prot · GJ09103 · 1996-05-31 00:00:00 — Kommer att göra något liknande?Jag vet att jag inte kan kräva något svar på frågan,men jag fick reda på detta . protesteradeju kraftig mot de franska proven på Mururoa medanKina sluppit lindrigt undan från världsopinionensmotstånd mot kärnvapenproven där.Både radioaktivt avfall och kärnvapen förvaras iTibet. Också kärnvapenprov har förekommit där, påvärldens tak. Över huvud taget har ursprungsbefolk-ningen fått betala det högsta priset för uranbrytning,både för civilt och för militärt uran. Detsamma gällerför kärnvapensprängningar.Jag vill också nämna några ord om . Ett-Kina-politiken drabbar ju ännu hårdare än vadTaiwan drabbas. Vid en förfrågan sade atttiden är hans värsta fiende. Medan tiden går förtrycksfolket. Det tas ifrån sin kultur och sina mänskligarättigheter. Man river huvudstaden och bygger uppfyrkantiga kvarter, precis som man gjort i andra hu-vudstäder. Men där bor inte tibetanerna. Över 70 %av Lhasas befolkning är kineser. Tibetanerna bor i desämsta områdena och har tillgång till de sämsta sko-lorna och den sämsta sjukvården.Man behöver ju inte diskutera självständig-het, utan man kan diskutera de mänskliga rättigheter-na. Jag vet att utrikesministern och även den föregå-ende utrikesministern har gjort mycket. Det pågåralltså ett arbete, men det behöver stärkas ytterligare.Jag åker till för att bevista envärldskonferens om . Vi får se vad som kommerut av den. Det har tidigare hållits en konferens ochdetta är den andra. Jag hoppas att vi ytterligare kanstärka motståndet mot sätt att behandla minori-teter. Vi har tidigare haft debatter om detta, och vi varganska överens. Trots det vill jag ändå påminna omförhållandena i . resa tillTibet uppenbarade verkligen de brister som finns där.Den föranledde ju en svidande kritik mot hur Kinabehandlar tibetanerna.Anf. 41 Utrikesminister ()Fru talman! var inte nöjd medsvaret. Han är inte nöjd med vare sig EU:s eller värl-dens agerande såvitt jag förstår. Det är klart att manblir frustrerad om man inte ser de förändringar somman så gärna vill se, t.ex. när det gäller mänskligarättigheter i . Omvärlden har en viss oförmåga atthantera den typen av frågor.I denna riksdag är vi ju helt överens om synen påMR-brott i . Sådana förekommer, och det ärsynnerligen allvarligt. Det är också viktigt att detuppmärksammas, att man tydligt tar upp olika fall ochframför den berättigade kritiken. Det gör den svenskaregeringen, vilket också uppmärksammas i olika FN-sammanhang och även i EU-sammanhang, som Len-nart Rohdins frågor egentligen handlade om.Detta gäller också förhållandena i , där si-tuationen vad beträffar mänskliga rättigheter är ännusämre än i hela det övriga . måste tillför-säkras rätten att ha en kulturell särart. Det är minalldeles bestämda åsikt.När det gäller kan man naturligtvis ocksåvara kritisk mot att inte finns med i interna-tionella organisationer. Men man måste inse att dettaär beslut som alla EU-länder gemensamt står bakom.Det hör ihop med den historiska bakgrunden, somLennart Rohdin nämnde. Detta beslut är djupt förank-rat inom FN.Sedan är det en helt annan sak att vi söker närakontakter med och att vi följer den demokra-tiska utvecklingen där med mycket stor sympati. Vihåller gärna fram den som något positivt för Fastland-skina.Ifråga om kärnvapenprov har vi kunnat konstateraatt har testat kärnvapen. somdet har skett har tillsammans med de övriganordiska länderna gjort väldigt klart för att viser detta som synnerligen allvarligt. när vi närmaross en tidpunkt då samtliga länder går in för att få tillstånd ett provstoppsavtal och ratificera det är detnaturligtvis ännu mera allvarligt om planerarkärnvapenprov.Min vädjan till är naturligtvis att man nu inteskall genomföra ytterligare kärnvapenprov. I ställetbör man gå in för ett provstopp.Anf. 42 ()Fru talman! Frustrerad över uteblivna förändringarblir man väl . Frustruationen är som regelstörre när de som borde och skulle kunna agera merakraftfullt