prot · GK0948 · 1996-12-18 00:00:00 — Den diskussionen har vi all anledning att fortsättaatt föra.Det är intressant att man har anmält intresse attdelta i den grupp som enligt riksdagsbeslutet skallgenomföra och vårda fempartiuppgörelsen. Det görman i slutet av ett anförande där man varit mot allabärande delar av uppgörelsen.Till sist en fråga till - det ärmånga som borde ställas: Hur kommer det sig att detfackförbund som organiserar överlägset flest kvinnoroch överlägset flest lågavlönade kvinnor är för pen-sionsreformen?Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag trodde att höll sig förgod för att göra den sammanblandningen i en debattoch påstå att Ny demokrati och reser-verade sig på samma grunder. satt fak-tiskt ordförande i pensionsarbetsgruppen och bordeveta att vi hade helt olika skäl till att reservera oss.Vi tackade aldrig nej till att vara med i genomfö-randegruppen, vi fick aldrig något erbjudande om attvara med i den eftersom vi inte kunde vårda den över-enskommelse som den borgerliga regeringen gjordetillsammans med Socialdemokraterna. har sakenkommit till ett helt annat läge. Det förs en diskussionutifrån den reservation som vi lade fram i pensionsar-betsgruppen. Vi tycker att det är viktigt att medbor-garna får vara med och visa vad de tycker. Jag tyckeratt det hedrar socialdemokraterna att de har inbjudittill en partiledaröverläggning där både Vänsterpartietoch finns med.Vad anledningen är till att jag tror att säger som det säger kan Bo Kön-berg läsa i gårdagens . Vad om är ATP-systemet. Jag vet lika bra som BoKönberg att ATP-systemet inte har gynnat kvinnorsärskilt mycket. Det är inte bara det vi skall titta på.Vi har ett pensionssystem som består av folkpensionoch ATP. har visat att folk-pension och ATP sammantaget gynnar kvinnor.Anf. 222 BO () replik:Fru talman! Jag tror att irritationoch ilska beror på att hon inte lyssnade på vad jagsade. Jag sade inte att man hade en gemensam reser-vation mellan och Ny demokrati. Jagkonstaterade bara att det var dessa två partier somgick mot pensionsreformen. Jag tror säkert att detfanns olika motiv bakom, men det kan vi klara ut i endebatt med Ny demokrati.Fick ej vara med, säger . Det är ioch för sig sant i den enkla meningen att om man ärmot ett förslag är det litet konstigt att sitta i en gruppsom skall genomföra och vårda det förslag som manär emot. Det trodde jag framgick av namnet på dengrupp som välsignade som skulle tillsättas.Ulla svar på frågan varför backar upp den reform som såmånga påstår drabbar de lågavlönade och gynnar dehögavlönade måste tolkas så att man tror att med sina resurser inte fattar sitteget och sina medlemmars bästa. I den artikel som vidiskuterar förordades att uppgörelsen skulle genomfö-ras. När frågan diskuterades tillhördeKommunalarbetareförbundet dem som tyckte att detvar bra att man fick det förslaget. Det säger man medutgångspunkt i att någonting som missgynnar de låg-avlönade kvinnorna är bl.a. dagens situation med storoklarhet om vad som skall hända.Det är hela pensionsreformen man diskuterar, intedelar av den. Den vet inkluderar ipraktiken hela ålderspensionssystemet - folkpension,pensionstillskott, särskilt grundavdrag och det vikallar ATP.Anf. 223 () replik:Fru talman! Den som kommer att läsa protokollet , vilket jag tror att kommer attgöra, kommer att märka att han faktiskt sade: valde attstå utanför. Vi valde inte att stå utanför, utan genom-förandegruppen blev vi aldrig tillfrågade att vara medi. Sedan är det en annan sak att vi förmodligen hadetackat nej, eftersom vi inte kunde vårda denna pen-sionsreform som vi inte tror på.Det är intressant att noterar att YlvaThörn talar om hela pensionssystemet. Det är riktigt.Hon utgår från pensionssystemet så som det ser ut nuoch tycker att man skall få till stånd ett pensionssys-tem som kommer att fungera. Jag delar hennes upp-fattning. Jag tycker att det är viktigt att vi har ett pen-sionssystem som är stabilt och robust. Men det bliraldrig stabilt och robust så länge