prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:49Torsdagen den 1 februariKl. 12.00 17.17Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: ArbetslöshetenAnf. 1 PER ()Herr talman! står svensk bilindustri stilla.Samtidigt rapporterar att permitteringarnai januari var lika stora som under hela . "Svarta utsikter på arbetsmarknaden", skriver . AMS säger att risken är stor för attförra höstens arbetslöshetsprognoser var för optimis-tiska. Den egentliga långtidsarbetslösheten har aldrigvarit mer omfattande än . Företagsetableringarnaviker, varslen ökar.Detta är bakgrunden till att har be-gärt denna särskilda riksdagsdebatt, för att alla godakrafter skall kunna ge sitt bidrag till ett därvarje människas erfarenheter tas till vara och uppskat-tas.Uppgiften är stor, men den är inte och får inte varaomöjlig.Det viktigaste är att inse att det inte är någon re-gering eller någon riksdag som kan "skapa" de nyajobben, som det ibland har brukat heta. De nya jobbenskapas av dem som driver och finansierar företag ochav alla företagens många medarbetare.Den politiska uppgiften - stor nog! - är att bidratill att ge företagen möjligheter att bli fler och attengagera fler. Hur detta kan ske är denna debattshuvudfråga.Den högkonjunktur som allt snabbare klingarav blev en förlorad tid. Dålig politik försatte möjlighe-ten att utveckla och att pressa tillbaka arbets-lösheten på allvar.Den arbetslöshet som de vanliga siffrorna talar omär dessutom bara en del av den totala arbetslöshet somSverige dignar under. De verkligt arbetslösa ärinte bara den halva miljon som enligt statistiken sak-nar jobb och de ytterligare 200 000 som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den verkliga ar-betslösheten inbegriper alla de människor som ärarbetsföra men som av ett eller annat skäl inte arbetar,snarare än de som regeringen väljeratt föra debatten utifrån.Att en grupp lika stor som befolkningär arbetslös utgör det största ekonomiska och socialaproblem har. presenterarsin politik för en reformering och modernisering avarbetsmarknaden. Det är en politik som tar sin ut-gångspunkt i det enskilda initiativet och i människorsvilja till arbete, i övertygelsen om att det är innovatio-ner, fantasi och entreprenörskap som är de enda lång-siktiga källorna till välstånd och arbete. Det är enpolitik som säger att människor och företag skall göramer och politiker mindre.Hög arbetslöshet är inget givet tillstånd för Sveri-ge. Hög arbetslöshet är ett tecken på att politiken integer enskilda och företag möjlighet att bli större, merkonkurrenskraftiga och användbara, på att Sverigeställt sig vid sidan av den välståndsskapande förnyelsesom allt fler länder ser som den stora möjligheten god framtid.Anf. 2 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag vill till att börja med tacka för attvi får möjligheten att tala om arbetslösheten. Vihar alla i den här kammaren ett stort ansvar, ett ansvarför att göra allt det vi förmår för att förhindra attmänniskor slås ut som följd av arbetslöshet.Jag har själv i hela mitt liv levt nära arbetslöshe-ten. Runt om mig finns människor som aldrig harupplevt en högkonjunktur. De har bara sett den be-skrivas i tidningar och på TV. blevmassarbetslösheten en verklighet för hela Sverige.Arbetslösheten drar ned många människor ihopplöshet och passivitet. Den sliter sönder samman-hållning och solidaritet. Arbetslösheten klyver Sveri-ge.Herr talman! Vi tog över ansvaret sedan. Efter att vi hade förlorat592 000 jobb och i den svenskahistorien upplevt av negativ tillväxt har Sverigenu börjat den svåra och långa vägen tillbaka.När vi tillträdde hade vi två uppgifter framför oss:att sanera statsfinanserna och att pressa ned arbetslös-heten.Sedan vi började detta arbete har statens finanserockså påtagligt förbättrats. Budgetunderskottet hargått ned från 185 miljarder till 90 miljarder. Det är enhalvering. är statens budget i balans.Räntorna har gått ned med 3 ½ procentenheter