mot detta inte gör det i tillräcklig utsträck-ning. Utrikesministern erkände ju också att omvärldenhade visat en viss oförmåga. Jag tror att jag - utan attha kontrollerat saken - kan utlova den svenska riks-dagens fulla stöd om regeringen och utrikesministernhöjer vår röst både enskilt och framför allt inom EUnär det gäller vårt förhållningssätt till regimen i Pe-king.För mig - och det tror jag gäller också för utri-kesministern - var ju huvudskälet till att bor-de vara med i EU just detta, att vi hade någonting attkomma med och någonting att tillföra genom vårpåverkan. Jag tror att vi båda avfärdade alla beskyll-ningar i debatten om en svensk EU-anslutning attSverige genom att gå med i EU skulle låta sig dämpasi sitt utrikespolitiska agerande av de europeiska stor-makternas mer realpolitiska hantering. Och gällerdet naturligtvis att leva upp till detta. Om vi kommeratt lyckas eller om vi kommer att bli frustrerade överatt det inte går så fort är en sak, men vi skall intebehöva bli frustrerade över att inte klart ochtydligt tar steget och gör ett försök.När det gäller EU:s agerade vill jag påpeka - vil-ket jag också gör i min interpellation - att Pekingre-gimen är väldigt skicklig på att utnyttja omvärldensoförmåga. När av olika skäl höjer rösten ellertonar ned olika försök att underlätta för i olikahandelssammanhang, då rusar snabbt olika europeiskastater ut och bjuder in statschef på statsbesöktill för att utnyttja det momentum som haruppstått. är inte dålig på att utnyttjasådana situationer.Fru talman! Ytterligare ett allvarligt exempel i mininterpellation på hur omvärlden, om än motvilligt, gerefter för brutala maktspråk ärfrågan om återförlivande med omdrygt ett år.Internationella avtal skall naturligtvis äga sin gil-tighet. Men världssamfundets grundläggande princip-er om demokrati kan inte underordnas internationellaavtal, båda måste gälla . Jag är övertygad omatt om det rört sig om en av världens småstater, hadevärldssamfundet givetvis inte varit lika handfallet ifallet som inför Pekingregimen.Liksom i har utvecklingen mot demokratioch folklig legitimitet tagit stora steg framåt i Hong-kong, uppenbarligen till stora förtret.Pekings alltmer hotfulla uttalanden om att de demo-kratiska institutionerna i saknar legitimitetoch kommer att avskaffas omgående vid återförening-en är helt oacceptabla. EU och dess medlemsstatermåste göra klart för regimen i att respekt föringångna avtal också kräver full respekt för det de-mokratiska styre som folket i själva, i friaoch demokratiska val, tagit ställning till.Det demokratiska världssamfundet ställs mycketsnart, , inför frågan om med och ett avgörande prov.Här måste EU och dess medlemsstater gå i spetsen.Vad gör för att klargöra detta?Anf. 43 ()Fru talman! Det är inte säkert att sprängningensker just . Men det är väldigt viktigt attdetta uppmärksammas. Jag är tacksam för att utri-kesministern håller ögon och öron öppna inför dessaprover och opponerar sig.Jag delar rädsla för am-bassaders kritik så fort det händer något med ,mänskliga rättigheter i osv. I , där skulle ta emot fredspri-set, var det väldiga aktiviteter från sida. NärVaclav , som första regeringschef, tog emothonom var kritiken densamma.Kina är verkligen mer beroende av kontakternamed oss än vad vi är av kontakterna med dem. Därförär det viktigt att vi i alla lägen markerar våra åsiktermot när det gäller deras sätt att behandla männi-skor och hantera kärnvapen etc.Anf. 44 Utrikesminister ()Fru talman! består av en fjärdedel av jordensbefolkning. beroende av omvärlden skall inteöverskattas. Däremot är det många, särskilt inomaffärsvärlden, som är väldigt beroende av handel medKina. Det gäller också svenska företag, både exportoch import. Detta får dock inte leda till att vi intevågar tala ut vad gäller mänskliga rättigheter ochannat som är grundläggande i mänskligt umgänge.Naturligtvis vet jag att detta är fråga om en ba-lansgång. Men jag har konsekvent hävdat att affärsin-tressen