prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — Den enda effekten bliratt konkursmässiga företag genom ett misslyckatrekonstruktionsförfarande går i konkurs, men medännu mindre tillgångar än på grund av de kost-nader som är förknippade med rekonstruktionen.Därutöver gäller att avvecklingsförfarandet som så-dant blir onödigt förlängt.Jag noterar med tillfredsställelse att idetta lagstiftningsärende hållit fast vid sin principiellainställning att fordra konkreta förändringar i lagför-slaget. Det måste vara ett samhällsintresse att de lag-stiftande organen mäktar med att genomföra en lag-stiftning som är till det allmännas bästa.I detta lagstiftningsärende torde alla vara överensom att den erforderliga lösningen för att få en brarekonstruktionslag är att skatteprivilegiet tas bort ochatt produktiva löner erhåller bättre förmånsrätt änföretagshypoteket. Ändå genomför man inte en lag-stiftning i enlighet med detta.Det beror på att bankerna har mot-satt sig en försämring av företagshypotekets förmåns-rätt. Politikerna har i detta läge inte velat genomföraen lagstiftning som bankerna skulle kunna påstå med-för att företagsamheten, särskilt i de små företagen,skulle få svårigheter att erhålla krediter. Detta påstå-ende är felaktigt och bärs mera upp av bankernasegenintresse. Detta visas bl.a. av att Han-delskammare har tillstyrkt Insolvensutredningensförslag i lagstiftningsärendet. I Handelskammarensreferensgrupp har SE-banken suttit med. Vidare underhandskontakter som jag har tagit med ban-kerna även Nordbanken anslutit sig till denna upp-fattning.I SNS:s regi har genomförts en genomgång avsvensk rekonstruktionslagstiftning av professor från . Denna genomgång resulte-rade i boken rekonstruktion. I sambandmed detta arbete fanns en referensgrupp som i ettsärskilt uttalande tillstyrkte Eisenbergs slutsatser i dehänseenden som berörts. Det vara bara SvenskaHandelsbanken som reserverade sig emot detta.Jag tror att man på goda grunder kan säga attsvenskt näringsliv i stort sett enhälligt ställer upp påInsolvensutredningens lagstiftningsförslag. Det måstedå betraktas som utomordentligt egendomligt att lag-stiftaren inte mäktar att genomföra en näringslivsori-enterad lagstiftning som helt överensstämmer mednäringslivets egen uppfattning.De statsfinansiella betänkligheter som framförtsnär det gäller borttagandet av skatteprivilegiet, såvälunder den borgerliga tiden som under den nuvaranderegeringens, balanseras upp av de statsfinansiellaförbättringar som erhålls genom att de produktivalönerna får bättre förmånsrätt. Man behöver sålundainte ha några särskilda budgetsynpunkter i det härärendet.Riksdagen bör alltså direkt fatta beslut om att ge-nomföra en ostympad rekonstruktionslagstiftning tillnäringslivets bästa, och ytterst för det svenska samhäl-let.Herr talman! Låt mig säga några ord om skatte-privilegiet. Tiden är mogen att avskaffa skatteprivile-giet. Skälen härför är tendensen inom insolvensrättenatt samtliga borgenärer i så stor utsträckning sommöjligt skall behandlas lika. Det är en grundlägganderättviseprincip som går tillbaka ända till romarrätten.Det har sagts som argument för statens förmånsrätt attstaten inte väljer sina gäldenärer. Detta argument slårbåde positivt och negativt. Sannolikt överväger depositiva effekterna.Staten har genom förbättrad upp-börd blivit mindre riskexponerad i samband medkonkurser. Rättviseaspekten bär också när det gällerosäkerheten beträffande riktigheten i statens skatte-fordringar. Dessa är inte helt sällan felaktiga ochgrundar sig på skönsmässiga taxeringar.Utöver detta rättviseresonemang finns ett allmäntintresse av att förbättra leverantörernas ställning ikonkurser. Som regel erhåller endast staten ochbankerna utdelning, och detta uppfattas som mycketorättfärdigt.Slutligen gäller att om statens förmånsrätt togsbort skulle möjligheterna att rekonstruera ett företagöka högst avsevärt. Staten skulle då behandlas somövriga borgenärer, och alla spänningar i samband