prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Detta kan komma attinnebära att fler föräldrar än kommer att sökaunderhållsstöd, och besparingarna riskerar i så fall attbli betydligt mindre än vad som beräknats.Vi moderater anser att det föreliggande förslagetmedför så många nackdelar att regeringen bör över-väga ett nytt förslag och att avskaffa hela systemet vidden noggranna uppföljning som har utlovats efterdagens beslut. Grundprincipen för barns underhållskall vara att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. För att inte ett avskaffande avbidragsförskottet skall innebära att det offentliga gerincitament för separation anser vi att socialtjänstenbör pröva de ärenden där den underhållsskyldige intekan betala eller där faderskapet är okänt. Det kommerdå att bli en inkomstprövning i varje enskilt fall, vil-ket ger systemet en mer fördelningspolitiskt rättvisprofil. Stödet kommer att gå till dem som bäst behö-ver det. I de fall då den underhållsskyldige inte kanbetala adderas skulden på samma sätt som skatteskul-der. De medel som kommer in går till den kommunsom betalat ett eventuellt bidrag. Om socialbidrag intebetalas ut, trots att underhållsbidrag inte utgetts,kommer pengarna att gå till barnet och inte till staten.Vi kan då behålla grundprincipen att pengarna går tillde egna barnen. Skulden till de egna barnen bör varaden viktigaste av alla att betala.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservationnr 2.Vid utskottets hearing framkom faktiskt från flerahåll, inte minst från , att det är enbrist att det inte förekommer någon behovsprövningmot vårdnadshavarens eller barnets ekonomi. Vi mo-derater anser att det bör förekomma en sådan behovs-prövning. Det får inte vara så att staten på sätt och visgynnar familjesplittring framför familjer med sam-manlevande föräldrar. Vi anser alltså att såväl under-hållsstödets förskottsdel som utfyllnadsbidraget börbehovsprövas. Vi framför detta i reservation nr 3.I den utredning som föregick propositionen före-slogs ett grundavdrag om på den under-hållsskyldige förälderns inkomst. Regeringen har ipropositionen halverat detta förbehållsbelopp till24 . Detta kan resultera i att återbetalnings-skyldiga föräldrar kan få en skuld som är större änförbehållsbeloppet om det blir fråga om indrivning.Vi anser att det är riktigt att den underhållsskyldi-ge föräldern själv får behålla mer av sin inkomst ochpå så vis ges större möjligheter att klara både sinförsörjning och sin betalningsskyldighet. Vi bör intepressa vederbörande alltför hårt. Detta skulle också geett ökat utrymme för t.ex. umgängesresor.Det är oroande att regeringen inte tycks vara pådet klara med vad det framlagda förslaget kan ge föreffekter. På s. 55 i propositionen sägs att det "går inteatt göra någon bedömning av vilka konsekvenser denya reglerna får för de underhållsbidragsskyldigaföräldrarna utan att göra beräkningar i ett representa-tivt och tillräckligt stort urval av verkliga fall. Någonsådan jämförelse har inte gjorts." Det är naturligtvisen brist i förslaget. Vid utskottets hearing sade emel-lertid representant att manmycket noga skall följa utvecklingen och att manganska snart, faktiskt , kange en säkrare bedömning av sparbetinget.Vi redovisar vår uppfattning i reservation nr 9 till-sammans med Miljöpartiet.Fru talman! Utöver vad jag nu har sagt har vi mo-derater uppmärksammat utskottet på en fråga somgäller en tidigare dom i . Vi har fåttutskottsmajoriteten med på en skrivning om att beslutom återbetalningsskyldighet inte skall meddelas bl.a. ide fall när underhållsskyldighet enligt föräldrabalkenhar fastställts i form av ett engångsbelopp.För att övergången till det nya systemet inte skallfå orimliga konsekvenser, anser utskottet att återbe-talningsskyldighet inte skall fastställas om domstolkonstaterat att annan förmögenhetsöverföring harskett till barn som är att jämställa med underhållsbi-drag i form av ett engångsbelopp, i varje fall då över-föringen skedde innan det nya förslaget