se-dan valdagen. Det är en nedgång med nära 30 %.Den ekonomiska tillväxten i var i fjolbland de absolut starkaste i . Vår samladeproduktion av varor och tjänster ökade med nästan4 %.Vi kan konstatera att på sådana områden som matoch bostad, som är så viktiga för hushållen, sänks nukostnaderna. En trebarnsfamilj tjänar närmare 5 000kr på matmomssänkningen. Till det kommerräntesänkningen. Ett villalån om en halv miljon harblivit billigare genom räntesänk-ningen sedan valdagen.Men jag vill också säga att det som vi har före-slagit och har beslutat om inte bara är riks-dagens förtjänst utan framför allt är svenska folketsförtjänst. Det är ett stort lass som det svenska folkethar tagit på sig. Statens budgetsanering märks i famil-jernas ekonomi, i hushållens plånböcker.Skattehöjningar och besparingar smärtar, men deleder också till resultat. Svenska folket är i fullfärd med att se till att vårt land återigen kan göra rättför sig. Vi står på egna ben och kan ta sats när vi nugår in i en ny tid.Men kvar finns det andra uppdraget - att pressatillbaks arbetslösheten, vår tids största orättvisa. Ävenom vi hade en mycket kraftig ökningav antalet nya jobb, har arbetslösheten inte minskatmer än marginellt. Det betyder att vi nu måste spännabågen ännu hårdare. Vi socialdemokrater tvekar inte.Vi skall halvera arbetslösheten före sekelskiftet.Det är vår tids största utmaning. Ännu har ingetland klarat att knäcka massarbetslösheten, men Sveri-ge kan, och skall.Socialdemokratisk politik handlar just om att för-klara krig mot arbetslösheten. Vi har en strategi, ochvi har ett program. Jag vill gärna presentera detta förkammaren.För det första: Vi måste få kontroll över de offent-liga finanserna. Där är vi nu på god väg. Vi klararaldrig arbetslösheten med mindre än att de offentligafinanserna är i balans.För det andra: Vi skall genomföra en utbildnings-revolution. Hälften av alla unga skall få möjlighet attgå vidare till högskola. Alla - oavsett ålder - skall fåmöjlighet till gymnasiekompetens, och ett livslångtlärande skall bli en del av hela arbetslivet. Samman-taget handlar det om att ungefär 100 000 människorpå det sättet skall erbjudas plats i det nya utbildnings-väsendet.För det tredje: Näringslivet skall byggas ut. Viskall stötta företag och företagare. Lägre ränta är denenskilt viktigaste åtgärden för att öka sysselsättning-en. Men det handlar också om tillgång till riskkapital,och det handlar om att öka konkurrensen för att nålägre priser och bättre köpkraft.För det fjärde: Arbetsmarknadspolitiken skall väs-sas för att främja tillväxten. Det handlar om att gåfrån detaljstyrning till målstyrning, från central styr-ning till lokal styrning, från passivitet till aktivitet.För det femte: Vi skall ta till vara tillväxtmöjlighe-ten i den gröna sektorn. Det handlar om energiom-ställningen, om teknik för rening och återvinning, omatt kan bli vår nya stora hemma-marknad. Genom satsning på en ny och modern in-frastruktur ökar vi vårt lands möjligheter till uthålligoch långsiktig tillväxt.För det sjätte: Vi skall utnyttja den kraft som finnsi hela . Varje region bär på möjligheter tilltillväxt. Om hela kan utvecklas på rättvisaoch jämlika villkor ökar också kraften i tillväxten.Därför skall vi hålla samman Sverige.För det sjunde: Vi skall nyttja de möjligheter somdet europeiska samarbetet ger. Det handlar om attsamla länder i en gemensam och aktiv kampmot arbetslösheten. Vi vill göra till en unionför sysselsättning. Varje land skall förplikta sig attbekämpa arbetslösheten.Detta är vår politik. Den är tydlig och konkret, ochden skall genomföras.Herr talman! Arbetslösheten är allvarligast förungdomarna. Vi kan aldrig acceptera att en enda ungkille eller tjej ofrivilligt går utan jobb. Det måstedärför vara en helt avgörande uppgift för politiken påalla nivåer att med alla medel bekämpa ungdomsar-betslösheten. Alla i måste nu ta sitt ansvaroch låta ungdomar få arbete, utbildning ellerpraktik . Allt