församling och är formad som enförening, men denna orden har en nunna, ingen för-samling, utan stödjande lekmän. Det betyder att ordeninte kan ha en demokratisk föreningsstyrelse, somkan, om den så önskar, avsätta den enda som harantagit religionen, nämligen nunnan.De juridiska formerna som erbjuds därutöver ärantingen att skapa stiftelse eller aktiebolag. Men or-den har ingen kommersiell verksamhet. Den ger ingakurser, säljer inget, utan tar enbart emot spontanagåvor, s.k. dana, i huvudsak från nunnor och munkar iJapan, där denna orden har automatisk status somtrossamfund.Det vore betydligt enklare om det fanns en egenorganisatonsform för religiösa samfund i stället för atthänvisa till former som passar politiska partier, fot-bollsklubbar eller kommersiell verksamhet. Det ärviktigt att som trossamfund kunna verka i enlighetmed sin identitet och kunna behålla sin genuinitet, sålänge det inte är till skada för någon människa ochryms inom ramen för de mänskliga rättigheterna.Att civilrättsligt registreras som trossamfund, ochdärmed bli skattebefriad, får inte stupa på att det intefinns en registreringsform som passar utländska ord-nar i . Varför finns det juridiska organisations-former för utländska näringsgrenar? Religiösa utövareborde ha samma möjlighet. Det gäller alla nunnor ochmunkar, katoliker såväl som buddister och hinduer.Likaså bör tempel och kloster bli likvärdiga medkyrkor och hänsyn tas till detta i samband med fastig-hetsskatt.Den nya kyrkolagen borde omfatta alla, självklartmed kravet att religionsutövningen faller inom ramenför de mänskliga rättigheterna så att det finns tolk-ningsföreträde för de religioner och filosofier somligger utanför den typiskt svenska religionen som haren allsmäktig gud. Den skall inte begränsas av antaletutövare, utan hänsyn skall tas till den religiösa ochandliga utövningen.Jag nämner detta därför att en buddistisk nunnasom finns här i skall bygga en pagod i Nynäs-hamn. Hon har fått marktillstånd och har löst ut detgenom s.k. dana. När hon skall börja bygga måste honordna en juridisk organisationsform. Det passar intemed en ideell förening eller kommersiell verksamhet.Jag har följt hennes fall. Från början vände hon sig tillPatentverket, sedan till . Hon har gått tillskattemyndigheten, till och Ci-vildepartementet, när det hette så. Hon har gått runt iden karusellen i mer än fem år.Så kan det inte få vara. Man kan inte göra det såkomplicerat. Då är det bättre att ordna en egen orga-nisationsform för trossamfund och filosofier, så längedet inte skadar någon eller är ett brott mot mänskligarättigheter. Den här buddistiska orden, som utgår frånmahatma , är inte något som bryter mot demänskliga rättigheterna. Jag menar att man bordeinföra en juridisk organisationsform för en sådanreligiös eller livsfilosofisk verksamhet och att manskall anpassa de civilrättsliga och rättsliga lagarna tillvarandra. Det skall finnas tolkningsföreträde i den nyakyrkolagen för andra religiösa verksamheter och filo-sofier. Religiös verksamhet skall kunna upprätthållasin egen identitet och genuinitet.Övriga frågorAnf. 256 ():Fru talman! Kultur i hela landet är ett centralt be-grepp i kulturpolitiken. Det innebär att det skall finnasen livaktig konstnärlig verksamhet runtom i landet.Det innebär också att medborgarna i rimlig utsträck-ning skall kunna ta del av konst, teater, film, dans ochmusik.Den direkta kontakten med olika kulturyttringar äromistlig för ett levande kulturliv. Men ambitionen omkultur i hela landet, som vi på olika sätt har debatterathär i kammaren , kan inte förverkligas utan , och Utbildningsradi-on. De har en oerhört stor betydelse för kulturlivet.För väldigt många i vårt land är radio och TV denenda kontakten med exempelvis opera, teater ellerbildkonst. De människor som tar del av kulturlivet viaradio och TV är många många fler än de som besökerkonserter och teaterföreställningar.Vi skall inte se radio och TV som konkurrenter tillden direkta kontakten med kulturutbudet på teatrareller utställningshallar. Det är snarare så att radio ochTV stimulerar kulturintresset.Utskottet pekar på att ansvaret för att nå ut mednationalscenernas och andra teatrars föreställningarvia radio och TV inte enbart vilar på nationalscener-na, utan i lika hög grad på medieföretagen.Antalet radio- och TV-kanaler blir allt större. Mendet ökande antalet kanaler har knappast, som jag serdet, kommit kulturen till del. Slutsatsen måste bli attom vi vill ha ett brett och mångsidigt kulturliv i helalandet måste vi satsa på allmän-TV och allmän-radio,eller som vi också säger public service-verksamhet.De kommersiella kanalerna kommer aldrig, trorjag, att på samma sätt som public-service-företagen tasitt kulturella