medrekonstruktionsförhandlingarna skulle försvinna. Jagskulle vilja påstå att en huvudanledning till varförman inte kan rekonstruera företag i äratt staten har en så stark förmånsrätt.I detta sammanhang tillåter jag mig också nämnaatt vi motionerat om att staten i alla sammanhang börföreträdas av kronofogdemyndigheten i stället för avskattemyndigheten. Skälet härför är rent praktiskt.Kronofogdemyndigheten har en helt annan erfarenhetav dagligt affärsliv och verklighetens krav och hardärigenom skapat en bättre förmåga att göra meraövergripande affärsmässiga bedömningar än vadskattemyndigheten har.Herr talman! Beträffande förmånsrätt för produk-tiva löner vill jag säga följande. Grunden för förslagetatt införa en bättre förmånsrätt för produktiva löner ärframför allt att skapa en neutralitet mellan företagsre-konstruktion och konkurs. Så länge konkursförvalta-ren kan fortsätta driften i konkurs utan att belastasmed lönekostnader kommer konkursen att vara ettutomordentligt attraktivt instrument för rekonstruktionav företag.Förutom denna neutralitet skapas också andra ne-gativa effekter ur konkurrenssynpunkt om man i kon-kursen kan fortsätta driften utan lönekostnader. Dennaosunda konkurrens skulle försvinna om man infördeförmånsrätt för produktiva löner. Dessutom skullekonkursförvaltarna tvingas att göra en mer kvalifice-rad företagsmässig bedömning av värdet av fortsattdrift om förvaltaren nödgas ta hänsyn till de produkti-va lönernas inverkan på företagshypotekets förmåns-rätt. Är fortsatt drift inte motiverad ur företagseko-nomisk synvinkel, dvs. om driften inte täcker sinakostnader, bör verksamheten läggas ned.Detta skulle också minska möjligheterna att missbru-ka konkursinstitutet.Herr talman! Låt mig slutligen säga några ord omskuldsaneringslagen. Det är enligt min mening utom-ordentligt olyckligt att skuldsaneringslagen utvidgastill att omfatta näringsidkare. Skuldsaneringslagen ärhelt ny, och den är inte helt okontroversiell. Det finnsabsolut inga skäl att, innan fullständig klarhet nåttsute i samhället beträffande skuldsaneringslagens be-rättigande, börja införa näringsverksamhet i densam-mas tillämpningsområde, även om detta skall gällaendast undantagsvis vid s.k. extraknäck. Härigenomerhålls gränsdragningsproblem, möjligheter till miss-bruk ökar och tilltron till lagstiftningens berättigandeminskar. Allt detta bidrar till att minska betalnings-moralen i samhället.Jag har ännu inte fått höra något argument för var-för en utvidgning skall äga rum till detta pris.Skuldsaneringslagen är tillämplig fullt ut även pånäringsidkare, dock med det förbehållet att vederbö-rande måste upphöra med näringsverksamheten underden tid som skuldsaneringen äger rum. Det måste vararimligt att kräva att den som skall åtnjuta skuldsane-ring inte fortsätter med näringsverksamhet.En person som försätter sig i en sådan situation atthan blir så överskuldsatt att han inte under några somhelst omständigheter kan göra rätt för sig kan inteanses ha det förtroende som krävs för att bedrivanäring, i alla fall inte som skuldsaneringpågår. Skuldsaneringslagen bärs upp av sociala hän-syn och är inte en del av näringsrätten.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till motionL11 yrkande 1 avseende mom. 12 samt till reservation6 och reservation 13.Anf. 16 ()Herr talman! brukar kännetecknas avsamstämmighet, enighet över partigränserna och ettgott samarbete. Det är kanske därför som vi tycker attvi för en gångs skull måste få ta litet mer av kamma-rens tid i anspråk. Den här gången debatterar vi ettförslag till lag om företagsrekonstruktion. Vi harfortfarande ett gott arbetsklimat i utskottet, men vi ärdefinitivt inte eniga. Vi har 17 reservationer till be-tänkandet.Det förslag till lag om företagsrekonstruktion somvi har framför oss är efterlängtat. Samtliga talare harpekat på den långa handläggningstiden i regeringen.Det är intressant att höra hur man fördelar ansvaret,eller skall jag säga skulden, mellan de regeringarSverige har