annat vore ett svek motden unga generationen.Den resa vi nu har påbörjat blir ingen enkel seg-lats. Det blir många stormar att reda ut och mångagrynnor och skär att navigera runt. Men för oss måstemålet vara helt klart: Arbetslösheten skall halverasinnan sekelskiftet.För att klara det krävs samling. Därför vill jagräcka ut en hand till alla i det svenska samhället. Re-geringen är beredd att noga pröva varje förslag tilllösning av massarbetslöshetens problem.Den senaste veckan skrev några av ledarna i in-dustriförbunden inom LO en artikel i en av våra tid-ningar, där de pekade på hur vi tillsammans kan lösaarbetslöshetens problem. Jag uppskattar det initiativet.Jag vill lova att regeringen är beredd att bidra med sindel i ett kontrakt för att utveckla Sverige.Herr talman! Jag har använt den här inledningenför att redovisa vad vi socialdemokrater vill göra föratt halvera arbetslösheten. Jag hoppas att också deandra partierna skall redovisa sina konkreta åtgärder.Särskilt viktigt är det att och PerUnckel ger tydliga besked om inriktningen av sinpolitik. recept tycks vara det gamlavanliga högerbudskapet: Låt marknaden styra. Deföreslår sänkta ungdomslöner, ökade löneskillnaderoch avskaffande av kollektivavtalsrätten. Dessutomkräver de - som vanligt kanske man skall säga - attskattetrycket skall sänkas, den här gången till avBNP. Det betyder ytterligare nedskärningar i välfärds-systemet med sammantaget 280 miljarder kronor.Därför vill jag ha svar av Per Unckel.För det första: Var finner Per exemplen påatt kraftigt ökade klyftor i samhället ger fler jobb ochlägre arbetslöshet?För det andra: Vilka skall offras när välfärdssys-temet raseras? Är det kvinnorna i vården? Är det dehandikappade på ? Är det ungdomarna påhögskolan? Är det barnen på dagis? Ge oss besked,Per !Anf. 3 PER ()Herr talman! Låt mig först svara på fråga om var man kan hämta föredömen. OmAnders åker till det där hansegna socialdemokratiska vänner påbörjade en revolu-tion av det nyzeeländska samhället för att återskapadynamiken och pressa ned arbetslösheten behöver haninte fråga om råd. Det går bra med hansegna partivänner.Låt mig också, herr talman, stanna vid det som harinträffat, vad gäller det som skapar de nya jobben,sedan Socialdemokraterna tillträdde.Sedan förra hösten har skatten på arbete och före-tagande i ökat med mer än 40 miljarder kro-nor. berömmer sig av att regering-en därmed har tagit det stora ansvar som var nödvän-digt för att sanera statsfinanserna. Låt mig säga, herrtalman, att en barnunge kan sanera statsfinanser omhan höjer skatter.Det krävs däremot något större statskonst, AndersSundström, för att sanera statsfinanser genom hus-hållning och sparande. Men det är bara därigenomsom de nya jobben kan återskapas.Sedan regeringsskiftet har regeringen också åter-reglerat det lilla av arbetsrättsreformer som den förraregeringen hann genomföra. Men inte ens det fannnåd hos LO. Man kunde uppenbarligen inte tolereraen sådan insats för att åtminstone ta de första steg moten dynamik och en förnyelse på arbetsmarknaden somen hel värld genomför. Sedan regeringsskiftethar de utbildningsinvesteringar som är av så centralbetydelse för framtida konkurrenskraft ned-rustats i snabbare tempo än vad någon annan regering,inklusive tidigare socialdemokratiska, förmått attgöra.Nu tar regeringen ny fart, säger . Man börjar den farten genom att tricksa medstatistiken om arbetslösheten. skallarbetslösheten halveras, säger att den arbetslöshet som han skall halvera ärden öppna arbetslösheten, som är mindre än hälften avden arbetslöshet som drabbas av! Denarbetslösheten skall han halvera genom att tricksamed konton och överföra en del av dessa arbetslösatill den del av arbetslösheten som han över huvudtaget inte tar med i sina kalkyler.Herr talman! En barnunge kan klara det jobbetockså. Det krävs litet mer för att få fart på Sverige.Jag vill ställa en motfråga till lyder i all korthet så här:Hur tror och regeringen att