ansvar. Visst kan de satsa på kulturen,men då handlar det oftast om spektakulära företeelser.Public service har ett ansvar för den udda kulturenoch det nyskapande och utmanande, för den kultursom bara når en liten grupp. De kommersiella kana-lernas kulturinsatser gäller för det mesta det etablera-de och välkända. Inget ont i det. Men det är onekligenlitet paradoxalt att de kanaler som skulle vara ettalternativ till public service i mångt och mycket vär-nar det bestående.Public service skall ha ett mångsidigt kulturutbud,både det som attraherar en bred publik och det nyaoch utmanande.Vi vill alltså ha både breda populära program förden stora publiken och kvalitetsprogram som vändersig till en smalare publik.I den proposition som antog omen radio och TV i allmänhetens tjänst fastslogs attprogramföretagen är skyldiga att se till att minst99,av den fast bosatta befolkningen kan taemot programmen. En majoritet i utskottet var heltöverens om att sändningsrättskall omfatta två kanaler och sänd-ningsrätt fyra radiokanaler, varav en skall ha lokaltäckning.TV- och radiopubliken i hela landet skall nås avett så brett utbud som möjligt. Vi socialdemokrateranser att det är viktigt för mångfalden. Här har publicservice en viktig roll. Att snäva in uppdraget så attpublic service bara blir en kulturkanal anser vi varafel väg att gå. Ett brett utbud stimulerar också krea-tivitet och arbetsglädje i företagen.Fru talman! Enligt socialdemokraternas uppfatt-ning står ett brett utbud inte i strid med att ta ansvarför kulturen.Så återstår för mig bara att säga god jul till er alla.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (kulturens egenvärde och kulturen som loka-liseringsfaktor)1. utskottet2. 1 (m)Votering:239 för utskottet77 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 22 c, 23 fp, 16 v, 14 mp, 12 kdFör res. 1: 72 m, 1 fp, 1 v, 3 mpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdIsa () och () anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 5 (ett nationellt kulturpolitiskt uppdrag för2000- talet)1. utskottet2. 4 (c)Votering:299 för utskottet23 för res. 427 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 76 m, 25 fp, 17 v, 17 mp, 12 kdFör res. 4: 23 cFrånvarande: 9 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 8 (kulturpolitiska tendenser)1. utskottet2. 6 (v)Votering:306 för utskottet17 för res. 626 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 76 m, 23 c, 25 fp, 17 mp, 12 kdFör res. 6: 17 vFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 9 (det ekonomiska stödet till kulturen)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:304 för utskottet17 för res. 728 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 76 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 12 kdFör res. 7: 17 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 27 och 28 (ändring i lagen (1992:318) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kultur-departementets verksamhetsområde samt Individuellvisningsersättning)1. utskottet2. 14 (m, c, fp, mp, kd)Votering:170 för utskottet151 för res. 141 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 2 m, 17 vFör res. 14: 1 s, 73 m, 23 c, 25 fp, 17 mp, 12 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 9 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 29 (förslagsrätt till styrelser)1. utskottet2. 15 (m, c, fp, mp, kd)Votering:170 för utskottet151 för res. 1528 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 17 vFör res. 15: 76 m, 22 c, 25 fp, 16 mp, 12 kdFrånvarande: 8 s, 4 m, 5 c, 1 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 32 (reformerat system för stöd till regionalkulturverksamhet)1. utskottet2. 17 (c)3. res. 18 (mp)Votering:276 för utskottet20 för res. 1827 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 74 m, 2 c, 22 fp, 17 v, 12 kdFör res. 18: 1 c, 2 fp, 17 mpAvstod: 4 s, 2 m, 20 c, 1 fpFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdLars () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta.Mom. 34 (teaterutredning m.m.)1. utskottet2. 19 (fp, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 36 (utredningen om boken och kulturtidskrif-ten)1. utskottet2. 20 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 39 (frågan om avslag på förslaget att införa enbibliotekslag)1. utskottet2. 22 (m, c, fp, kd)Votering:183 för utskottet137 för res. 221 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 17 v, 14 mpFör res. 22: 76 m, 23 c, 25 fp, 1 mp, 12 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 51 (samisk teater)1. utskottet2. 