prot · GK0918 · 1996-10-24 00:00:00 — Hon tyckte att det var braatt man nu demonstrerade mot regeringens a-kassepolitik.Jag funderade på om jag skulle ställa frågan tillstatsministern om han tycker att detta är ett efterföl-jansvärt exempel för statsråd, och i så fall vilket avregeringens områden som nästa demonstration lämp-ligen borde riktas mot. Men jag väljer att i ställetfråga finansministern, eftersom både den linje somdiskuterades , nämligen att överföra pengar tillkommunerna för att växa i företagen, och demonstra-tionen mot regeringens a-kassepolitik rimligen ändrarde spelregler som många företag har trott att Sverigesfinansminister numera följde.Min fråga är: Påverkar enligt finansministernsmening inte denna typ av hoppjerkepolitik tilltron tillden ekonomiska politik han själv närmast är ansvarigför?Anf. 101 Finansminister ():Fru talman! Vad vi nu är i färd med att föreslå ärinte att utanordna nya bidrag till kommuner ochlandsting, utan det handlar om att fastställa ett merarealistiskt underlag för deras inkomstutveckling. Ipraktiken innebär det att vi säkerställer ett antal tusenjobb i kommuner och landsting, i skolan, vården ochomsorgen. Det är riktiga jobb, produktiva och värde-fulla jobb. Jag måste säga att jag känner stolthet överatt vi kan medverka till den utvecklingen.Anf. 102 PER ():Fru talman! Jag inser mycket väl att det är riktigaarbeten, men jag ber att få påminna finansministernom att regeringen, såvitt vi har förstått, sagt att tillväx-ten av de nya arbetena skall komma i företagen. Jaggav två exempel på hur man nu uppenbarligen sättersin tilltro till kommunerna i stället för till företagen.Varför övervägdes det inte att sänka skatten för före-tagen om det fanns pengar över för att skapa jobbdär? Vilka konsekvenser får det om ett enskilt statsrådi regeringen anser att det ligger inom ramen för hen-nes ämbetsutövning att uttala tacksamhet över attdemonstrationer riktas mot den av regering och riks-dag fastställda a-kassepolitiken?Mot bakgrund av dessa iakttagelser frågar jag:Måtte inte detta ändå påverka tilltron till regeringensambitioner att se till att det är i företagen som jobbenskall skapas? Det var frågan, inte huruvida finansmi-nistern känner stolthet över skolan.Anf. 103 Finansminister ():Fru talman! Om Per kom till korta i debat-ten med kan jag förstå det. Menjag tycker att Per skall slutföra replikskiftetmed och inte med mig i hennesfrånvaro.Jag har framför mig en rykande färsk depesch omhur man ser på affärsklimatet i olika länder i Europa.Det är 722 företagschefer som har utfrågats av deamerikanska handelskamrarna. Man anser att Sverigetillsammans med , och erbju-der det mest fördelaktiga affärsklimatet i Europa.Både politiska och ekonomiska faktorer får högt be-tyg i . Samma sak gäller livskvalitet, sjukvård- det är inte oviktigt att vi kan rädda ett antal tusenjobb i sjukvården, Per - infrastruktur ocharbetsförhållanden. Det är nästan så att jag rodnar närjag läser nästa mening: får också högt betygnär det gäller regeringens attityd till företagen.Slutligen vill jag säga att företagsklimatet kan viförbättra genom att hålla ordning på statsfinanserna,ta ned inflationen och sänka räntorna. Det är en storskillnad jämfört med situationen PerUnckel satt i regeringsställning.Frågestunden var härmed avslutad.7 § Anförande med anledning av FN-dagenAnf. 104 TALMANNEN:Ärade ledamöter!Vi firar FN-dagen - till åminnelse av ikraftträdande den 24 oktober 1945.Denna gång - - är det självfallet medalldeles speciell glädje och stolthet vi i och iriksdagen högtidlighåller denna dag. Vi har ännu engång anförtrotts ansvaret att som medlem av säker-hetsrådet delta i ledningen av Förenta nationernasarbete.Detta har blivit möjligt genom målmedvetna an-strängningar av många, men självklart i första handdärför att har ett stort förtroende bland FN:s185 medlemsländer. Vi står som nation för fred, fri-het, demokrati och mänskliga rättigheter. Det är nuvårt ansvar att motsvara det förtroende vi fått, genomatt