fö-retag, som skall stå för lejonparten av tillväxten avjobben i landet - såvitt jag förstår är vi överens omdet - skall bli intresserade av att anställa flera omkostnaderna för detta genom ytterligare skattehöj-ningar görs ännu högre? Har regeringen så totalt tap-pat kontakten med det vanliga livet utanför Rosenbadatt man inte förstår vad det är som gör landets företa-gare mer eller mindre benägna att anställa? Samtidigtsom regeringen säger sig vilja halvera arbetslöshetenlevererar man nämligen nästa paket av skattehöjning-ar som med kirurgisk noggrannhet slår mot de företagsom man säger skall ge nytt väl-stånd.Anders kan säkert skriva högtidligaprogram. Men han är usel på att främja de nya jobben.Vi moderater har, som jag antydde i min inled-ning, skisserat ett program som kan ge arbeten somger verklig kraft åt Sverige.För det första: Byt dagordning för . Övergediskussionerna kring ersättningsnivåer i socialförsäk-ringssystemen eller i arbetslöshetsförsäkringen ochövergå till en dagordning som sätter utvecklingskraft,nydaning och modernisering högst. Om den social-demokratiska partikongressen kunde samlas kringnågonting sådant skulle den åtminstone göra någonnytta för och inte bara för sammanhållningeninom partiet.För det andra: Sänk skatten på arbete och företa-gande. Ta bort dubbelbeskattningen på ägandet. Sänkomedelbart arbetsgivaravgiften med en och en halvprocentenhet. För varje procentenhet som vi sänkerarbetsgivaravgiften med har vi 20 000 nya, riktiga,konkurrenskraftiga arbeten. Fortsätt sänkningen avarbetsgivaravgiften i den takt som är nödvändig för attsäkerställa att de arbeten som behöver verkli-gen kommer till stånd.För det tredje, herr talman: särskildaåtgärder riktade gentemot den tjänstesektor som i vårtland behöver expandera, inte minst för att hjälpagamla och ensamma, som inte kan få den hjälpde behöver därför att tjänster inte kan köpas för be-skattade pengar.Genomför ett avdrag på på sådana tjänster!Det öppnar en arbetsmarknad inte minstför de unga som med stor noggrannhet trycksbort från sitt första fotfäste på arbetsmarknaden.För det fjärde. Genomför en riktig utbildnings-satsning och kom inte bara med propagandafraser omnya utbildningsplatser, från vilka man dessutom försäkerhets skull skall räkna de utbildningsplatser rege-ringen drar in! Fatta principbeslut om infö-rande av ett personligt utbildningskonto för varjesvensk, att använda för den personliga förkovran vikommer att behöva i arbetslivet nu och framöver!Detta är, , ett program för skat-tesänkningar och högre kompetens. Lägg till dettaockså en avreglering av arbetsmarknaden genom attgöra arbetsrätten enklare, inte minst för de mindreföretagen! Säkerställ att provanställningar kan görasenklare så att företag vågar ta i anspråk den arbets-kraft de såväl behöver!Detta är vårt program för att få fart på Sverige.Till skillnad från ger det riktiga,varaktiga och konkurrenskraftiga arbeten.(Applåder)Anf. 4 ()Herr talman! Vi löper nu en uppenbar risk att äveni vårt land cementera fast arbetslösheten på en nivåkring tioprocentsstrecket. Detta får inte ske. Arbets-löshet i allmänhet och massarbetslöshet i synnerhet ärförödande och ett slöseri med både mänskliga ochekonomiska resurser.En första förutsättning för att skapa nya jobb är attvi har ordning och balans i samhällsekonomin.Sedan inledde ett samarbetemed regeringen för att sanera statens finanser harutvecklingen på väldigt många områden gått åt rätthåll.Budgetunderskottet minskar, statens upplånings-behov minskar, exportindustrin har fulla orderböcker,kronan stärks, inflationen är låg, matmomsen harsänkts och, viktigast av allt, räntan är på väg ner.Sedan samarbetet inleddes har räntan sjunkit meddrygt . De två sänkningar av styr-räntan som genomfört har möj-liggjorts genom den ekonomiska saneringspolitik somCentern och Socialdemokraterna har genomfört underde senaste tre kvartalen.Sveriges ekonomi har under en mycket lång tidbefunnit sig i ett