haft under 90-talet.Lagutskottet har jobbat med förslaget sedan ihöstas, och tänkt ikraftträdande var satt till den 1februari. Men eftersom vi har försökt utföra ett gedi-get arbete i utskottet blir det först den 1 september.Många anser att detta är ett urvattnat förslag. Samtligatalare har också använt en stor del av sin tid till atttala om det. Något förslag till en förändrad förmåns-rättsordning finns inte med, utan det skall först utre-das. Utskottet anser att utredandet skall ske skyndsamteftersom det är ett viktigt led i företagsrekonstruk-tionsförfarandet.Herr talman! Jag vill yrka bifall till lagutskottetshemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Innan jag går in på att bemöta en del av reserva-tionerna vill jag ta upp litet om bakgrunden till pro-positionen och redovisa en ändring jämfört med den-na.När fick sitt uppdragatt utreda ett antal spörsmål på konkursrättens områdehade antalet konkurser legat på 5-6 000 . lade fram sitt förslag till en ny lag omföretagsrekonstruktion hade antaletkonkurser nått oanade höjder - det uppgick till 21 219stycken . har antalet konkurser minskatbetydligt, till omkring 11 500 stycken, men det ärfortfarande högt.Konkurser innebär att man under ordnade formeravvecklar i grunden olönsamma företag. Men konkur-ser har också kommit attinnebära ett sätt att skaka av sig besvärande fordring-ar, s.k. bekvämlighetskonkurser. Dessa uppfattas somrent stötande. Konkurserna misstänks också iblanddölja ekonomisk brottslighet. De har även kommit attanvändas som ett sätt att rekonstruera företag. Kon-kursförfarandet är detaljerat, vilket kan innebära attförfarandet drar ut och att det kostar pengar.Trots att antalet konkurser nu har minskat finns det ettbehov av ett nytt institut och en möjlighet att utankonkurs rekonstruera ett företag i kris.Folkpartiet, och också , föreslåravslag på propositionen. De vill ha ett nytt förslag,eller snarare två nya. De vill ha ett förslag för destörre företagen och ett för företag med problem avmindre beskaffenhet. Vi socialdemokrater delar inteuppfattningen att detta är en värdelös lag. Vi tyckeratt förslaget till lagen om företagsrekonstruktion ärefterlängtat, och att det är ett steg i rätt riktning.Utvecklingen internationellt går mot mer flexiblainsolvensrättsliga system. Det beror på en medveten-het om att insolvensrättsliga problem är av mångskif-tande natur. Olika problem behöver olika instrument.Utvecklingen visar också på behovet av en ordningsom ger företag i kris ett rådrum för att lösa sina pro-blem. En sådan ordning skall vara enklare, snabbareoch mer flexibel än konkurslagstiftningen. Förslagettill företagsrekonstruktionslag innebär att alla närings-idkare, oberoende av verksamhetens omfattning ochassociationsform, kan komma i fråga för företagsre-konstruktion. Vissa verksamheter inom de finansiellaoch offentliga sektorerna undantags dock.Herr talman! Utskottet har ett förslag som avvikerfrån regeringens förslag. I propositionen föreslås attendast företag som vid tiden för ansökan saknar för-måga att betala sina förfallna skulder, dvs. att gälde-nären är illikvid, skall komma i fråga för företagsre-konstruktion. Utskottet föreslår en ändring av 2 kap. 6§ första stycket och skriver:"En förutsättning för att beslut om företagsrekon-struktion - - - är att det kan antas att gäldenären intekan betala sina förfallna skulder eller att sådan oför-måga inträder . "Med denna ändring behåller man kravet på illik-viditet, men lägger till att även risk för nära förestå-ende framtida illikviditet kan medföra att företagsre-konstruktion inleds.Jag skall nu beröra motionerna. I motion L308 avFolkpartiet yrkas på en obligatorisk prövning av före-tagsrekonstruktion före varje beslut om konkurs. Ut-skottet avstyrker förslaget, eftersom det skulle innebä-ra en onödig tidsutdräkt när förutsättningar för enrekonstruktion inte föreligger, och företaget måste gåi konkurs. Utvecklingen har visat att vi behöver gåmot mer flexibla system. anseratt