prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — kombinerade själva budgetsa-neringen med ett dynamiskt arbetsliv och framväxt avfler nya arbeten. Det är där ni har misslyckats drama-tiskt, sade att vi ibland måste fråga osshur de här besluten slår för olika enskilda människor.Jag tycker också att det är en väldigt viktig fråge-ställning, men det tycks mig som om ni när ni beslutarom åtgärder glömmer att ställa frågan: Vad betyder dehär åtgärderna för de 700 000 personer som i dagsaknar möjlighet att försörja sig på eget arbete? Bryrni er inte om dem?Per-Ola andas en väldig belåtenhet. Hanåberopar marknaden och alla möjliga positiva omdö-men. Sanningen är dock att marknaden struntar i dearbetslösa. Det gör inte vi i Folkpartiet.Anf. 78 () replik:Fru talman! Inte heller jag och Centerpartietstruntar i de arbetslösa. Det är därför vi har försöktmedverka till, och också lyckats mycket bra tillsam-mans med Socialdemokraterna, att få ned budgetun-derskottet så att vi också kan pressa tillbaka räntorna.För många människor - inklusive företagare ocharbetslösa som har lån på villor eller bostadsrätter -har räntebördan varit tung . En av deviktigaste åtgärderna för att man skall kunna få i gånginvesteringar och för att få en tillväxt i ekonomin äratt statens finanser är i ordning.Jag drar mig till minnes att det var samma ambi-tion som hade som fi-nansminister. Jag kan inte förstå varför det som honansåg vara rätt då är så fel . Det som var viktigt då- att sanera statens finanser för att få en tillväxt iekonomin - måste vara lika angeläget under dennamandatperiod.Jag noterar att i den här debatten säger både AnneWibble och : Vi har också varit med.Först när någon annan har lyckats anmäler man sigoch vill också ha litet beröm för att man har ställt upppå någon punkt. Men, , huvudintrycketär trots allt att i stor utsträckning har ställtsig vid sidan om, tittat på och inte tagit ansvar för desvåra besluten.Trots det, , ber jag att få önska envarm och inte minst avkopplande och skön julhelg,när nu drar sig tillbaka för att hämta nyakrafter.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag är mycket gladoch väldigt stolt över att icke på något sättär ansvarigt för den utveckling på arbetsmarknadensom alldeles uppenbart totalt strun-tar i. 700 000 personer kan icke försörja sig på egetarbete . Det är 50 000 fler än . Ärdet någonting att vara stolt över? Det är förskräckan-de!Per-Ola kan inte vara sådan som han lå-ter påskina. Han kan inte rimligen tro på vad hansäger, dvs. att det bara skulle finnas en metod attsanera budgeten. Det finns ju tusentals poster, Per-OlaEriksson. En del berör inkomster och andra berörutgifter. och Socialdemokraterna har valt enkombination av budgetsaneringsåtgärder som läggeren betydande tyngd på ökade skatter. 51 miljarderkommer från ökade skatter bara på arbete.Vi vill budgetsanera på ett annat sätt som inte läg-ger så stora bördor på de företag som vi tycker måsteväxa så att det skapas flera nya arbeten. Det är enmycket stor skillnad, . 80 () replik:Fru talman! har en förmåga att såhär , när vi går mot jul, medvetet miss-förstå, kanske för att försöka skydda sina egna stånd-punkter.Jag har ingen anledning att vara stolt över den ar-betslöshet som vi har. Tvärtom beklagar jag för allade människor som står utanför den ordinariearbetsmarknaden att situationen är som den är. Menläget hade varit långt mycket värre för och dearbetslösa om vi inte också hade gjort budgetsane-ringen. Det är den som har skapat förutsättningar föratt få ned räntorna och för att få i gång investeringar.Nu väntar nya uppgifter. Den stora frågan är lö-nebildningen . Den är viktig för att viskall kunna få en tillväxt i ekonomin och göra struk-turförändringar så att vi inte återigen hamnar i ensituation med ekonomiska problem, för då kan viförlora mycket av det vi har vunnit somhar gått.Riksdagen har beslutat om bättre villkor för små-företagen och lättnader i dubbelbeskattningen - demhar ställt sig bakom - och vi har fattatbeslut om en sänkning av arbetsgivaravgifter. Detta äråtgärder som har betydelse för att få en bättre tillväxti ekonomin. En förnyelse av energipolitiken hör ocksådit.Det återstår självklart många frågor, och de stårhögt upp på min dagordning . Men vi harkommit en bra bit på väg. är det arbetslöshetsbe-kämpningen som är den stora, viktiga frågan när bud-getsaneringen är avslutad.Anf. 81 ():Fru talman! På känt maner blir en större förespråkare för regeringen än rege-ringspartiet självt, och kammar nu hem alla typer avplustecken i skyn enbart på grund av det faktum attCentern har gått i armkrok med Socialdemokraternaunder de senaste 1 ½ åren.Jag tycker att här gör sammamisstag som tidigare . Det är faktiskten skillnad mellan den förra mandatperioden ochdenna i hur oppositionen har förhållit sig till synen påbudgetsanering. Under den förra mandatperiodensanerades också statens utgifter, men med en opposi-tion som ville spendera mer. Under denna mandatpe-riod har det sanerats utgifter, men med en oppositionsom har velat sanera ännu mer, och det är en väsentligskillnad. Vi har ju inte stått vid sidan av och tittat på.Vi har föreslagit ännu större åtgärder, men vi har haften annan fördelning, en fördelning som Socialdemo-kraterna inte har velat ställa upp på. Vi har inte velatmedverka till omfattande skattehöjningar.Problemet blir nu att armkrok medSocialdemokraterna i stället har kommit att sanktione-ra en lång rad hårda klappar till svenska folket somtyvärr inte bidrar till bättre förutsättningar för företag-samheten. Låt oss inte glömma de förändrade mom-suppbördsreglerna. Låt oss inte glömma den förläng-da arbetsgivarperioden, de höjda fastighetsskatternaoch den försämrade möjligheten att sätta av till denegna pensionen. Det har varit många inslag som intehar varit bra i denna budgetsanering, men som Cen-tern med sin medverkan har bidragit till att sanktione-ra. Kom ihåg att det gör att tar på sig en stordel av ansvaret för en regeringspolitik som inte för-mår skapa nya jobb i riktiga företag.Anf. 82 () replik:Fru talman! Vi har hört det där förr från modera-ternas sida, men det är lika litet sant som tidiga-re. Bara för att vi går mot jul behöver det ju inte inne-bära att det budskap som försökertorgföra är riktigt.Sanningen är faktiskt den att vi genom en rad oli-ka åtgärder nu har skapat förutsättningar för en lång-siktigt bättre tillväxt i svensk ekonomi. Var glad överdessa åtgärder! behöver inte lyssnapå ; jag tror inte att alltidär den bästa rådgivaren till . Men iden mån inte hann säga någon sak tillmig kan jag väl lyssna på detta också.Flera av de moderata förslagen om att sanerastatsfinanserna skulle få förödande konsekvenser förenskilda individer, inte minst inom det sociala områ-det. Jag hoppas att är i kammarennär nästa betänkande kommer upp, för det belyser påett väldigt tydligt sätt hur har en heltannan syn än vi på välfärdssystemet.Nu har vi värnat om stora delar av välfärdssyste-met. Vi har sagt att vi skall klara vård och omsorgosv. men spara på andra områden. Alla måste delta,men den inriktning som vi har valt under detta bud-getår, som snart är slut också för budgeten ,innebär en avvägning mellan offensiva insatser ochnödvändiga saneringsinsatser som har en rättvis för-delningspolitisk profil.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att man kan karakteriseraproblemet just nu väldigt mycket med det som ocksåskedde . Vi kan minnas hur utnämndes till världsmästare i ekonomi iett läge där han på grund av väldigt höga skatteintäk-ter kunde leverera en statlig budget i balans i en iövrigt sjuk ekonomi. Trots att allting pekade fel lyck-ades man till följd av mycket höga skatteintäkterleverera en budget i balans.Det är detta som också faktiskt skriverunder på och tycker är så väldigt imponerande. Det äralltså mycket höga skatteuttag från företag, enskildapersoner och fastighetsägare runt om i detta land somgör att vi går mot en bättre budgetbalans än vi har hafttidigare. Men