gungfly. Vi har tagit ett par rejälasteg åt rätt håll, men ännu återstår mycket tufft arbeteinnan vi har fast mark under fötterna.Men trots denna positiva utveckling minskar intearbetslösheten. Trots högkonjunkturen ligger arbets-lösheten . När konjunkturnedgången kom-mer, och en del påstår att den redan är här, skall denkonjunkturberoende tillkommande arbetslöshetenläggas ovanpå denna redan mycket höga siffra. Detblir katastrofalt höga siffror. Denna situation måsteundvikas, och den är möjlig att undvika, men dåmåste ett antal åtgärder vidtas mycket snabbt.Den stora tillväxtpotentialen för nya jobb finns hosde små och medelstora företagen, inom tjänstesektornoch inom den s.k. gröna sektorn.Genom tillväxtpropositionen skapade vibättre förutsättningar för småföretagen och för nyföre-tagandet. Framförallt underlättades möjligheterna attnyetablera genom införande av riskkapitalavdrag ochåterinförd kvittningsrätt.Men måste tillväxten stimuleras ytterligare.Genom skatteväxling kan vi sänka arbetsgivaravgif-terna för de minsta företagen.Detta kan vi finansiera med höjda avgifter på miljö-förstöring och förbrukning av ändliga naturresurser.En sådan skatteväxling är till gagn både för att skapanya jobb och för att skapa en bättre miljö.Den s.k. gröna sektorn är den snabbast växandesektorn i världen. Det handlar om kretsloppsarbete,återvinning och återanvändning, miljöteknik, ekolo-gisk byggteknik, utveckling av bioråvaror för industri-och energiproduktion, ekoturism osv. I dessa tillväxt-branscher är dess värre på väg att hamna påefterkälken. Enligt kommer bara attöka sin produktion för miljömarknaden med hälftenav OECD-genomsnittet. Detta är självfallet oaccepta-belt. Vi måste se till att blir världsledande istället för att bli akterseglat.Omställningen av energipolitiken för att avvecklakärnkraften innebär också stora möjligheter. Genomett kraftfullt program för att ersätta kärnkraft ochfossila bränslen med hushållningsåtgärder och förny-bara energikällor, framför allt biobränslen, kan Sveri-ge få en framskjuten position inom modern energi-teknik. Det är därför viktigt att man inte låter åldrandekärnkraftverk blockera framväxten av ny energitekniksamtidigt som mängderna högaktivt kärnkraftsavfallväxer och riskerna för olyckor ökar.Byggsektorn måste komma igång. Den kan funge-ra som en startmotor för att skapa tillväxt och nyajobb. Genom de räntesänkningar som möjliggjorts harvi skapat rejält bättre förutsättningar för att få fart påbyggandet. Men det räcker inte. Nästa steg måste nubli att sänka byggmomsen. Det kommer att fungerasom en kraftig vitamininjektion för tillväxten ochjobben.De regionala obalanserna ökar. En arbetslöshet på10 % i riksgenomsnitt innebär att vissa regioner i vårtland ligger väsentligt högre, . En ut-gångspunkt måste vara att tillväxten skall komma helalandet till del. Eller annorlunda uttryckt: Vi har interåd att avstå från den tillväxtkraft som finns i hela vårtland, och inte minst på landsbygden.Ett av de strategiska områdena för att Sverigelångsiktigt skall kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen är utbildning och kompetens. Kunskapsom produktionsfaktor får en allt större betydelse. utmaning när det gäller att långsiktigt hävda fullsysselsättning ligger i att genomföra ett nationelltkunskapslyft - ett kunskapslyft som inte bara skaparlösningar för ett fåtal medborgare i vissa regioner,utan ser till att hela befolkningen i hela landet kom-mer med i kunskapssamhället.Vi måste vidare undanröja olika tillväxthämmandefaktorer. Jag tänker då framför allt på arbetsrättensom är både otidsenlig och svårhanterlig för i förstahand de mindre företagen. Arbetsrätten måste refor-meras snabbt så att den underlättar, i stället för attförsvårar, för människor att få jobb.Herr talman! Läget är bekymmersamt, men intehopplöst. Med en fortsatt budgetsanering, fortsattsatsning på småföretag och nyföretagande, skatteväx-ling, utveckling av den gröna sektorn, avveckling avkärnkraften, sänkt byggmoms, kompetensutvecklingoch en reformerad arbetsrätt kan vi återigen få måletom full sysselsättning i sikte.