förslaget går i motsatt riktning.Gäldenären eller dennes borgenär kan ansöka omföretagsrekonstruktion. Om borgenären ansöker fåransökan bara bifallas om gäldenären medger det. RolfDahlberg m.fl. moderater anser att endast gäldenärenskall ha rätt att ansöka om företagsrekonstruktion. Deanser att det finns risk att borgenären kommer attmissbruka systemet.Det viktiga med företagsrekonstruktion är att påett så tidigt stadium som möjligt ge möjlighet tillnödvändiga förändringar. Anledningen till krisen kanvara att gäldenären är överoptimistisk, och inte serproblemen. Därför är det bra att fler kan ansöka omföretagsrekonstruktion. Om någon borgenär harhandlat på ett sådant sätt som beskrivs i motionen kangäldenären alltid bestrida ansökan. Därför yrkar viavslag på denna motion.Under en företagsrekonstruktion får en borgenärinte säga upp avtal som han eller hon annars på grundav gäldenärens dröjsmål har rätt till. Per Rosengrenfrån föreslår att endast gäldenären skallfå säga upp avtal. Det kan t.ex. hända att viss verk-samhet läggs ned och att man därför vill bli av med endel hyresavtal. Regeringen anser att det inte finnsnågot underlag för en sådan regel . Utskottetanser dock att denna fråga bör utredas, och ger dettaregeringen till känna.Ackordslagens bestämmelser om offentlig ackordförs in som ett kapitel i företagsrekonstruktionslagen.Regeringen föreslår ingen förändring av statens bor-genärsfunktion vid ackord. Det allmänna företrädesliksom tidigare av skattemyndigheten. Det kritiseras ien motion av Per och ,som båda anser att staten skall företrädas av krono-fogdemyndigheten.Utskottet har tidigare diskuterat frågan, senast isamband med skuldsaneringslagen, och föreslår nu attregeringen förutsättningslöst utreder vilken myndighetsom skall företräda staten vid ackord som omfattarskatter och allmänna avgifter. Motionärerna är nöjdamed detta förslag till tillkännagivande, medan Mode-raterna reserverar sig till förmån för motionerna frånVänsterpartiet och kds, dock utan att yrka på någonreservation här och nu.Herr talman! kommer vi till den stora strids-frågan som alla talare har lagt ned större delen av sintalartid på, nämligen förmånsrätten. Samtliga partierutom och Socialdemokraterna harandra förslag på detta område. föreslårslopande av förmånsrätten för skatter, och ett nyttlönegarantisystem. anser att underleve-rantörernas ställning måste stärkas. ochMiljöpartiet anser att förmånsrätten bör reformeras.Kds står för liknande synpunkter.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionä-rerna när det gäller förmånsrättens betydelse för enframgångsrik företagsrekonstruktion. Det skulle havarit önskvärt att regeringen lagt fram ett förslag i denproposition vi nu diskuterar. Men regeringen besluta-de i stället om direktiv för enutredning av förmånsrätt i konkurs, lönegaranti ochunderlag för företagshypotek. Utskottet anser att detär viktigt att denna utredning arbetar skyndsamt.Centerpartiet och har i motion L311yrkat på återtagandeförbehåll. Utskottet säger attKommissionslagskommitténs betänkande bereds inomJustitiedepartementet, och att detta troligen blir enfråga vi får arbeta med under hösten.Den andra stora oenigheten inom utskottet gällerskuldsaneringslagen. Regeringen föreslår att tillämp-ningsområdet skall vidgas så att även näringsidkarekan komma i fråga för skuldsanering. Motionärernafrån kds, , ansermed litet olika variationer att förslaget är olämpligt.De mindre företagens behov blir inte tillgodosedda,anser man.Utskottet delar regeringens bedömning att detfinns ett behov av ett saneringsförfarande även fördenna kategori gäldenärer, och att det ligger närmasttill hands med en försiktig utvidgning av skuldsane-ringslagen. Utskottet har viss förståelse för de farhå-gor som uttalas i motionerna. Man understryker därföratt det endast är fysiska personer som kan komma ifråga och utgår ifrån att regeringen noga följer dennanya tillämpning av skuldsaneringslagen.Bengt har i motion L302 