om under-hållsstöd trätt i kraft. Det är förmodligen inte mångaärenden detta gäller, men det är en viktig rättssäker-hetsfråga.Vi fäster stor vikt vid att det beslut som vi för-modligen skall fatta kommer att följas uppmycket noga av regeringen. Det har ju utlovats i pro-positionen och också vid vår hearing. Det kommersäkert att uppstå en hel del frågetecken, och vissasaker måste kanske rättas till under resans gång. Vidett besök hos i , somjag gjorde tillsammans med den moderatasocialkommittén, uttalade man oro t.ex. över att sys-temet kunde få mycket negativa effekter när det gällerde mest betalningssvaga.Det blir också ytterligare skäl att åter se på ärendetnär den civilrättsliga lagstiftningen om umgängesrät-ten kommer på bordet nästa år.Anf. 185 ():Fru talman! Det är föräldrarna som har det gemen-samma ansvaret för barnens bästa. Vid en separationär det därför viktigt att det ansvaret uppfylls också ifortsättningen. Det handlar om barnets vård och fost-ran, umgänge, fördelningen av det ekonomiska ansva-ret osv.I det förslag som behandlas, om underhållsstödtill barn till särlevande föräldrar, föreslås en rad för-ändringar. Tanken är att det skall bli lättare att hante-ra, men det skall också ge stora besparingar till staten.Utgångspunkten är enligt propositionen att det skallbli en mer rättvis fördelningsprofil. De med högainkomster skall betala mer, medan de med lägre in-komster skall få en mindre höjning. är det litetsvårt att se hur detta kommer att slå. Det finns farhå-gor om att de med normallön ändå får en relativt storhöjning i jämförelse med en höginkomsttagare.Jag ställer helt upp på att det är båda föräldrarnasom har det ekonomiska ansvaret för barnens för-sörjning. Men det får inte bli så att den underhålls-skyldige inte klarar sin egen försörjning. Det härmåste noga följas, och eventuella felaktigheter måsteockså kunna rättas till.I anser vi också att man skall beaktavårdnadshavarens inkomster när det skall beviljasutfyllnadsbidrag. Vi anser inte att det är statens upp-gift att betala ut ett utfyllnadsbidrag om vårdnadsha-varens inkomster är höga och därmed täcker barnensförsörjning. I äktenskapet är det ju båda föräldrarnasinkomster som går till barnens försörjning.Det här kanske inte blir någon stor besparing förstaten, men den är värd att beakta. Det handlar ocksåom psykologi.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till reserva-tion 4. För övrigt yrkar jag bifall till propositionen.Anf. 186 ():Fru talman! En separation mellan två vuxna män-niskor som har gemensamma barn är i nästan alla fallen smärtsam och svår process. Det är en process somväldigt många människor genomgår i vårt modernasamhälle. En hushållsekonomi som fungerar och möj-liggör att försörja sig själv och det eller de barn för-äldrarna har ansvar för är en grundläggande förut-sättning för att man skall kunna förverkliga andramöjligheter i livet. Samhällets stöd till barnfamiljernamöjliggör för de allra flesta av dessa familjer att ham-na ovanför ett fattigdomskriterium.Det nu gällande systemet för samhällets stöd tillbarn med särlevande föräldrar är förknippat med enrad svåra och oönskade problem. Konstruktionen medett garanterat stöd från det allmänna och de civilrätts-liga reglerna om fastställande av underhållsbidragleder i vissa fall till mycket märkliga konsekvenser.Utformningen medför bl.a. att samhällsstödet blirolika om barnet bor hos den av föräldrarna som högsta eller lägsta inkomsten, trots att föräldrarnaenligt har ett gemensamt ekonomisktansvar. Om den bidragsansvarige föräldern ökar sininkomst, och därmed borde kunna betala mer än vadsom fastställts tidigare, har det inte funnits någonanledning att förnya eller skriva om avtalet om under-håll, eftersom boföräldern ändå alltid är garanteradsina av staten.De nämnda exemplen är bara några av de bristersom finns i dagens system. Regeringens proposition ärdock ett lovvärt försök att åtgärda några av dessabrister. Tyvärr har regeringen valt att inte, som tidiga-re