aldrig får stå i vägen för klarspråk. Jag trorfaktiskt också att om man intar den ståndpunktenkonsekvent, så får man viss respekt för den.När det gäller , som togupp som sista fråga, står vi naturligtvis inför enmycket besvärlig övergång. Här samverkar vi, inteminst med , inom ramen för EU. Vihåller fast vid den överenskommelse som har slutits,som innebär att nuvarande fri- och rättighetsordning iHongkong skall bevaras. Nuvarande fri- och rättighe-ter skall fortsätta att gälla, val till skall även fortsättningsvis hållas osv.Kina har förbundit sig att följa den överenskom-melse som man själv har slutit. Vi måste förutsätta attdetta också sker, och det kommer att vara den svenskapolitiken.Anf. 45 ()Fru talman! Jag tvivlar inte på ambitionen. Men -för att vara alldeles uppriktig - tvivlar utrikesminis-tern på att kommer att förverkliga hoten om attden demokratiskt valda folkförsamlingen i Hongkongkommer att avskaffas ? Jag gördet inte? Det måste ju påverka vårt agerande dessför-innan.Utrikesministern sade i sitt förra inlägg attTaiwan- och ett-Kina-politiken är djupt förankrad iFN, och det tvivlar jag inte på. Vi kanväl vara överens om att inslaget av demokratiskastater i FN:s medlemsskara kunde vara större, så detkan finnas många orsaker till att man inte vill ändrapå någonting.Sedan tvingades lämna FN har det hänt väldigt viktiga saker i , somär oerhört glädjande när det gäller den demokratiskautvecklingen. Det är svårt att påstå att något motsva-rande sker i . Detta måste naturligtvis påverkavårt fortsatta agerande när det gäller rätt attta plats i de internationella organen.Ragnhild Pohanka hänvisade till att det krävs litetmod och att den tjeckiske presidenten den förste som tog emot . Han varockså den förste europeiske statsman som förra årettog emot en officiell företrädare för det demokratiskaTaiwan. Det manar också till efterföljd.För att anknyta till det som sa-de om och kärnvapenproven vill jag bara ge etttips till utrikesministern och hennes chef: kärn-vapenprov från sida ger vår nye statsministermöjlighet att, liksom hans företrädare gjorde på DN-debatt, visa att inte och för den delen inteheller EU gör skillnad på demokrati och diktatur närvi höjer vår röst i den internationella debatten, ävennär det gäller frågor om kärnvapenprov.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1995/96:253 omNigeriaAnf. 46 Utrikesminister ()Fru talman! har frågat mig hurjag kommer att agera i Nigeriafrågan inom EU ellerbilateralt.Som medlem i EU har verkställt de sank-tioner som vi gemensamt kommit överens om i dis-kussioner som vi deltagit aktivt i. Vi har även söktutvidga området för sanktioner till att omfatta exem-pelvis också frysning av militärregimens ekonomiskatillgångar utomlands samt oljebojkott.Jag har tidigare i kammaren redogjort för situatio-nen i efter avrättningen av åtta andra miljöaktivister från Ogoniland. Jagönskar att jag , , hade kunnatpeka på väsentliga förbättringar i levnadsstandard,demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter iNigeria. Tyvärr är förhållandet tvärtom så att denekonomiska misären har fördjupats. Ett försök tillkommunala val kan bäst beskrivas som ovid-kommande för general utlovade återgång tillcivilt styre. Respekten för de mänskliga rättigheternahar snarare försämrats. Tusentals människor sitter ifängelse, många hotas av dödsstraff och partier ärförbjudna. Dessutom har en ny gränskonflikt mellanNigeria och blossat upp och tagit sig våld-samma uttryck.Läget i inger således bekymmer. Ett sön-derfall av folkrikaste stat skulle inte bara blien katastrof för landets egna innevånare utan även fåallvarliga återverkningar på angränsande länder, somredan plågas av närheten till krishärdar, såsom har reagerat starkt mot vanstyretoch övergreppen i . Även FN:s kommissionför mänskliga rättigheter, som sammanträdde ,fördömde i en resolution, vilken dessutomuppdrog åt två rapportörer att presentera en gemen-sam rapport till kommissionens