det finns en storopposition utanför de partier som skall vårda över-enskommelsen.Därför är det viktigt att vi sätter i gång med attdiskutera detta. kommer hela vårt trygg-hetssystem att falla sönder därför att folk inte längrelitar på att de kommer att få ordentliga pensioner.Anf. 224 () replik:Fru talman! har sagt mycket av detsom jag hade tänkt säga, men ett par saker vill jaglägga till.Förtidspensionerna har utretts i en partsammansattgrupp där vartenda särintresse vi nästan kan hitta iSverige fanns med. Vad blev resultatet? En tjock bok,icke konstruktiv, icke kreativ med en uppsjö av reser-vationer. Detta skall nu stoppa ålderspensionssyste-met därför att man inte kunde komma överens. villUlla gå vidare på den vägen. Det skall viinte göra. Men om vi gör det säger jag till svenskafolket: Se om ert eget hus. Vi kan inte ha offentligapensionssystem. I alla fall måste de vara väldigt små,för ni vet aldrig den dag man anser att ert intresse ärmindre värt än något annat intresse.Varför aldrig tala om garantipension som faktisktger dem med låga inkomster bra pension?Varför glömma bort att premiereservsystemet gerränta på ränta? Men det unnar man tydligen inte van-liga LO-arbetare, som har en lång livsarbetstid efter-som de faktiskt tidigt började att arbeta.Anf. 225 () replik:Fru talman! När det gäller förtidspensionernatycker jag liksom att det vore jättebraom det inte behövdes några förtidspensioner överhuvud taget utan att arbetskraften vårdades på ettsådant sätt att människor inte behövde gå i förtidapension eller om människors arbetsuppgifter var såtrevliga att förtidspensionen inte behövde utnyttjas.Men är det inte så. Därför tycker jag att det ärviktigt att de människor som på grund av förslitandearbetsuppgifter inte skall behöva göra förtida uttag ipensionssystemet för att sedan få sämre ålderspen-sion. Faktum är att det nuvarande pensionssystemetkommer att hålla till. Under den tiden harvi möjlighet att sätta oss ned och diskutera igenomhur systemet skall se ut.Det stora misstaget, , var att re-misstiden var , vilket gjorde att svenskafolket inte hann sätta sig in i systemet. Remisstidengick ut och sedan fattades beslutet över svenska fol-kets huvuden.Jag håller med om att pensionernaär så viktiga att hela folket borde gå på pensionskurs.Anf. 226 () replik:Fru talman! fick ju igenom ettpensionssystem tack vare en nedlagd röst. Det varkanske inte rekommendabelt. Sedan fick han förhand-la om pensionssystemet med alla särintressen, vilkethan gjorde onödigt svagt. Men det var inte om dettajag skulle tala.Jag talade förut om social ingenjörskonst. UllaHoffmann är en företrädare för denna. Problemet medförtidspensionerna är faktiskt att det på arbetsmark-nadssidan används oerhört mycket social ingenjör-skonst. Det är därför som äldre människor har svårtatt få jobb. Detta är oerhört allvarligt.Gå hem och läs på systemens historia! Se efter hurdebatten såg ut och 1970. Ni kan den inte.Vi måste tänka om. Det är svårt, men det måsteske. Det går inte att hitta på alltfler regler och ännumer fördelningspolitik. Vi står redan inför bankruttensbrant. Jag tycker inte att svenska folket är värt detta.Anf. 227 () replik:Fru talman! blev jag tillfrågadom vad spetsteknologi är. Jag trodde då att man taladeom knyppling. talar om socialingenjörskonst, och jag vet faktiskt inte vad det är förnågot. Men om säger att jag företrä-der den och då jag vet vad jag står för, måste det juvara någonting som är positivt och bra.Läs på, säger . Om det nu är socialingenjörskonst som jag står för och jag tycker att detär någonting bra, varför tror då att jagkommer att ändra mig om jag läser vad som hände1965 en gång till?Anf. 228 ():Fru talman! Vi anser att den statliga ålderspensio-nen bör bygga på principen om en grundtrygghet, likaför alla. har dock fattat ett principbeslutom att dagens ATP-system skall ersättas av ett nyttreformerat och annorlunda uppbyggt system, enligtvår uppfattning, i fel riktning. Det har stora bristeroch verkar inte hålla