utlovats, redovisa sina ställningstaganden till Un-derhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningensbetänkande SOU 1995:25 med förslaget tillnya regler för samhällets stöd. Vi anser att detta är enallvarlig brist, eftersom den grundläggande tanke-gången bakom dagens system, att föräldrarna har ettgemensamt ekonomiskt ansvar för barnen även dåföräldrarna inte lever ihop, inte bibehålls utan ersättsmed att den förälder som inte bor ihop med barnet gesen skyldighet mot det allmänna att "återbetala" delarav eller hela samhällsstödet.Fru talman! liberalerna ställer sig avvi-sande till propositionens principiella lösningar ochförordar i stället ett reformerat system för under-hållsbidragets fastställande och förändrade regler fördet utfyllnadsbidrag som skall utgå till de barn som äri behov av ett ekonomiskt stöd utöver barnbidrag ochbostadsbidrag. Vi ser det som angeläget att det ävenframdeles kommer att finnas ett sådant stöd, så att intemånga av boföräldrarna tvingas förlita sig på detyttersta skyddsnät som socialbidraget utgör.Vi anser att det är fel, som regeringen nu föreslår,att frikoppla ansvaret för den underhållsskyldigeföräldern från föräldrarnas gemensamma ansvar förbarnen - ett ansvar som ju också slås fast i föräldra-balken. Det är enligt vår mening detta gemensammaansvar som skall vara gällande även om båda föräld-rarna inte bor ihop med barnet.I regeringens förslag är det dessutom så att denunderhållsskyldige föräldern inte betalar sin del avunderhållsstödet till barnet utan "återbetalar" det tillförsäkringskassan. Att den underhållsskyldige föräl-dern betalar till kassan kan vara motiverat av fleraskäl, exempelvis av administrativa skäl, men det börinte vara förstahandslösningen. Det är, som någraremissinstanser påpekat, bättre om föräldern betalardirekt till det egna barnet och inte till en myndighet.Utöver dessa grundläggande invändningar mot re-geringens förslag finns ett antal brister i propositio-nen - något som även en del av remissinstansernapåpekat. Det är bl.a. följande:- att inte den ekonomiska förmågan hos boföräl-dern beaktas vid utbetalning av samhällsstödet,- att inte ställning tas till umgängesresor,- att inte återbetalningsskyldighet fastställs ochdessutom räntebeläggs trots att beloppen integår att driva in på grund av underhållsföräl-derns bristande ekonomiska resurser,- att oklarhet råder när man skall använda för-äldrabalkens bestämmelser vid beräkning avunderhållsbidrag, samt- att fler föräldrar hamnar inom systemet.Fru talman! Vår utgångspunkt är densamma somföräldrabalkens, dvs. föräldrarnas gemensamma an-svar för sina barn och den gemensamma ekonomiskaskyldigheten att sörja för barnens ekonomiska behov.När föräldrarna av någon anledning inte klarar attsörja för sina barn upp till den nivå som Socialstyrel-sen enligt beräkningar har kommitfram till är rimliga schablonbelopp, är det dock detallmännas ansvar att gå in och försörja barnen så attde når upp till den rimliga försörjningsnivån. Dettastöd skall dock inte vara generellt utan behovsprövat,eftersom det förhoppningsvis endast kommer att be-höva användas mer sparsamt än i dagens system.Vi förordar en modell som tar hänsyn till behovenoch där utfyllnadsbidraget just fyller ut den del mellanbarnets behov och vad de båda föräldrarna och even-tuella styvföräldrar kan betala. Vi tycker dock att detär riktigt att skärpa kravet på återbetalning, som före-slås i propositionens avsnitt 5.5. Det är även viktigtatt skärpa bestämmelserna om styvföräldrars ekono-miska ansvar för sina styvbarn, så att de gäller ävenför situationer där de biologiska föräldrarnas ekono-miska insatser inte räcker för att ge barnet en försörj-ning motsvarande den nivå dagens bidragsförskottger.Vi förordar att den nuvarande modellen för be-räkning av underhållsbidrag ersätts med den modellsom förespråkas i betänkandet SOU 1995:26, en s.k.nettokvotdelningsmodell. När underhållsstödet tillbarnet skall bedömas måste man utgå från barnetsbehov. Detta behov