det är ett skatteuttag som skadar detillväxtskapande krafterna i landet, företagandet ochde enskilda initiativen. Grunden har inte lagts för engod tillväxt . Vi har inte ens haft en impo-nerande hög tillväxt under de år som har varit i Sveri-ge. Det är snarare så att det finns många oroväckandetecken i skyn på att vi mycket snabbt kan återkommatill den typ av budgetproblem som vi har sett tidigare,när skatteintäkterna möjligtvis klingar av i en kon-junkturnedgång. Då är det också oroväckande attCenterpartiet nu ställer höga krav på snabbare av-veckling av kärnkraften och på att EMU-frågan skallleda till ett negativt beslut för Sverige.Jag tycker inte att har anledningatt så storstilat som han har gjort tillskriva signågon sorts positiva effekter ute i det svenska samhäl-let. Trots detta vill jag önska enskön och vilsam jul, om det nu blir i ellerute i världen. Det antyddes på slutet att han skulle utoch resa.Anf. 84 () replik:Fru talman! Nej, jag skall stanna i . Andra,som politiskt kanske står närmare änvad jag gör, kanske åker utomlands.Vad det nu gäller är att försvara uppnådda posi-tioner vad gäller den budgetsanering som vi är i färdatt lyckas med. Jag medger att mycket av detta starta-de under förra mandatperioden. Arbetet var inte slutfört närfyrpartiregeringen förlorade valet. Arbetet kvarstod.Vi har tagit vår del av ansvaret så här långt underdenna mandatperiod för att fortsätta det arbete som vihar att genomföra. Vi har gjort det med fördelnings-politiska förtecken, medvetna också om att vi måste fåbättre villkor för näringslivet. Av den anledningensänks ju arbetsgivaravgiften. Vi gör lättnader i dub-belbeskattningen för onoterade företag, som har störstnytta av det. Kvittningsrätten är återinförd. Rader avtillväxtstimulerande åtgärder har vidtagits. Merpartenav de budgetsaneringsinsatser om är gjorda har fak-tiskt skett på utgiftssidan. Mindre av budgetsaneringhar skett på just skattesidan. Om tillbaka kan han se att det förhål-ler sig så.Jag vill också önska en god juloch ett gott nytt år.Anf. 85 ():Fru talman! Jag kom på mig själv med att ha varitväldigt oartig. Jag glömde att önska mina ärade med-debattörer en trevlig helg. Jag funderade på om jagkunde begära replik på för att fåframföra detta, men jag kom underfund med att jagknappast kunde det, eftersom jag i huvudsak höll medom vad sade. Men så fick jag chan-sen när apostroferade mig och tala-de om att det stora oppositionspartiet inte visadenågot ansvar under förra mandatperioden.Får jag bara i alla ödmjukhet påminna FredrikReinfeldt om . Det var då vi hade 500 %ränta, om kommer ihåg det. Får jagbara mycket försiktigt och mycket ödmjukt påminnaFredrik om vad det parti som jag tillhör ochvår dåvarande partiledare då gjorde,inte för er skull, utan för skull. Då blir jäm-förelsen mycket naturlig, även om det inte har varit sådramatiskt. Jag tycker att det känns riktig att säga attCenterpartiet i allmänhet och i synner-het har visat motsvarande ansvar under de senaste ettoch ett halvt åren.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tycker ändå att det är på sin platsatt säga att något förvanskade vadjag sade. Jag kommenterade inte . Jag ärfullt medveten om att det skedde en fempartiöverens-kommelse. Jag satt faktiskt själv i underden tiden.Däremot var det allmänna läget i övrigt, borträk-nat denna höst, det att oppositionen ofta framförde attdet var för mycket sanering och för litet spenderande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )8 § Allmänna bidrag till kommunerFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU3Allmänna bidrag till kommuner (prop. 1996/97:1delvis, skr. 1996/97:51)Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill börja med ett citat. "Den endasäkra vägen till bättre samhällsekonomi och högresysselsättning går över den privata sektorn. Om denprivata sektorn börjar anställa fler, då minskar arbets-löshetsutgifterna, då ökar skatteintäkterna, och då fårockså den offentliga sektorn