föreslagitinrättandet av en särskild obeståndsmyndighet, somskall ha till uppgift att sköta konkurs- och ackordsä-renden, frågor om lönegaranti och skuldsanering samthantering av lönegarantin. Jag vill bara säga att frå-gorna bereds inom Justitiedepartemen-tet, och utskottet avstyrker därför bifall till motionen.Med detta yrkar jag bifall till lagut-skottets hemställan i betänkandet om förslag om lagtill företagsrekonstruktion, m.m.Anf. 17 () replikHerr talman! Jag skulle av kammartekniska skälbara vilja återkalla mitt yrkande om bifall till reserva-tion nr 13.Anf. 18 () replikHerr talman! Egentligen hade det kanske inte varitnödvändigt att begära replik på anfö-rande. Om jag fattade henne rätt är vi överens om attförmånsrättsordningen redan nu borde ha funnits medi lagen. Men regeringen hade betänkligheter i sakfrå-gan. Om vi hade fått litet ytterligare tid på oss är detmöjligt att vi hade kunnat lösa den problematiken.Som jag fattade det, fanns det de som var mer ange-lägna att gå fort fram. Jag noterar emellertid vad Ca-rin har sagt här i sak och förväntar mig nuatt lagen, med en förändrad förmånsrättsordning efterdet här utredandet, bör bli ett bättre och mer verksamtmedel mot bekvämlighetskonkurser och ekonomiskbrottslighet, till förmån för sysselsättning och småfö-retag.Anf. 19 () replikHerr talman! Vi brukar vara överens i lagutskottet,och jag vill säga att vi nog är ganska överens nu ock-så.Vi är många som har väntat på det här förslagettill lag om företagsrekonstruktion. Både den förra ochden nuvarande regeringen har slitit med frågan. Iutskottet säger vi klart att vi tycker att utredningen avförmånsrätten bör ske skyndsamt. Vi tycker att detförslag som vi nu diskuterar är ett viktigt steg i rättriktning. Men vi tycker att förmånsrätten också måstekomma till, för att det skall bli en riktigt bra hanteringi fortsättningen.Anf. 20 ()replikHerr talman! Vi har hört här att regeringentycker att man har fått bråttom i sluttampen. Efterdetta långa utredningsförfarande har det blivit bråttompå slutet. Jag tycker att det är en onödig brådska. Ärdet inte ett högt pris, , som vi får beta-la för den brådskan?Jag tänker exempelvis på det förenklade förfaran-det. Vi får ju allt oftare höra att småföretagarna är ennyckelgrupp. Med ett förenklat förfarande, som fak-tiskt hade varit ganska enkelt att införa, hade mankunnat tillgodose småföretagarna. Man hade kunnaträdda en del arbetstillfällen, vilket i hög grad är in-tressant. Varför stoppar man då plötsligt in regler försmåföretagarna i skuldsaneringslagen? Då får man juinte alls de här positiva effekterna. Hur många ar-betstillfällen går inte förlorade genom en sådan miss-lyckad lösning?Beträffande förmånsrättsordningen är det uppen-barligen så att de mäktiga bankerna favoriseras på desvaga företagarnas bekostnad. Leverantörsfordringar-na är ett stort problem för småföretagarna. De fårstora förluster. Det orsakar i sin tur en mängd förlora-de arbetstillfällen. Men från regeringen tiger man.Vad tycker i sak, här och ?Anf. 21 () replikHerr talman! Vi är som jag sade överens om attdet hade varit bra om vi hade fått ett förslag om för-månsrätten. Men jag håller inte alls med om att denhär lagen för den skull saknar betydelse. Den upp-fattningen har jag också fått stöd för genom minakontakter när det gäller det här arbetet.I dessa dagar när arbetslösheten och arbetsrättendiskuteras intensivt tycker jag att det här lagförslagetborde få positiva effekter på sysselsättningen. Mankan nämligen vidta åtgärder i ett tidigare skede ochhar därför möjlighet att lyckas bättre. I motsats till hurdet är vid konkurser får man också mer information.Det är också bättre för de anställda, som får störreinflytande.När det gäller frågan om förmånsrätten vill jaghänvisa till de direktiv som regeringen har antagit. Jagvill också säga att vi i utskottet anser att utredningenbör ske skyndsamt.Anf. 22 ()replikHerr talman! Det är alldeles klart att man är miss-nöjd med den produkt man har lagt fram. Då