vad det lovar.Det verkar vara en allmänt spridd uppfattning , eftersom statsminister har kallattill överläggningar om hur pensionssystemet skallutformas, som vi kommer att delta i. Men jag måstesäga att jag är ganska okunnig om pensionssystemet.Därför vill jag inte angripa det på några punkter. Jagkanske får lära mig mer vid förhandlingarna.Vi tycker att egenavgifterna skall avvecklas. Deskall definitivt inte finnas i pensionssystemet eller isjukförsäkringen. Genom den ökande andelen ege-navgifter i socialförsäkringar och pensionssystemminskar det solidariska inslaget i dessa försäkringar,vilket är ett steg i fel riktning. Vi anser att egenavgif-terna successivt bör avvecklas och ersättas med höjdamiljörelaterade skatter samt i viss mån behålla demsom arbetsgivaravgifter. Eftersom vårt grundtrygg-hetsförslag kostar mindre än dagens system, kan ege-navgifterna helt avskaffas på sikt.Har ni tänkt på att avdragen för egenavgifter ur-gröper kommunernas skatteunderlag? I min hem-kommun är de beräknade till och iDalarna till , eftersom detinte är några kommunala skatter på dem. Att det kan-ske tvingar kommunerna till ännu större nedskärning-ar, vilket ger staten nya kostnader i form avarbetslöshet är en evig rundgång till ingen nytta förnågon. Det ger en omvänd fördelningsprofil.Vi i har inte lyckats att få fram pengartill änkepensionen i vår budget. Vi ville försöka attbehålla den, åtminstone till hälften. Men som allaandra partier har vi en budget som vi måste hålla osstill. Däremot har vi stött tandvårdsreformen med 900miljoner kronor, lika mycket som änkepensionernakostar.Vi motsätter oss änkepensionens utformning. Detär nämligen en retroaktiv lagstiftning. Om det hadeskett en ärlig behandling skulle man ha talat om attfrån och med nu blir det på ett visst sätt. Beslutetdrabbar ju människor retroaktivt, vilka redan har fåttlöfte om änkepension. Det hela blir väldigt slump-mässigt.Vi fick information i utskottet och jag har lästganska mycket om förslag, men jag kan ändå inteförstå det. Det drabbar ju så snett. Det är inte alls desom har de höga änkepensionerna som drabbas mestutan de som har de lägsta änkepensionerna. Vi vill attbeslutet skall utvärderas. Det skall inte noga följas,utan det bör ske en utvärdering som verkligen visarhur detta slår . Man kanske då kan tänka sigatt satsa en del pengar på att återställa där det mesthar slagit fel.Fru talman! Fattigpensionärerna hör till en av degrupper som återkommande drabbas av regeringensbudgetbesparingar. Sänkningen av bostadstillfälletfrån till är ytterligare en sådan. Detkompletterande kommunala bostadstillägget, somdessutom skall fasas ut , med-för extra påfrestningar på pensionärernas ekonomi.Detta har vi motsatt oss.Vi anser även att det är orimligt att värdet av pen-sionärers fritidsbostäder skall ingå i beräkningsunder-laget för bostadstillägg.Generellt anser att beräkningsmodel-ler för bostadsbidrag och bostadstillägg i de flestaavseenden bör utformas på ett likartat sätt. Oavsettom det är en barnfamilj, två ensamstående eller enpensionär skall fritidsbostaden behandlas på sammasätt. missgynnas pensionärer när värdet av för-mögenheten begränsas.Vi yrkar också att invandrare i stället för att behö-va be om socialbidrag skall få någon form av folk-pension. Detta förslag är inte färdigt. Vi tycker att detär förnedrande för dem att behöva tigga om socialbi-drag. Därför vore det bättre om de fick någonting avstaten, vilket också skulle avlasta kommunerna.Anf. 229 BO () replik:Fru talman! Vi har hört representanter för detvå partier i som inte står bakom den storapensionsuppgörelsen. Jag antydde i mitt anförande attom det nu är så att dessa partier numera inser förde-larna med pensionsreformen, så är det naturligtvisingen nackdel att de också ställer sig bakom den. Vihar nu fått klart för oss att så inte är fallet. Det görnaturligtvis att statsministerns inbjudan, till sju partiertill en träff för att diskutera innehållet i en femparti-uppgörelse, blir ytterst märklig.Direkt