möte . FN:sgeneralsekreterare har skickat en särskild representanttill för att rapportera om avrättningarna av denio miljöaktivisterna. Dessutom söker en grupp frånSamväldet få komma in i landet, vilket de hittillsförvägrats. Detta kan leda till att vid nästatoppmöte utesluts ur Samväldet.Inom EU har vi från svensk sida krävt kraftigaresanktioner och framför allt sådana åtgärder som direktdrabbar den styrande militärregimens medlemmar.Dessutom bör EU verka för en samordning med bety-dande handelspartner till såsom ochJapan. Hittillsvarande sanktioner har haft obetydligeffekt på militärregimen. och sanktionssyste-met kommer att diskuteras vid . Jag utgår från att beslut då fattas omatt sanktionerna förlängs och att möjligheter till ytter-ligare sanktioner därutöver prövas. Förslag som tidi-gare diskuterats är bl.a. frysning av militärregimensekonomiska tillgångar utomlands samt oljebojkott.Vilka åtgärder som är möjliga att vidta måste avvägasmed hänsyn tagen till våra internationella förpliktelseroch konstitutionella krav.Jag vill i sammanhanget också framhålla att detinte endast gäller att tillgripa sanktioner utan även attsöka konstruktiva förslag som syftar till att förbättravillkoren för en demokratisk utveckling i landet, t.ex.stöd till lokala människorättsorganisationer och för-bättrad informationsspridning. Sådana insatser pågräsrotsnivå kan visa sig vara effektiva under de om-ständigheter som råder i Nigeria.Anf. 47 ()Fru talman! avhandlas ett koncentrat av svå-ra problem i olika länder. Jag beundrar utrikesminis-tern som vandrar över hela världskartan och har åsik-ter och kunskaper om de olika länderna. Jag vill ocksåtacka utrikesministern för det innehållsrika svaret.Jag vill, liksom utrikesministern gör i svaret, be-klaga tillståndet i . Det verkar som om avrätt-ningarna av de nio människorättsaktivisterna, varavKen Saro-Wiwa var en, endast utlöst ytterligarevåldsvågor och förtryck. Eftersom av landetsinkomster kommer från oljan skulle en effektiv boj-kott mot få återverkningar på landet, tvingaShell till miljöförbättringar och även tvinga företagetatt upphöra med sina krav på t.ex. militär hjälp frånAbacharegeringen.Självklart instämmer jag med ministern om attstöd till MR-organisationer och demokratiska krafterskulle vara ett bra initiativ. Men sådant stöd är oerhörtsvårt att få till stånd i det slutna landet, med den kon-troll av invånarna som finns. Det är självklart att allakonstruktiva förslag och allt samarbete måste övervä-gas. Jag har stor förståelse för att det finns svårighe-ter.Samarbetet mellan diktatorn, den makthungrigageneral , och när det gäller exploa-tering av naturresurserna, främst olja, där ingenskändlighet tycks för stor för att maximera vinsten, ärså gott som oslagbart. Därtill kommer landets storabehov av exportinkomster. Kombinationen av maktoch behov av pengar är så gott som osårbar.Det behövs starka internationella sanktioner, boj-kotter och fördömanden. Här kan även enskilda län-der göra en hel del. Att kalla hem ambassadören hadevarit ett sätt. valde inte den vägen. Säkertfanns det skäl för det övervägandet. Den möjlighetenskall ju inte användas förrän det är verkligt befogat.Även om jag anser att detta är ett sådant fall böjer jagmig för den ståndpunkt vi intog.Shells miljöbrott är oerhört grova och kränkandemot människor och natur. Bl.a. förstörs ,där den viktigaste fiskreproduktionen för hela områ-det sker. Det betyder att skadan går långt utanförogonifolkets land, ut över väst- och centralafrikanskaregionen. Minskningen av fisket har orsakat ytterliga-re omflyttningar, från kusten in till städernas slumom-råden.Ken Saro-Wiwa - för det handlar mycket om ho-nom, symbolen för ogonifolket och motståndet motShell - var ett hot mot Shells sanslösa exploatering avOgoniland och folket där. Han vill ha bort dessa dö-dens pipeliner, som hotar de boende i området, förstöråkrarna och förgiftar vattnet. Han ville att man åt-minstone skulle gräva ned dem under