hävda dessa värden inom världssamfundets arbete.I dag - endast några dygn efter omröstningen i ge-neralförsamlingen och när välgångsönskningarna ochgratulationerna tonat bort - vet vi att det verkligaarbetet börjar.Vi vet att behovet av ett starkt FN aldrig varitstörre än i dag.Sverige kan nu aktivt medverka till att FN införnästa årtusende omformas, från en organisation förakut krishantering, till ett instrument för globalt sam-arbete för konfliktförebyggande och varaktig fred.Vi vet också, att behovet av ett reformerat FN ärmer påkallat än någonsin.Sverige har möjlighet att kraftfullt verka för attde förslag till reformering av FN-systemet som finnsframlagda, bl a av ,genomförs.Sverige kan nu också medverka till att överens-kommelser, åtaganden, kunskaper och erfarenheterfrån FN:s toppmöten , från , ,, , och , omsätts frånteori till praktisk handling.Sveriges röst i världen har alla möjligheter att blistark - inte minst på grund av det svenska FN-arbetetsbreda parlamentariska förankring. tillhör dettjugotal länder som har parlamentarisk representationunder FN-sessionerna. Detta är en tillgång och enstyrka gentemot vår omvärld, då det visar på enighetoch uppslutning. Det gör därmed vår röst än starkare.Det är i parlamenten regeringarna skall försäkra sigom stöd för sina ställningstaganden, det är i parlamen-ten överenskommelser skall ratificeras. Det är ettmycket viktigt uttryck för nödvändigheten av att för-ankra globalt samarbete hos folkflertalet. Det gerinsyn, möjlighet till delaktighet och därmed verkligtfolkstyre. Endast så kan verkliga reformer och varak-tiga förändringar uppnås också i internationella sam-manhang.Sveriges riksdag högtidlighåller FN-dagen.Vi gör det genom att manifestera vår enighet inför denuppgift som ligger framför oss - att arbeta för fred,frihet, mänskliga rättigheter, för en socialt och eko-nomiskt varaktig utveckling.8 § Information från regeringen om Sverigesplats i FN:s säkerhetsrådAnf. 105 Utrikesminister ():Fru talman! Det är med stor glädje som jag just , på FN-dagen, kan informera om inva-let till och om hur regeringen ser påvår kommande uppgift som säkerhetsrådsmedlem.Omröstningen innebar en kraftfull förtroendeför-klaring för och för svensk utrikes- och FN-politik. Till det här har också många av riksdagensledamöter från alla partier bidragit, och för detta villjag framföra mitt tack.Vi visste att hade ett starkt stöd, men viblev ändå överraskade över den breda marginal medvilken vi blev invalda. Alla de tre länder som kandi-derade hade ju målmedvetet arbetat för att få stöd försina kandidaturer.Det slut har i grunden förändrat för-utsättningarna för säkerhetsrådets arbete. har fått möjlighet att spela den roll som dettilldelades i FN-stadgan.Som medlem av säkerhetsrådet kommer vi att få taställning till alla frågor på rådets ärendelista. Detgäller konflikter i det europeiska området, framför allti det f.d. och det f.d. . Detgäller det alltmer oroande läget i , Irakoch det fortsatta kriget i . Det gäller för-ödande inbördeskrig i ett antal ,däribland liksom den oroande situationen iZaire och . Det gäller svårigheterna förfredsprocessen i . Listan kan naturligtvis görasbetydligt längre, och nya frågor kommer uppenbarli-gen att tillkomma också under de kommande åren.Sverige kommer att aktivt och konstruktivt delta isäkerhetsrådets behandling av alla dessa frågor. Viskall vägledas av ett program som bl.a. skall omfattaföljande punkter:FN:s och världssamfundets förmåga att förebyggaväpnade konflikter - såväl mellan som inom stater -måste stärkas.FN måste ingripa tidigare när konflikter bryter ut.FN:s fredsbevarande operationer måste bli effekti-vare. Tillräckliga resurser måste stå till förfogande förett genomförande av de uppgifter som läggs fast.Militära aktioner kan inte ensamma skapa fred. FN-systemets politiska, militära, humanitära, polisiäraoch andra insatser måste samverka och deras samladekapacitet måste utnyttjas.Sanktionsinstrumentet behöver göras mer målinrik-tat och därmed effektivare och förenat med mindrenegativa humanitära konsekvenser.Samarbetet mellan FN och de regionala organisatio-nerna behöver byggas ut.Internationell säkerhet är odelbar. Vi vill inte sevärlden uppdelad i intressesfärer, och vi vill inte senågon världsdel marginaliserad.Folkrätten måste respekteras och stärkas.Mänskliga rättigheter och humanitära frågor - indi-videns säkerhet i vid mening - måste väga tungt isäkerhetsrådets överväganden.