råd att anställa fler". Densom så enkelt och tydligt framställt detta samband ärdenna gång inte en moderat riksdagsledamot, även omvi framför just detta budskap outtröttligt, utan det ärKommunförbundets ekonomidirektör i en krönika i för ett par veckorsedan.När kommunernas ekonomi diskuteras är det vik-tigt att erinra om just detta enkla samband. God till-växt i ekonomin och fler företag och företagare ge-nom ett bra företagsklimat är den grogrund som ocksåför kommunerna skapar de resurser som kan säkerstäl-la den goda samhällsservice som kommunerna skallge sina invånare. Varje procents utebliven ekonomisktillväxt på grund av en felaktig ekonomisk politik är iett sådant perspektiv mycket illa för just kommunerna.Att återföra som en tillväxt- och företagarna-tion i , något som var fyrpartiregeringens por-talmål, är och förblir det mål måste strävamot. Tyvärr avbröt Socialdemokraterna fyrpartirege-ringens långsiktiga arbete härvidlag när de tillträdde1994 och drev igenom alla återställare som dåknäckte uppgången 1994-1995.När nu Socialdemokraterna beklagar att vi mode-rater i vårt alternativ, som just skall ge landet en ut-hållig ekonomisk tillväxt, också har gjort besparingarpå kommunerna i storleksordningen knappt 8 miljar-der kronor är detta ett typiskt utslag för hur man sitterfast i en felaktig verklighetssyn. Man tror att detmåste handla om en fördelning av resurser i ett noll-summespel. I själva verket har Socialdemokraternaredan denna mandatperiod genom att knäcka denuppgång landet var inne förorsakatkommunsektorn ett inkomstbortfall kombinerat medökade utgifter som ligger betydligt högre. Det är ef-fekten av det som just nu märks i den kommunalaverkligheten.Vad landets kommunfolk har anledning att bekla-ga är att på nytt hamnade i en hemmagjordsvacka som drabbade inkomstsidan hos kommunernasamtidigt som kraven på ökade transfereringsutgifter,inte minst socialbidrag, ökade kraftigt som en följd avregeringens politik.Denna Socialdemokraternas ohämmade skattehö-jarpolitik har sedan kombinerats med andra åtgärdersom ökat svårigheterna. Den valfrihetsrevolution somfyrpartiregeringen inledde har nästan avstannat. Vihar fått en regering som gör sitt bästa för att tillse attde nya alternativen inte skall ha en chans mot de of-fentliga monopolen. Nya regler om friskolor, som ipraktiken kommer att hindra nyetablering, eller dis-krimineringen av privat sjukvård och äldreomsorg ärtypiskt härvidlag. Socialdemokratiska kommunled-ningar bedriver i stället mycket av s.k. förnyel-searbete genom låtsaslekar inom den offentliga pro-duktionen med s.k. köp-säljmodeller, modeller somom de skall fungera är avsedda för faktisk konkur-rensutsättning och inte konkurrens på låtsas inomegenregiproduktionen.Fru talman! Det är därför inte förvånande att denproduktivitetsförbättring inom kommunsektorn somutmärkte förra mandatperioden med dess avregleringnu förefaller ha utbytts mot dess motsats på mångahåll. sker kostnadsreduktionerna genom service-försämringar - genom nedskärningar av den offentligaservicen - något som mycket riktigt påverkar demsom verksamheten finns till för, dvs. kommunmed-borgarna.Förra mandatperioden ökade serviceutbudet trotsminskade kostnader. Det var fråga om produktivitets-förbättringar. Dagens utmaning för nytänkande inomregeringspartiet borde vara att ändra på det förhållan-det. Då kan man fråga var , som senareskall delta i debatten, står i de frågorna. I henneshemstad , där hon nu är kommunfullmäktige-ordförande, behövs säkert en ordentlig dos nytänkan-de. Är hon beredd att gå i bräschen för ett sådant?Jag hälsar välkommen hit tillkammaren. Var står han? Är hans fastlåst vid de so-cialdemokratiska gamla dogmerna, som måste kastasöver bord om alternativen till de offentliga produk-tionsmonopolen skall ges en fair chans och resultatenav en sådan förändring komma medborgarna i landetsolika kommuner till godo?Fru talman! Jag vill under mom. 1 i betänkandetyrka bifall till utskottets hemställan men med