28 (c)3. res. 29 (mp)Votering:281 för utskottet19 för res. 2923 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 75 m, 2 c, 24 fp, 17 v, 10 kdFör res. 29: 1 c, 17 mp, 1 kdAvstod: 1 m, 20 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 60 (nationalorkester)Yrkanden:1. utskottet2. avslag på utskottets hemställan (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 73 (enprocentsmål för utsmyckning av statligtbyggande)1. utskottet2. 36 (v, mp)Votering:289 för utskottet34 för res. 361 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 76 m, 23 c, 25 fp, 12 kdFör res. 36: 18 v, 16 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdElisa () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 74 (enprocentsmål för utsmyckning vid statligainfrastruktursatsningar)1. utskottet2. 37 (c, v, mp)Votering:269 för utskottet50 för res. 374 avstod26 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 76 m, 1 c, 25 fp, 3 v, 12 kdFör res. 37: 22 c, 12 v, 16 mpAvstod: 3 v, 1 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdMom. 86 (statligt övertagande av huvudmannaskapetför i och inrättande aven samlad etnografisk museimyndighet förlagd tillGöteborg innefattande även etno-grafiska, och )1. utskottet2. 39 (m, c, fp)3. res. 40 (mp)4. res. 41 (kd)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 39 med acklamation.Huvudvotering:172 för utskottet126 för res. 3924 avstod27 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 17 v, 2 mpFör res. 39: 76 m, 23 c, 25 fp, 2 kdAvstod: 14 mp, 10 kdFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdPeter () anmälde att han avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 98 (renodling av myn-dighetsansvar)1. utskottet2. 47 (m, fp)Votering:222 för utskottet101 för res. 471 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 23 c, 18 v, 17 mp, 12 kdFör res. 47: 76 m, 25 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdMom. 106 (åtgärder för att främja mångkultur m.m.)1. utskottet2. 49 (v)Votering:306 för utskottet18 för res. 4925 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 76 m, 23 c, 25 fp, 17 mp, 12 kdFör res. 49: 18 vFrånvarande: 8 s, 4 m, 4 c, 1 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdMom. 110 (anvisande av medel under utgiftsområde17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt vissatill budgeten hörande frågor)1. utskottet2. 52 (mp)Votering:223 för utskottet17 för res. 5278 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 25 m, 21 c, 10 fp, 18 v, 1 kdFör res. 52: 17 mpAvstod: 1 s, 50 m, 2 c, 14 fp, 11 kdFrånvarande: 12 s, 5 m, 4 c, 2 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvårdenSkrivelser1996/97:66 Redogörelse för en överenskommelse omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.för år 19971996/97:68 redogörelse för tillämpningen avlagen (1991:572) om särskild utlänningskontrollFörslag1996/97:RR2 revisorers förslag angåendestatligt engagemang i regionala investmentbolag1996/97:RR7 revisorers förslag angåendeekonomiska konsekvensanalyserSocialförsäkringsutskottets betänkande1996/97:SfU7 Ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring7 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 18 december1996/97:93 av () till justitiemi-nisternBekämpning av spritsmugglingInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 januari1997.8 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 18 december1996/97:144 av () till kommunika-tionsministernFritt utbyte av varor1996/97:161 av () till socialminis-ternBilstöd till handikappade1996/97:162 av () till socialminis-ternStatistik om sjukhusvården1996/97:163 av () till socialmi-nisternSocialstyrelsens allmänna råd om sexuellt utnyttjandeav barn1996/97:165 av () till näringsminis-ternRegionalpolitiska kriterier vid omorganisation i statli-ga verk m.m.1996/97:166 av () till arbetsmark-nadsministernDiskrimineringslag för arbetshandikappade1996/97:167 av () till näringsmi-nisternTillståndsgivning enligt minerallagen1996/97:168 av () till näringsmi-nisternBarentsområdet1996/97:171 av () till socialministernAlkoholläsken1996/97:172 av () till miljöminis-ternKatalysatorer1996/97:173 av () till kulturministernUtförsel av kulturföremål1996/97:174 av () till försvars-ministernBullergränser1996/97:175 av () till statsrådetThomas ÖstrosInförsel av alkohol1996/97:177 av () till nä-ringsministernKvinnorepresentationen i ALMI1996/97:178 av () till justitiemi-nisternMålsägarbiträde vid domstolarSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 januari 1997.9 § Kammaren åtskildes kl. 20.46.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 30 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 81(delvis),talmannen därefter t.o.m. anf. 129 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 186(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 229(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.