Öppenhet och bredast möjliga konsultationer måsteprägla säkerhetsrådets arbete. Ett bredare deltagande ibeslutsprocessen för fredsbevarande operationermåste eftersträvas. Detta är viktigt också för att stärkastaternas förtroende för rådet, och därmed respektenför dess beslut.Det breda säkerhetsbegreppet, som innefattarlångsiktiga globala hot bl.a. mot miljön måste dess-utom beaktas i arbetet i FN-systemet i dess helhet.Det är viktigt att vi till rådet bär med oss, inte baravåra svenska erfarenheter och vårt långvariga FN-engagemang, utan också klara idéer om hur vi vill attsäkerhetsrådet skall utvecklas.Jag är övertygad om att fått medlemssta-ternas förtroende därför att de förväntar sig att vi skallföra en resultatinriktad och konstruktiv politik i sä-kerhetsrådet. Vi har idéer och visioner, men vi ärockså beredda på att vi ibland kommer att behövavara pragmatiska i syfte att förverkliga våra visioner.Vi kommer, liksom andra rådsmedlemmar, att imånga frågor få nöja oss med kompromisslösningar.Just därför är det viktigt att vi först har lagt fast våraegna målsättningar.Arbetet i säkerhetsrådet kommer att bli en av deviktigaste uppgifterna för svensk utrikespolitik underde kommande åren.Valet, liksom de många samtal som vi dessförin-nan har fört med andra länder, har på ett tydligt sättillustrerat EU:s betydelse och anseende världen över.EU spelar en ledande roll i FN och i arbetet för attreformera organisationen. Någon egentlig EU-samordning förekommer dock inte i säkerhetsrådsfrå-gor, däremot ett informations- och åsiktsutbyte mellanmedlemmarna. ser naturligtvis fram emot ettnära och givande samråd med som ju ocksåinvaldes som Sverige.Sverige kommer att vinnlägga sig om att utvecklaett gott samarbete med säkerhetsrådets samtliga med-lemsstater. Flera av medlemmarna i rådet har redanvisat intresse för sådan samverkan.Regeringen fäster vikt vid en så stor öppenhet sommöjligt i säkerhetsrådets arbete. Detta har vi framförtföre valet, och det har väckt starkt gensvar från mångaländer, bl.a. inom den alliansfria rörelsen. Omröst-ningsresultatet innebär att representationen för dealliansfria länderna i säkerhetsrådet kommer att mins-ka. Detta gör det särskilt angeläget att utveckla ettgott samarbete med dessa länder.Det finns inte någon motsättning mellan globaltoch regionalt engagemang. Tvärtom kommer vårpolitik i och i vårt närområde att vara en styr-ka för också i säkerhetsrådet.Fru talman! FN har försvagats avekonomisk kris, trögt reformarbete och bristande stödfrån medlemsstaterna. Regeringen kommer med kraftatt fortsätta arbetet för att FN skall kunna ta sig urdenna kris.Medlemskapet i säkerhetsrådet är en del av enbredare FN-politik. Vårt engagemang i och för andradelar av FN-systemet kommer inte att minska underden kommande tvåårsperioden. Tvärtom får vi enmöjlighet att på ett bättre sätt arbeta för att stärka ochreformera FN i dess helhet.Alla delar av FN-systemet måste engageras i arbe-tet på att förebygga konflikter. Flera av FN:s fackor-gan spelar en viktig roll i arbetet för varaktig fred.Nedrustning, fattigdomsbekämpning, hållbar utveck-ling och stöd till uppbyggnad av demokrati är centralauppgifter för FN-systemet. De är också av betydelseför att undanröja orsaker till konflikter inomoch mellan stater.Vi kommer att aktivt delta i det pågående arbetet igeneralförsamlingens samtliga reformarbetsgrupper.Det handlar om FN:s finanser, säkerhetsrådets sam-mansättning och utvidgning. Det handlar om att levaupp till En dagordning för fred och om En dagordningför utveckling och om stärkande