jord, skriverhans bror , , i enartikel i . Det är absurt att påstå att inteShell backar upp regimen, skriver han vidare. Shellsegna dokument visar att man vid olika tillfällen begärtmilitärhjälp, "som vanligt". patienterberättar också att de sett militärtrupper transporterasav Shells flodbåtar. Dessa trupper massakreradehundratals Ogoniinvånare och förstörde byar. Shelloch militärregimen talade om etniska sammandrabb-ningar. Bojkotta !En annan sak som är oerhört viktig är vart vårt bi-stånd till går. Jag har inte hunnit ta reda pådet. Går det fortfarande till regimen, eller har vi stop-pat det? Det är viktigt att vi inte stöder en regim avdetta slag med pengar eller annan hjälp. Det handlarinte bara om kritik i form av ord.Anf. 48 ()Fru talman! Jag skall börja med att citera ur utri-kesministerns svar. Jag vill också redan från börjansäga att jag är medveten om att det jag tänker frågautrikesministern om är någonting nytt, som inte tasupp i interpellationen.Utrikesministern säger i svaret att "det inte endastgäller att tillgripa sanktioner utan även att söka kon-struktiva förslag". Det finns ju tribunaler som kanutdöma straff i efterhand, när väpnade konflikteruppstår och brott har begåtts. Sådana finns när detgäller och . Jag vet också att manskall diskutera vid . Jag vill ändå ta upp något som jag hartalat om förut här i kammaren, nämligenen internationell miljödomstol som kan verka före-byggande i sammanhanget. Där skulle även organisa-tioner ha talerätt. Om en organisation har talerätt kanden föra talan för en minoritet eller för en folkgrupp ien region. När jag i olika sammanhang talar om eninternationell miljödomstol nämner jag alltid Nigeriaoch som ett paradexempel, som il-lustrerar hur väl en sådan domstol behövs.Ken Saro-Wiwa krävde två saker för ogonifolket.Han var bara den andre i sammanhanget. En litengrupp, etchifolket, hade varit de första att protesteramot regimen. Han krävde stopp för miljöförstöringenoch att ogonifolket, som hade fått sina marker för-störda, skulle få ersättning för de skador som oljeut-släppen orsakat. Man bör då veta att en liter olja somtränger ner i marken förstör en miljon liter dricksvat-ten. Det låter otroligt. Jag har hört det av en naturve-tare, och jag nästan vägrade att tro det.Det var alltså inga orealistiska krav som ställde, när han krävde både sanering avmarken och ersättning för oljeskadorna.En ursprungsbefolkning, en minoritetsbefolkningkan vara helt rättslös i sitt eget land. Vart skall devända sig när deras mänskliga rättigheter kränks? Detfinns ingenstans i det egna landet att vända sig. Det äralldeles för farligt att ens försöka.Vi vet att många folkledare och statsmän har mör-dats . Förövarna kommer undan och spårendöljs skickligt. Hittar man mördaren är man ändåosäker på vad som egentligen har hänt. Vi kan baratänka på president och vår egen statsminis-ter. I skedde avrättningarna, eller morden, påKen Saro-Wiwa och hans medhjälpare helt öppet. Detär inte svårt att finna de ansvariga. Om det hade fun-nits en instans som de hade kunnat vända sig till tidi-gare hade förhållandena kanske inte blivit konflikt-laddade. Det hade kanske inte gått så långt.Vi har pläderat för en internationell miljödomstoldär också organisationer får talerätt. De internationel-la domstolar som finns handlägger endast mål mellanstater. Det finns många stora internationellaorganisationer som har tyngd och status. Jag åter-kommer till Ideas stadgar, där det talas om att organi-sationer skall vara med i de stora sammanhangen ivärlden.Anf. 49 Utrikesminister ()Fru talman! Frågan om vårt förhållande till Nige-ria, och om vad vi kan göra, sönderfaller i flera delar.Delvis är det en övergripande fråga om den miljöför-störing som pågår i , och som naturligtvis harmed oljeutvinningen att göra, och om alla de spän-ningar detta har skapat i det nigerianska samhället.Jag förstår tanken från man inte hitta någon form för att minimera,helst bilägga, en sådan här konflikt