bör man som beräkna uti-från schabloner som motsvarar vad ett barn i en vissålder kostar.Utfyllnadsbidrag bör inte utgå om barnet på grundav egna inkomster eller tillgångar saknar behov avunderhåll från föräldrarna. Ej heller bör utfyllnadsbi-drag utgå om föräldrarna själva har förmåga att för-sörja sina barn. Vi anser också att ansvaret för enmake/maka inte får gå före ansvaret för barnet, därförskall inte makes eller sambos försörjningsbehov beak-tas när förbehållsbeloppet bestäms.Likaså är det vår uppfattning att förbehållet förhemmavarande barn skall avskaffas. Det finns enligtvår mening ingen anledning till att barn skall särbe-handlas, hemmavarande barn och icke hemmavarandebarn skall inte behandlas olika.Som jag tidigare nämnt anser vi att en behovsprö-vad modell för utfyllnadsbidraget är motiverad pådetta område i stället för en generell modell. En sådanmodell måste ta sin utgångspunkt i barnets behov avunderhåll från föräldrarna. Har barnet egna inkomstereller föräldrarna sådana ekonomiska resurser att dekan försörja sina barn själva skall inte rätten till ut-fyllnadsbidrag prövas. Har man däremot inte dennaförsörjningsmöjlighet skall rätten till utfyllnadsbidragprövas. Det bör då motsvara skillnaden mellan bar-nets behov av underhåll och vad föräldrarna skallskjuta till enligt bestämmelserna i föräldrabalken.Först beaktas barnets behov av underhåll, sedan beak-tas underhållsbidraget, därefter beaktas boföräldernsandel av försörjning och sedan bedöms det om detföreligger en brist eller ej.Fru talman! Sammanfattningsvis innebär våraprinciper att barn är föräldrars gemensamma ansvaräven efter en separation mellan föräldrarna. Samhäl-lets stöd till barn med särlevande föräldrar bör in-skränkas till ett behovsprövat utfyllnadsbidrag. Un-derhållsbidraget bör beräknas efter den s.k. net-tokvotsmodellen. Vissa förbehåll bör avskaffas. Jaganser därför att regeringen bör återkomma till riksda-gen med en ny proposition som utgår från de princip-er för stöd till barn till särlevande föräldrar som vi harredovisat i vår motion Sf27.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till vår reser-vation nr 1.Anf. 187 ():Fru talman! Jag är ny här i och har där-för inte när det gäller förslaget om underhållsstöddeltagit i hela processen fram till dagens debatt ochbeslut. Diskussionen om underhållsstöd tycker jag imångt och mycket har inriktats på ekonomiska frågoroch möjligheten att hitta godtagbara tekniska lösning-ar. Men jag skulle ändå vilja börja med att prata ombarnen.75 % av alla barn i lever med båda föräld-rarna. Det är alltså som inte lever med bådaföräldrarna. Enligt barnombudsmannen skulle det rörasig om drygt 470 000 barn i vårt land. Det är alltsåmånga barn som får uppleva att föräldrarnagår isär. Det är naturligtvis en mycket uppskakandeupplevelse för barnet. Många kan uppleva att heladeras världsbild och trygghet rasar samman. Vi vetockså att barnen efter en skilsmässa i många fall tap-par kontakten med någon av föräldrarna.Det är viktigt att barn blir sedda, att man verkligenlyssnar till dem och tar till sig deras behov. Vid enskilsmässa fokuseras mycket kring föräldrarnas situa-tion, t.ex. när det gäller ekonomiska frågor eller prak-tiska problem. Det är ingenting som vi skall skuldbe-lägga föräldrarna för, en separation är också ettmycket stort ingrepp i deras liv. Men jag vill ändå taupp vikten av att barnen blir sedda utifrån det faktumatt det görs väldigt stora nedskärningar i kom-muner och landsting. I skolan minskar man på elev-vårdande insatser eller tar bort dem helt. Större klas-ser och minskade resurser inverkar inte bara menligtpå undervisningsresultatet utan också på skolans möj-lighet att uppmärksamma barn som är i behov av hjälpoch stöd. Inom verksamhet får de barn-och ungdomspsykiatriska klinikerna allt svårare attmed krympande budgetar svara mot ett ökat behov.Regeringen lade i samband med höstens budgetfram en s.k. barnbilaga kallad Barn . Även omden inte riktigt kunde leva upp till att