till . Detta med egenav-gifter omfattas av en mängd myter. Jag fick nöjet attavslöja en av dem under replikväxlingen med UllaHoffmann . Jag kan nu ge mig på enannan av dem, nämligen att egenavgifterna skulle varaspeciellt jobbiga för kommunerna. Det sägs ofta, mendet är bara sant under en mycket speciell förutsätt-ning, nämligen om man tror att arbetsgivaravgifter ärgåvor från arbetsgivaren till löntagarna.Om man inte tror det utan tror att arbetsgivaravgif-ter på lång sikt belastar löneutrymmet - ekonomiskteori och framför allt ekonomisk erfarenhet visar attså fallet - inser man att det inte spelar någon roll förkommunen om det är en arbetsgivaravgift eller enegenavgift som minskar det beskattningsbara utrym-met för en kommun. Om det är på den grunden somRagnhild Pohanka tycker illa om egenavgifter är deten felaktig beskrivning.Anf. 230 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte se att det är felaktigt. Jaghörde inte riktig vad sade på slutet, menjag kan säga att det inte är felaktigt. Företag kan draav på många områden. De skatterna kommer inte inmotsvarande vad det gör om man inte har egenavgif-ter. Det är inte tillnärmelsevis samma summor.Siffrorna från min kommun i mitt hemlän har jaginte fått från utan från landsting ochkommun.Anf. 231 BO () replik:Fru talman! Möjligen var det så att att RagnhildPohanka inte hörde vad jag sade. Det var säkert mittfel. Det jag försökte säga var att en arbetsgivaravgiftsom tas ut på en lönesumma i ett företag inte hellerkan bli föremål för eller landstingskom-munal beskattning. Samma sak gäller en egenavgift.Det har ingenting att göra med företagsbeskattningen,som föreföll att tro i sitt svar tillmig. Det har att göra med avgifter på den totala löne-summan i landet. Oavsett om de tas ut på arbetsgivar-avgifter eller egenavgifter får det samma ef-fekt, om man inte tror att arbetsgivaravgifter är engåva från arbetsgivaren.Anf. 232 ():Fru talman! Inom detta område - ekonomisktrygghet vid ålderdom - har vi dels konkreta förslagtill besparingar och neddragningar från regeringenoch , dels den stora pensionsfrågan. Jag tänktebörja med den eftersom den är så oerhört aktuell idagsläget på ett sätt som man skulle önska att den intevore. Det inger många farhågor.Det är stor skillnad mellan och 1994, då vifattade principbeslutet om ett reformerat ålderspen-sionssystem i . Det var ett unikt beslut medenighet över parti- och blockgränser mellan fem par-tier. Man kunde då faktiskt höra historiens vingslaghär i kammaren, bildligt talat. Men det var två och etthalvt år sedan. Det hjälpte tydligen inte att vi tillsatteen genomförandegrupp som skulle vårda uppgörelsen.Det höll inte riktigt ändå. Eller håller det till slut i allafall? är pessimist, och äroptimist. Jag tror att jag under de närmaste veckornakommer att pendla mellan tro och tvivel. Det kommernog att växla en hel del, skulle jag tro.Uppgörelsen kunde nås därför att man satte signed och gav och tog och därför att ingen trodde kunde bestämma själv. Det är väl ändå det somdemokrati handlar om.Det som för oss kristdemokrater var väldigt viktigti uppgörelsen var bl.a. garantipensionen, rätten tillbarnår och rätten för makar att dela pensionspoäng.Beredningen har dragit ut . Jag skall inteorda så mycket om det, men det senaste s-samrådetinger verkligen stora farhågor. Det insåg vi redantidigt . När jag skrev motion med anledning avdetta utgiftsområde plitade jag ned motionskravet attalla avgörande beslut som återstår i pensionsreformenmåste fattas under innevarande mandatperiod. Detkommer inte att kunna ställas under proposition här ikammaren, därför att jag har valt att tona ned det tillett särskilt yttrande, eftersom tre ytterligare partier harställt upp på det. , ochFolkpartiet har lyft kravet till särskilt-yttrande-nivån.Vi framhåller att vi måste komma till skott och se tillatt vi blir klara under denna mandatperiod.Detta bör Socialdemokraterna beakta. Man får intesvika. Är det bara fråga om semantik? Maj-IngerKlingvall