innan spänningar-na blir för stora? Jag är inte säker på att en internatio-nell miljödomstol är lösningen, men vi måste sökamer av lösningar som är preventiva i stället för attreagera efteråt.Jag tror att väldigt mycket av den internationellapolitiken borde vara förebyggande. Vi borde få bådeFN-organ och, naturligtvis, enskilda organisationer attagera mycket mer förebyggande och att se hur mankan uppmärksamma frågor så att människorna intekänner sig bortglömda, och i denna uppmärksamhetockså finna möjligheter till medling, konfliktlösning.Jag tror att det är viktigt för oss, inte minst för osssvenskar. Det är något som har funnits med i vårutrikespolitik att modernisera instru-menten för detta. Även om jag inte säger ja till lös-ningen med miljödomstol, så tycker jag att dessatankar är synnerligen väsentliga.Jag skall inte specifikt ta upp detta med ochdess roll i . Det blir lätt så att jag, när jag somminister något försöker beskriva fakta i samman-hanget, nästan uppfattas som advokat för företaget.Den situationen har jag ingen lust att försätta mig i.Låt mig ändå säga en sak som faktiskt, hoppas jag,är positiv, nämligen att har erbjuditsig att rensa upp från oljespill i Ogoniland. Det kanses som att man faktiskt tar på sig, och erkänner har, ett ansvar. Det är naturligtvis i realitetenväldigt viktigt att det sker. Det borde självfallet haskett mycket tidigare.Slutligen till biståndet. Det är precis på det sättsom säger. Biståndet skall gå tillenskilda organisationer. Det är också på det sättet.Det är de frivilliga orgnisationernas fond för mänskli-ga rättigheter och LO:s och TCO:s biståndsnämndsom är de kanaler vi har för bistånd in i . Se-dan finns det också ett forskningsanslag, ett litet så-dant, men även där är det en oberoende institutionsom är mottagare. Så biståndet har precis den inrikt-ning som efterfrågade.Anf. 50 ()Fru talman! Jag tycker att vi skall bojkotta Shell.Det kan privatpersoner och företag göra, men kom-muner, landsting och stat kan också göra det genomatt man väljer vem man köper olja av. Detta är kanskedet allra viktigaste. Det är ju ett axiom att ett företagär mycket känsligt för en företagsbojkott. Indirekt kandet ju också påverka Abacharegimen i Nigeria.Dock kan man absolut inte undervärdera den be-tydelse världssamfundet, FN, EU eller enskilda länderhar genom politiska uttalanden, fördömanden ochsanktioner. Bl.a. har man, som utrikesministern sade,lyckats frysa regimens ekonomiska tillgångar utom-lands och genomföra en oljebojkott. Min önskan är attSverige genom utrikesministern fortsätter att arbetamed frågan. Varje handling, varje ord i den riktningeni internationella forum är betydelsefulla. Då jag harförstått utrikesministern är engagerad i frågan är minaförhoppningar stora. kommer väl att bliett avstamp för hela EU.Det står i attprotesterna mot dödsstraffet av de nio provoceraderegimen att fullfölja dessa, och att som kom-mersiellt företag inte kan lägga sig i ett lands inreangelägenheter. Men har inte tvekat att be ommilitärhjälp, bryta mot miljölagar, lägga sig i landetsskatter m.m. kan inte längre hävda att Nigeriaspolitiska liv inte är deras angelägenhet. Summariskaavrättningar och orättfärdiga rättegångar i just deregioner där arbetar - och just på grund av ol-jeutvinningen - är också Shells angelägenheter.I tal, som framfördes av WoleSoyinka här i när erhöllRight , det alternativa nobel-priset, 1994 talade han om den moderna slavhandeln.Han talade om att alla västländer inte bara skall för-döma och Shells handlande utan också käm-pa mot det med lika mycket energi och vilja somkampen mot slavhandeln över så småningomanvände sig av. Vad som gör den moderna slavhan-deln ännu värre, är att den har kraften att förstöramiljön. Därigenom har den allomfattande effekter förhela mänskligheten.Han vädjade till alla människor och länder i västatt sätta upp en internationell målsättning att räddaOgonis miljö och Ogonis folk från slaveri, folkmordoch förintelse.