av FN-systemet.FN:s grundläggande idé är att säkerhet byggs ge-nom att länder samverkar för att undanröja hot motfreden och för att främja ekonomisk och social ut-veckling. Det är en idé som naturligtvis kommer attvara bärande för arbetet i FN i dess helhet.Anf. 106 ():Fru talman! Jag tackar för den information som vihar fått inför den nya viktiga positionen inom FN-systemet.Förenta nationerna blir ju vad dess medlemmargör organisationen till eller tillåter den att bli. Detsenare gäller i hög grad de länder som har vetorätt isäkerhetsrådet. Med medlemskap i ochledamotskap i säkerhetsrådet följer möjligheter attpåverka och möjligheter att ta till vara. Därför har vianledning att glädjas åt att har valts in i sä-kerhetsrådet med bred marginal och i första valom-gången. Jag vill rikta mina oförbehållsamma gratula-tioner till dem som har varit närmast ansvariga förvalkampanjen.Hur skall då använda sin nuvunna posi-tion?För det första: Fredsfrågan är självfallet prioritetnummer ett, vilket också har framgått av utrikesminis-terns information. Det förebyggande arbetet måsteförstärkas diplomatiskt, ekonomiskt och genom freds-bevarande militära aktioner samt naturligtvis mycket,mycket mer.För det andra: Miljöhoten är lika viktiga somfredshoten, i vart fall när de blir akuta. Det handlar tillsist om överlevnad. Hoten är ofta globala. Miljöfrå-gorna måste därför lyftas till högsta nivå i FN-systemet, dvs. Därför har vifrån sida föreslagit ett miljöns säker-hetsråd. Det skulle innebära att man avlastade detnuvarande säkerhetsrådet en del av dess ärenden. Detser vi som den långsiktiga nödvändiga ambitionsni-vån. Världshavens problem, luften och vattnen kräverglobal samverkan liksom många olyckor och katastro-fer samt de miljöberoende svältkatastrofer som stän-digt avlöser varandra. En hållbar utveckling måstevara målet.Ingen annan organisation kan ersätta FN. Menmånga andra organisationers arbete kan underlättasgenom ett starkt FN. Det gäller t.ex., som vi har hört,på den regionala nivån - och med basenfrämst i Europa.Låt mig betona en sak som är viktig för Sverigesegen del som land. För som initiativland, omjag får kalla det så, i Östersjösamarbetet som blivandeordförandeland i , som aktiv medlem iOSSE, i EU och i gäller det nu attutnyttja FN-positionens synergi- och samordningsef-fekter. Detta går att göra på många olika sätt.Till sist finns det anledning att understryka detsom utrikesministern också berörde, nämligen viktenav att säga det självklara till andra FN-medlemmar:Även i FN måste alla medlemmar göra rätt för sig -stora som små. Det är också budskapet, dagen till ära,från FN-förbundens världsfederation, där man manarinte minst stormakten att sköta sina inleveranserav pengar till FN-systemet.Centerpartiet välkomnar självfallet nära kontaktermellan regeringen och de politiska partierna införviktiga ställningstaganden i FN, men även i den vikti-ga samordningsfunktionen som FN-arbetet kan utgöranär det gäller internationellt arbete också i andraorganisationer.Anf. 107 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför redogörelsen och vill framföra en gratulation fördet lyckosamma arbetet för att skulle få enplats i säkerhetsrådet. Jag måste erkänna att jag självdelvis har bidragit till en röst. Det gäller säkert mångahär i kammaren och på många andra håll i Sverigeockså. Som talmannen sade är det fler än enbart som har bidragit till detta.Att vara med i säkerhetsrådet är inte bara en fram-gång utan faktiskt också en skyldighet. Det är enskyldighet för ett västeuropeiskt land att vara med isäkerhetsrådet ungefär . Vi har med isäkerhetsrådet , och viär med . Kanske kommer vi att vara med om 20 årigen. Vi tillhör faktiskt en privilegierad grupp inomFN. Det är 18 västeuropeiska och andra länder somtillsammans disponerar två platser. Det gör det möj-ligt för denna lilla gruppering att få en relativt regel-bunden närvaro i säkerhetsrådet. Jag har studerat dettaoch upptäckte då att har varit litetunderrepresenterat . Vi har