vara en kon-sekvensanalys av de senaste årens politiska beslut,uppfattar jag den som ett försök att föra in barnensperspektiv i de olika frågorna. I fråga om underhålls-stöd tycker jag därför att en belysning av det här sla-get har sin givna plats.Fru talman! har deltagit i arbetetmed det nya underhållsstödet. Vi ställer oss bakomgrundprinciperna i det förslag som finns i betänkan-det, alltså att betalning av underhållsstöd kopplas tillden underhållsskyldiges betalningsförmåga och attdetta är en angelägenhet mellan staten och den under-hållsskyldige. Vi är dock mycket tveksamma till omsparmålet som satts upp verkligen kan uppfyllas. Dethar vi påpekat i flera sammanhang.Det är väldigt viktigt att en fortlöpande uppfölj-ning görs av reformen, inte minst för att vi skall kun-na förvissa oss om att underhållsskyldiga med lägreinkomster inte får en alltför tung börda att bära. Detmåste finnas utrymme att göra justeringar för att fåsystemet så fördelningspolitiskt rättvist som möjligt.Vänsterpartiet har påpekat detta i arbetetmed reformen. finns skrivningar i betänkandet omatt reformens effekter på föräldrarnas ekonomiskasituation måste följas upp. Det är oerhört viktigt attdetta görs, för syftet med reformen är att poängterabåda föräldrarnas ansvar för barnets försörjning, intestjälpa någon. I så fall vore reformen helt förkastlig,inte minst utifrån barnens synvinkel.Det är tråkigt att frågan om umgängesresor intehar behandlats i samband med underhållsstödet.Kostnader för resor kan naturligtvis få stor betydelseför föräldrarnas ekonomiska situation. Men brådskanatt av besparingsskäl lägga fram ett förslag har tydli-gen gjort att detta inte har kunnat beaktas. Det är baraatt beklaga. Då detta kommer att behandlas - det blirförmodligen - måste vi hitta en lösning därekonomin aldrig får lägga hinder i vägen för att barnetskall kunna upprätthålla en god kontakt med denförälder som inte bor på barnets bostadsort.Fru talman! I propositionen sägs att försäkrings-kassan bör pröva den underhållsskyldige för-älderns återbetalningsförmåga och anpassa förmågantill aktuella förhållanden. Vi har inget att erinra motdetta, men lika självklart tycker vi att det vore att detutbetalda underhållsstödet indexuppräknades.Vidare har vi synpunkter ,eftersom reformen betonar båda föräldrarnas ansvaratt bidra till sina barns försörjning vill vi utsträckapreskriptionstiden till att gälla tills dess den under-hållsskyldige går i pension.Försäkringskassorna måste också få en mer aktivdel i arbetet med att förebygga fusk. får manmånga gånger lita på helt anonyma angivelser. Vianser inte att det är en lyckad utveckling. Vänsterpar-tiet kommer i samband med att budgetpropositionenbehandlas att föreslå ökade resurser till försäkrings-kassorna.Fru talman! Jag är nu tillbaks där jag började, hosbarnen. Vi får aldrig i den här debatten, som handlarom att fördela försörjningsbördan rättvist mellanföräldrarna, glömma bort barnen. Vi måste kunna levaoss in i hur det känns att ha en förälder som bor långtbort från den egna bostadsorten. När frågan om um-gängesresor kommer upp hoppas jag att vi blir över-ens om att det inte skall finnas några hinder för attbarnet skall kunna umgås med den förälder som borbortanför bostadsorten. Vi måste också kunna levaoss in i hur det känns både för barnen och föräldrarnai hushåll där tillgångarna är knappa och besök hossocialen blir allt vanligare. Som bekant tvingas alltflerensamföräldrar, men också alltfler ensamboende, attuppsöka kommunernas socialkontor. Att komma tillrätta med dessa problem kräver i och för sig sin egenmässa, men jag tycker att det finns all anledning att dehär problemen nämns här.