frågarjag mig ängsligt: Hur blir nästa produkt? Vad kommerden att innehålla?Inget svar stod att få . Men det finns ändå enpositiv underton i det här. Kan vi hoppas på - ochmöjligen se det som något slags underförstått löfte -att man i den nya, kommande, fungerande lagstift-ningen tar bort förmånsrätten för skatter och ser till attsmåföretagarna inte drabbas genom att de förlorarstörre delen av sitt kapital på sina leverantörsfordring-ar och hamnar i en dominosituation? Kan vi hoppaspå det? Och framför allt: När får vi en sådan lag? Intenågon erfaren person som känner till beredningsförfa-randet tror på att vi får en ny lag 1997. När - det börändå kunna svara på - är den förstarealistiska tidpunkten för den nya lagens ikraftträdan-de?Slutligen vill jag bara säga att jag för tids vinnan-de begränsar mina yrkanden om bifall till reservatio-nerna 1, 9 och 12.Anf. 23 () replikHerr talman! Vi är i lagutskottet inte överens omatt det förslag som vi lägger fram är dåligt. Vi tyckeratt det är ett steg i rätt riktning. Det innebär som jagtidigare sade att arbetslösheten kan minskas eftersomman kan komma i gång med åtgärder tidigare. Det ärockså bra genom att möjligheten att få informationblir bättre.Vi i utskottet säger som sagt också att utrednings-arbetet är så viktigt att det bör bedrivas skyndsamt.Det är det svar som kan få påden frågan.Anf. 24 PER (vHerr talman! Antalet konkurser har varierat en heldel . Men det råder ingen tvekan omatt antalet har ökat, sett över en längre tidsperiod. Iflera fall verkar det som om konkursinstitutet harutnyttjas för att borgenärer med förmånsrätt skallkunna säkerställa sina fordringar.För borgenärskollektivet hade det troligen i sådanafall varit bättre om företaget hade kunnat rekonstrue-ras. Samhällsekonomiskt torde det därför vara bättreom företag som hamnar i ett ekonomiskt utsatt lägekan rekonstrueras utan konkurs om det bedöms hautsikter till en fortsatt lönsam verksamhet, detta för attminska den samhälleliga kapitalförlusten. Frågan omett särskilt rättsligt förfarande med syfte att återställalivskraften hos i grunden lönsamma företag som ham-nat i ekonomisk kris har därför diskuterats under långtid och i olika sammanhang.Till grund för föreliggande betänkande och pro-position ligger slutbetänkandeLag om företagsrekonstruktion, SOU 1992:113.Mot denna bakgrund är det framlagda lagförslaget,och betänkandet, välkommet, även om det inte heltuppfyller de krav som man kan ställa på en lagstift-ning om företagsrekonstruktion. Förslaget är intetillräckligt långtgående för att underlätta företagsre-konstruktioner och innebär att vissa fordringsägare iframtiden kommer att missgynnas om en rekonstruk-tion inte lyckas. Det hade varit en fördel om lagför-slaget hade innehållit en ändrad förmånsrättsordningsamt förslag om att lönegaranti utgår under företags-rekonstruktion.Så skrev i sin motion när proposi-tionen lades fram. Vi pekade alltså redan då på deproblem som fanns även om propositionen antogs. Vitycker att det är bra att konkursinstitutet inte blir denenda rekonstruktionsformen för företag. Det är ju sådet har varit. Man kan kalla det bekvämlighetskonkur-ser, men många konkurser har i alla fall gjorts för attminska skuldbördan. Ackordsförfarandet har inteheller varit tillräckligt. Kanske skall man uttrycka detmer drastiskt och säga att det har varit helt otillräck-ligt. hade statistik som klart visadepå detta.Vi skall också vara medvetna om att näringslivetunder har efterfrågat en lag om företagsre-konstruktion.Så kommer propositionen och skall behandlas ilagutskottet. Inledningsvis verkar det gå som på räls.Socialdemokraterna har sin samarbetspartner, , och om inte håller med fanns Miljöpar-tiet. I den tron levde utskottet och den förmodademajoriteten.Sedan visade sig att började glida litetgrand. Man sade att man nog skulle fundera. Det görju ingenting. Den förmodade majoriteten drar sigtillbaka och skall börja slipa på skrivningar. visardet sig att även börjar att vakna.