varit med tvågånger tidigare. har redan varit med fyragånger. Det kanske var därför som de inte kom mednu. har dock bara varit med en gång. Norgeoch har redan varit med . De harnaturligtvis ett försteg genom att de är FN:s grundar-nationer, vilket inte är.När det gäller uppgiften framöver har utrikesmi-nistern utförligt redogjort för principer och riktlinjerför agerande. Jag tänkte något skärpa detta,därför att jag tror att det är en ganska tuff uppgift attagera i säkerhetsrådet. Det är inte precis de mestobetydliga länderna som är med. Det gäller att kunnaha ett inflytande, framför allt bland de fem permanen-ta mycket inflytelserika länderna som har suttit i sä-kerhetsrådet . har dock bytt företräda-re. Detta ställer utomordentligt stora krav på båderegeringen och utrikesförvaltningen för att nå fram isäkerhetsrådet. Man måste prioritera mycket hårt föratt över huvud taget kunna göra ett märkbart intryck isäkerhetsrådet.Det är en sak som vi har upplevt mycket tydligtunder . Det gäller f.d. ochvåra bekymmer under Unprofortiden med FN:s brist-fälliga mekanismer för att leda och hantera de freds-bevarande styrkorna. Det är mycket viktigt att FN fåren trovärdig kapacitet att hantera de fredsbevarandestyrkorna, om de uppgår till litet större volymer. Harman inte det, riskeras ju hela operationen. Det finnsverkligen skäl för en stark uppryckning när det gällerde inre linjerna. skall i detta specifika avse-ende se till att säkerhetsrådet har de inre mekanismer-na för att kunna hantera fredsbevarande operationer.Den andra punkten gäller vikten av att vara tidigtute. Det bästa beslut som kanske någonsin har fattatsfattades 1992, då tillsammans med andraländer beslöt att gå in med en förebyggande operationi . Den var så framgångsrik att få vissteom den. Den gav inga tidningsrubriker. Den komnämligen in på ett stadium då man kunde förebyggaspänningar. Det hade kunnat gå mycket illa om denbosniska konflikten hade spridits söderut.Jag tror att det är viktigt att hålla lärdomen i min-ne från just Makedonienoperationen. Det gäller attfinnas på plats tidigt och se till att man har en uthållignärvaro. Det gäller för övrigt att behålla Makedonien-närvaron, så att man inte drar sig ur därför att det serbra ut. I så fall kan det gå illa.Utrikesministern var inne på den tredje punkten,som vi känner väl från tidningarnas analyser. Detgäller den konflikt som pågår och som riskerar att blimycket besvärlig i det område som på EU-språk kal-las de - , , Burundioch östra . Här kan det förestå ett folkmord imycket stor skala. Därför är det mycket akut att finnavägar för att förebygga detta, vilket inte är så alldelesenkelt. Inom EU har man länge försökt att finna såda-na vägar, men det är inte så lätt att finna mekanismer-na. Det är inte pengarna som fattas eller viljan sombrister. Det svåra är att se hur man skall kunna för-hindra den här typen av etniska spänningar. Det låtersig inte lösas med några käcka förslag eller genom satsar ett visst antal dollar. Det är betydligt svå-rare än så. En uppgift som är akut viktig för världs-samfundet är att förebygga ett nytt inom dennärmaste tiden.Med detta ber jag att få önska utrikesministern ochUtrikesförvaltningen lycka till i det svåra och tuffaarbetet att nu förvalta posten i säkerhetsrådet så också får inflytande i detta FN:s viktigaste organ.Anf. 108 ():Fru talman! Vårt land är ju känt som en mycketgammal och stark demokrati. Vi är också kända för attvi är bra på jämställdhet. Så sent som vid kvinnokon-ferensen i fick vi ett pris för att vi var bäst påjämställdhet inom . Detta ger ossett fantastiskt bra läge och är en bra förutsättning föratt inom arbeta för att förbättrajämställdheten i hela världen.Vi vet att de största hoten mot vår jords överlev-nad är miljöhoten och befolkningsexplosionen. För atthindra befolkningsexplosionen måste vi - förutom attvi måste ha jämställdhetsperspektivet i alltvårt arbete - satsa specifikt på kvinnor.Förutom att jag vill önska utrikesministern och re-geringen lycka