(Applåder)Anf. 5 ()Herr talman! Läget på arbetsmarknaden är nu såallvarligt att vi måste genomföra helt nya grepp.Sundströmlinjen duger inte. Det finns en miljon godaargument för att byta kurs. En miljon människor äranmälda som arbetssökande på arbetsförmedlingarna ivårt land.Att Sundströmlinjen inte duger borde ju om inteannat framgå av att de löften som här i talarstolen redan skulle vara infriade.Halveringen av arbetslösheten skulle ju redan varagenomförd. Det hade vi fått löfte om. Det är ocksåmagstarkt att upprepa löftet om hundradagarsregelntill ungdomarna. Den skulle ju också vara genomförd,men verkligheten ute i kommuner är atttusentals och åter tusentals ungdomar har fått erfaraatt hundradagarsregeln inte gäller.Att man måste byta kurs och att Sundströmlinjeninte håller framgår också av det faktum att Socialde-mokraterna traditionellt har varit dåliga eller usla påatt åstadkomma det som måste åstadkommas,nämligen fler jobb i den privata sektorn.Jag är född . Om man tittar på hurmånga privatanställda det fanns då och hur mångaprivatanställda det finns 1996, när jag är46 år, skall man finna att under hela min livstid harantalet privatanställda inte ökat någonting trots attarbetskraften ökat mycket kraftigt under dessa 46 år.Under dessa har Socialdemokraterna suttitvid makten , och de har uppenbarligen ett hu-vudansvar för att läget är som det är.Folkpartiet föreslår att arbetsgivaravgiften sänkskraftigt. Det får finansieras med höjd matmoms ochmed minskat företagsstöd, vilket företagarna ocksåföreslog . Det är inte mat det är brist på i Sve-rige - det är arbete. Varför är det så lätt att få framsubventioner till olönsamma företag, när det är såsvårt att få fram en bra politik som skapar ett rimligtklimat för de lönsamma företagen?Vi måste göra det lättare för de arbetsgivare somfunderar på att anställa fler. Arbetsgivaravgifter är ennyckelfaktor här, men det behövs fler insatser. Ar-betsrätten måste avregleras. Ta snabbt tillbaka de därolyckliga återställarna ni genomförde under hösten1994! Läget talar för att vi borde göra mer i ställetför mindre än den borgerliga regeringen gjorde.Räntan måste ned. Som vi har hört här har denvisserligen sjunkit, men den ligger fortfarande blandde högsta i . Det gäller alltså att hålla i statsfi-nanserna, och därför var den s.k. Perssonplanenmycket olycklig. Jag tror inte att det som gällde er-sättningsnivåerna var så farligt - där talades det juändå om en tydlig finansiering. Men alla de andramiljardutgifterna i offentlig konsumtionsökning somdet inte sades någonting om finansieringen av under-gräver förtroendet.När utsågstill Socialdemokraternas näringspolitiske talesmansaknades inte farhågor. Han kommer från en del avSverige där näringslivet domineras av statliga storfö-retag. Han hade mest erfarenhet av företagande ikommunala företag, där det alltid fanns tillgång tillskattepengar i en aldrig sinande ström om det behöv-des riskkapital.Den omställning som behövs i näringspolitikenhandlar inte så mycket om statliga storföretag som omprivata småföretag. Visst är basindustrin viktig, menframför allt gäller det nu de små tjänsteföretagen. Dethandlar om informationsteknik, om kunskapslyft ochom en växande servicesektor.Man kan befara att inte har sär-skilt stora egna erfarenheter av detta. Sedan han fickett ansvar i regeringsställning har mycket misskötts iskapandet av villkor för det ny- och småföretagandesom är det enda sättet att klara denna situation på.Jag är litet förvånad över att sä-ger det han gör. har nämligen medverkat tillett par av de värsta inslagen . För detförsta gäller det omläggningen av momsinbetalningensom många företagare uppfattar som ett mycket svårtslag. Momsen måste ofta betalas in redan innan manfått den av sina egna kunder. För det andra gäller detarbetsrätten.