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 6och reservation 11.Anf. 188 ():Fru talman! I framhålls att ialla åtgärder som på något sätt berör barn skall bar-nets bästa komma i främsta rummet. Vid en separa-tion mellan ett barns två föräldrar är det avgörande attföräldrar och samhälle tillsammans orkar hålla barnetsbehov centrala.Så vad har ett barn behov av vid en separation?Jo, att kunna hålla kontakten med båda sina föräldrar.Det är naturligtvis vad barnet helst av allt vill. Därföranser att den nya lag om underhållsstödsom regeringen presenterat på alla plan måste genom-syras av ett barnperspektiv. En väg att uppnå detta äratt undersöka hur den nya lagens innehåll på punktefter punkt kommer att möjliggöra eller försvåra förett barn att få ett tillfredsställande umgänge med sinaföräldrar.Alltför få föräldrar i vårt land har möjlighetatt efter en separation fullgöra sin försörjningspliktgentemot sina barn. Därför finns i flertalet separatio-ner där barn är inblandade även ochkanske familjerättsbyrån inblandade som tredje ellerfjärde part.Dagens system med parallella processer för fast-ställande av bidragsförskott och underhållsbidrag harunder fungerat otillfredsställande. T.ex.har RRV funnit att ett omfattande statligt stöd utgårtill barn vars föräldrar egentligen har förmåga att fulltut försörja sina barn. Enligt RRV gäller detta såmånga som av samtliga underhållsskyldiga.Lagen om underhållsstöd är därför i stort sett en bety-dande förbättring. I den nya lagen betonas föräldra-ansvaret ytterligare, och samtliga led i den svåröver-skådliga procedur som det är att söka, fastställa ocherhålla underhållsbidrag och bidragsförskott förenk-las. Vi ställer oss därför i huvudsak bakom regering-ens förslag, men vi kommer att förtydliga vår inställ-ning på ett antal punkter. Ett helt nytt system som denlag som föreslås kräver en noggrann uppföljning såatt eventuella barnsjukdomar inte tillåts bli permanen-ta.Regeringen har lovat att återkomma med förslagom hur situationen skall lösas för föräldrar som drasmed höga resekostnader för att kunna ha umgängemed sina barn. Det är viktigt att regeringen skyndsamtbelyser problemet. Om föräldraansvaret skall poäng-teras så att de underhållsskyldiga i ökad omfattningfår betala högre belopp än kan eventuellt möj-ligheterna till umgänge med barnet riskeras. Den delav överskottet som tas i anspråk för att erlägga under-hållsstöd får inte medföra att den underhållsskyldigeefter fullgörandet av sina ekonomiska plikter inte harmöjlighet att betala resa och uppehälle för sitt barn såatt de faktiskt kan träffas. Detta gäller i allra högstagrad barn som är så små att de måste antingen hämtaseller åtföljas av boendeföräldern.Där samhället har ett starkt intresse av att se till attföräldrar själva klarar av att försörja sina barn harsamhället också en moralisk skyldighet att skydda ettkanske redan ömtåligt förhållande mellan förälder ochbarn. För förskolebarn är dessutom kvalitet i um-gänget överensstämmande med kvantitet . Ettstort ansvarstagande från föräldrarnas sida, t.ex. iform av växelvis boende, skall därför på alla vis un-derlättas där det är möjligt.Fru talman! I den promemoria som ursprungligenpresenterade förslaget om ett nytt underhållsstöd lågdet grundavdrag som den underhållsskyldige skall fågöra innan underhållsstödets storlek beräknas på48 . I regeringens lagförslag har beloppethalverats. Detta drabbar främst underhållsskyldigamed låga inkomster. anser att det ur-sprungligen föreslagna grundavdraget ger underhålls-skyldiga i de lägre inkomstskikten möjlighet att meddet överskott som uppstår skapa ekonomiskt utrymmeför resor och umgänge med barnen. Vi anser därföratt promemorians ursprungliga grundavdrag på48 måste ersätta regeringens förslag.Regeringens förslag innebär att den underhålls-skyldige skall betala ett visst bidrag som andel av sinbruttoinkomst. Detta har emellertid en allvarlig nack-del för de fall där omkostnaderna för inkomstensförvärvande är höga och där således den beskatt-ningsbara inkomsten är avsevärt lägre. Det kan t.ex.gälla dem som bor i glesbygd och som måste göralånga pendlingsresor för att kunna försörja sig. Rege-ringen bör därför pröva om underhållsstödet i ställetskall beräknas som andel av beskattningsbar inkomst.Vi har inget yrkande här, men det är något man börfundera på.