till i arbetet inom FN:s säkerhetsrådvill jag fråga: Finns det en särskild strategi, en sär-skild plan för att arbeta med jämställdhetsfrågornaockså inom ? Jag tänker dels pådetta område i allmänhet, men också specifikt påfördelningen av poster och platser. Det finns väldigtfå kvinnor i ledande befattningar inom FN:s organisa-tion.Anf. 109 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag vill också passa på att uttryckamin glädje över det lyckade resultatet. Jag hade dettvivelaktiga nöjet att vara , närvi förlorade en plats med några få röster. Det kändesinte så bra. Därför var glädjen desto större den härgången. Jag vill också passa på och tacka utrikesmi-nistern för det arbete hon lagt ned. Jag har av rappor-ter jag har fått förstått att det har varit ett hårt arbete.Jag vet inte om uppgiften är riktig, men det påstås ikorridorerna att utrikesministern har träffat inte mind-re än 66 andra utrikesministrar för att göra sitt fördenna kampanj. Jag vill också passa på att sända etttack till dem som har medverkat till detta på olikanivåer inom utrikesministerns stab.Utrikesministern säger här att det kalla kri-gets slut i grunden förändrat förutsättningarna försäkerhetsrådets arbete. har fåttmöjlighet att spela den roll den tilldelades i . Det är riktigt, det har blivit en ny situation.Ändå visar verkligheten på något annat. FN är i dagförsvagat på något sätt. FN brottas med stora ekono-miska och organisatoriska svårigheter och uppträderofta handlingsförlamat. Vi har t.ex. i kammarendiskuterat Västsaharafrågan. Det är ju en långdragenhistoria, och FN har inte lyckats vara med och lösaproblemet.Ofta får man en fråga av folk som har sett på TV,läst i tidningar eller hört på radio om saker som hän-der ute i världen: Varför gör inte FN något? Det ärden fråga jag ofta får: Varför gör inte FN något? Dåmåste vi komma i håg att FN inte är något annat änvad dess medlemmar gör det till. FN är inte starkareän sin svagaste länk.Det är där jag tycker att kommer in i bil-den på ett alldeles speciellt sätt. Jag har förstått attden kampanj som bedrivits mycket har gått på tematatt vill vara med och förändra FN. Det harvarit ett populärt budskap, och det är ett bra budskap.Många känner att det är precis vad som behövs. Detfinns ju idéer. Det finns idéer att ösa från, har nämnts här. Den är full avgoda idéer. Man behöver inte gå så långt som P-GGyllenhammar gjorde i en artikel. Han trodde att manmåste riva ned hela FN för att bygga upp det på nytt.Jag tror inte att det är den rätta vägen att gå, men detbetyder inte att man inte måste ta krafttag för att fåFN effektivt igen.Ett förslag från gäl-ler att sättet att utse av FN:s generalsekreterare radi-kalt måste förbättras. Det finns ett förslag som går utpå att FN:s generalsekreterare inte skall ställa upp föromval. Det skulle kanske ge honom ett annat sätt attagera om han inte behövde fundera på sitt omval, detskulle ge honom en friare ställning. Han skulle enligtförslaget utses på sju år.Jag skulle vilja fråga utrikesministern om hon harnågon synpunkt på detta. Jag tror att det är en bra idé.Jag tror också att det kanske skulle lösa den knut somfinns i och med att har sagt att de inte ställer upppå den nuvarande generalsekreteraren omval utan då drar sig tillbaka. Vi sitter iett slags rävsax. Det skulle kunna innebära en öppningom man gick in för en ordning med utan omval.Carlsson-Ramphal-rapporten talar också om att enstrategi för att mobilisera bistånd och öka samarbetetmellan regeringar och enskilda organisationer skallantas. Min andra fråga till utrikesministern är: Finnsdet några idéer om och planer på att öka de enskildaorganisationernas engagemang och att ta vara på dettaengagemang i FN-arbetet?Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill också börja med att gratulerautrikesministern till framgången och med att dela denglädje som utrikesministern och svenska regeringenkänner efter invalet av i säkerhetsrådet.Jag är väl medveten om det hårda arbete som liggerbakom detta.