svarar efter partistyrelsens sammanträde påreporterns fråga varför man vill omförhandla att maninte vill omförhandla och att man har beslutat omriktlinjer för de fortsatta samtalen med de andra parti-erna. Åtminstone jag trodde att det var underförståttatt det gällde de fyra partierna. Men statsministern gårut med inbjudan till sjupartiöverläggningar.Jag hoppas att kan kasta litetljus över vad det egentligen är som försiggår i dessafrågor. De berörs i allra högsta grad i budgetproposi-tionen inom vårt utgiftsområde, så jag tycker att det äroerhört viktigt att vi får höra något om det.Osäkerheten växer på grund av allt detta. Det in-nebär att människor inser att man måste spara mer ochmer själv. Konsumtionen kommer inte i gång somregeringen har förutsatt i finansplanen. Tillväxtenkommer inte på det sättet. Jobben kommer inte. Skallvi leva med denna osäkerhet? Är detta vad svenskamedborgare är värda?Det kunde sägas mycket mer om detta, men jagmåste även komma in på de konkreta förslag som visäger nej till. Jag måste snabbt få säga nej till försäm-rade bostadsbidrag och nej till försämring av om-ställningspensionen. Jag måste något mer få beröraänkepensionen.Som någon talare har sagt tidigare är det märkligtatt detta bara berör kvinnor. Jag har inte kunnat låtabli att tänka på ordet kvinnorån i detta sammanhang.Det har gjorts ett ingrepp tidigare som jag faktiskt vill dra en parallell till,trots att det inte till berörde kvinnor.Det fanns också en del män som berördes av det, menden största grupp som berördes var ensamståendemödrar. Jag tänker på slopandet av barntillägget isvux och svuxa. Det var vad jag skulle vilja kalla ettkvinnorån. Vi har sett vad det har lett till. Kvinnornahar fått sluta sina utbildningar, och det har försatt demi en mycket besvärlig situation.Nu har vi återigen något som jag skulle vilja kallaför kvinnorån. Det är naturligtvis ensamstående kvin-nor det handlar om. Det berör ingen annan.Det känns mycket frustrerande att inte kunna ställainkomstprövningar av änkepensionerna under pro-position här i kammaren. Det skulle vi naturligtvis hagjort med den gamla budgetprocessen.Samtidigt som regeringen redan börjar att tala omatt man skall justera det som blev fel när budgetsane-ringen gick för snabbt slår man till knivskarpt mot nyagrupper med stora summor. Det första som man skullejustera har man redan justerat. Det som låg först i könvar att man skulle återställa besparingen i partistödetmed 30 miljoner. Det är redan återställt. Man talar omnya saker som skall återställas som blev fel i det högatempot. Man inger medborgarna förhoppningar om skall börja återställa det som drabbade för hårt.Hur kan ni socialdemokrater tala om detta medCenterns stöd, som ni slår till på detta sättmot nya grupper? Ni säger att ni har grepp om eko-nomin och att vi inte behöver strama åt så mycketlängre. Varför slår ni då till på detta sätt mot nyagrupper med specifika kraftfulla besparingar? Detgäller en grupp som , om jag har fåtträtt besked, fick ett fribrev. har den gruppen fåttbrev igen med ett annat innehåll. Detta är upprörande.Anf. 233 () replik:Fru talman! I inlägg om än-kepensionerna instämmer jag till fullo. Det var ettbriljant anförande just i den delen.Sedan några ord om pensionssystemet. säger att man satte sig ned i pensions-arbetsgruppen och diskuterade. Ingen trodde att mansjälv kunde bestämma. Man kom överens om att vår-da överenskommelsen. inger Socialdemokraternassamråd farhågor, säger är nog så, , att man intekan bestämma själv. Den överenskommelse som träf-fades i pensionsarbetsgruppen och genomförande-gruppen var just detta med att man inte kunde be-stämma själv. Man bestämde ju för hela svenska fol-ket över svenska folkets huvuden. Man får inte svika,säger , och osäkerheten är stor.Men har tagit del av alla de skri-velser och alla brev till pensionsarbetsgruppen somkom från upprörda kvinnor som inte ville ha det härsystemet? Det gällde både låginkomstkvinnor ochhöginkomstkvinnor. Man ansåg nämligen att det härdrabbar kvinnorna.Ingen hänsyn över huvud taget har tagits till alladem som reagerat på systemet. om den här osäkerheten och de här farhågornaär vad svenska medborgare är värda. Ja, Rose-MarieFrebran, detta är precis vad svenska medborgare ärvärda - dvs. en omprövning av och en ny diskussionom pensionsreformen.Anf. 234 ()replik:Fru talman! När det gäller pensionsreformen ärUlla och jag inte alls överens. Man kanalltså utifrån sin ideologiska grund vara överens i enhel del frågor, men också väldigt oenig i andra frågor.Nej, jag tycker inte att är värt den turbu-lens som vi nu håller på att gå in i. Jag tycker inte attvi har råd med det. Det är skönt att stora grupper avkvinnor nu har satt sig in i vad det reformerade pen-sionssystemet innebär, ställer sig bakom det och stö-der det. Jag är glad över att de har kommit över denpessimism som de känt inför vad de trodde var pro-blem och dåligt och över att de inser att det här är braför dem.Jag är dock besviken över det läge som vi nu harhamnat i. Vart och ett av de partier som ingick uppgö-relsen hade naturligtvis ansvaret att förankra bakåt isina partier. Det är ju inte ett fåtal personer som harsuttit ned och diskuterat, kommit överens och på detsättet själva bestämt. Det är för dem precis som föross här som bestämmer för andra. Vi har ju ett upp-drag, mandat, och vi måste vara lyhörda lyssnare ochföra en dialog. Sådan är den representativa demokra-tin. Var och en av oss har ett ansvar gentemot vårapartier när vi fattar beslut för partiernas räkning. Detgäller då att också förankra det hela. Det är att bekla-ga att Socialdemokraterna inte har lyckats åstadkom-ma en förankring i ett tidigt skede.Anf. 235 () replik:Fru talman! säger att turbu-lensen är stor i . Men jag tror att hon interiktigt har satt sig in i den frågan. Turbulensen kom-mer att kvarstå så länge vi inte har haft en bred dis-kussion ute bland folk.Det finns fler inslag i pensionsreformen som kandiskuteras. såg jag att TCO-ordförandenInger var ute och diskuterade bl.a. de pen-sionspoäng som studier kommer att ge. TCO hartidigare ställt upp på den här reformen. Man säger , om den frågan inte får en lösning, drar tillbakasitt stöd. Det finns alltså en oro inte bara för systemetsom sådant. Det finns också en oro för hur det skallbli med våra pensioner . Folk vill veta ochha en möjlighet att sätta sig in i detta. Med två måna-ders remisstid finns det ingen möjlighet att informerakanske inte 8 miljoner men väl 4 miljoner människor.Anf. 236 ()replik:Fru talman! Ja, det kommer säkert från olika håll -från olika organisationer och grupper - starka in-vändningar mot enskilda inslag. Det vore ju mycketmärkligt om det inte vore så. I vårt land råder det inteprecis brist på vad som ofta kallas för särintressen.Det är en självklarhet att var och en framför sin lillaspeciella vinkling. Men vad vi politiker har att göra äratt sammanväga allt till en helhet, så att det blir så brasom möjligt för alla. Å ena sidan kan vi inte ha ettsystem som gör att alla , och kanske ocksåSACO-anslutna, blir glada därför att det här blir rik-tigt bra för alla akademiker. Å andra sidan är det intemöjligt att samma system skall bli bäst för LO-folket.Vi måste alltså sammanväga allt. Det har vi gjort i enunik principöverenskommelse. Jag hoppas att vi kla-rar hem det här, men visst tvivlar jag.Anf. 237 ():Fru talman! Massarbetslösheten, de stora under-skotten i statens budget och den snabbtväxande statsskulden har tvingat oss att både höjaskatter och göra besparingar på en rad områden.Ingen välfärd - hur vi än konstruerar den och hurrättvist vi än försöker fördela den - kan bestå om intearbetslösheten minskar och ekonomin är i balans.Alla grupper i samhället har fått vara med om sa-neringen av statens finanser, och denna riksdag harfattat många svåra beslut som berör människorna ideras vardag. Partierna på högerkanten, framför alltModeraterna, har från denna talarstol vid ett flertaltillfällen talat om hur illa det är att höja skatterna.