denmotivering som ges i den moderata reservationen nr15.Låt mig därutöver ge några ytterligare kommenta-rer kring dagens utskottsärende om kommunsektorn.Först och främst är det sorgligt att åse hur denkommunala beskattningsrätten håller på att mista sinmening genom regeringens inställning till den grund-lagsstridiga inomkommunala skatteutjämningen.Jag vill gärna citera en socialdemokratiskstatssekreterare, som sade följande se-dan: "Det är vetskapen om att pengarna går till deegna gatorna, den egna äldreomsorgen, barnomsorgenetc. som ger kommunalskatten legitimitet hos med-borgaren." Det var då det. Dagens system har ändratradikalt på detta.Nu har vi en för landet kollektiv kommunalskatte-kassa - nu bryts sambandet med den egna kommunen.När medborgarna upptäcker detta har kommunalskat-ten som lokal skatt mist sin legitimitet och är då enstatskommunal skatt, fjärran från dess ursprung i denkommunala självstyrelsen.Min fråga till blir: Hur kommerregeringen att hantera den frågan? Är man verkligeninne på linjen att ändra grundlagen för att permanentaden inomkommunala skatteutjämningen och rikta ettdefinitivt grundskott mot sambandet lokal skatt-lokalautgifter?Dagens system är ju dessutom värre än så. Mångakommuner drabbas av en pomperipossaeffekt, sominnebär att om de får in fler skattekronor måste de geifrån sig mer än vad de fått in. Sådana negativa inci-tament kan aldrig ge ett bidrag i ett land som skallåtervinna en position som tillväxt- och företagarna-tion.Vi har i den moderata motionen pekat på hur enlångsiktig lösning skulle kunna se ut. När ekonominsätter strikta gränser märks det offentligas faktiskabegränsningar särskilt tydligt. Det är många som justnu erfar detta och kan dra sina slutsatser om hur detgoda samhället borde se ut. Regeringen håller, som ettsvar på det, på att springa ifrån sitt eget balanskravoch låta de kommuner som väljer det fritt låna tilldriften av sina utgifter. Men det finns alternativ.Ett gott samhälle är ett samhälle där det offentliga,det civila samhället, den lilla världen och marknadentillsammans skänker den enskilda och familjernatrygghet och mångfald i olika livssituationer. En vik-tig uppgift för staten och kommunerna är då att i stäl-let för att ta över ansvar medverka till att andra kan tasitt ansvar bättre. En mindre offentlig sektor innebärdå inte mindre av utbildning, vård och omsorg menväl att den kan utföras på fler sätt än och medutvecklad kvalitet.En omprövning av utgångspunkterna för ett håll-fast system måste bestå i att föra över vissa uppgifterfrån den offentliga till den privata sektorn, med mot-svarande utrymme för medborgarna att själva finansi-era dessa. Men det gäller också att pröva för vilkaoffentliga åtaganden finansieringen bör ligga kvar påjust kommunerna. Det kan, inte minst mot de erfaren-heter vi fått och med de förändringar somgjorts i regelsystemen, vara mer ändamålsenligt meden nationell finansiering av vissa kommunaltfinansierade uppgifter.Ta t.ex. skolan. Där skulle en nationell skolpeng,som vi moderater förordar, med säkerhet utvecklakvalitet och mångfald. Föräldrarna/hemmen skullesjälva bli myndiga att fullt ut välja skola genom attdirekt disponera sin av staten finansierade skolpeng.Dagens dubbel- eller trippelroll för kommunerna påjust skolans område förhindrar ofta att skolkvali-teten utvecklas.Andra uppgifter på det kommunala planet kräveren nationell avreglering för att kunna skötas på ettlokalt anpassat och effektivt sätt. Nya driftsformeroch faktisk konkurrensutsättning är vägar som skullege medborgarna mer för pengarna i stället för att dedrabbas av otrevliga nedskärningar i offentliga mono-pol.De uppgifter som efter en översyn kvarstår som ettlokalt kommunalt ansvar - också vad avser finansie-ringen - bör även finansieras med enkommunal inkomstskatt. Lämplig konstruktion av denhänger naturligtvis samman med storleken av de för-ändringar som beslutas. Men även efter de reformersom vi skisserat i våra motioner kommer det att finnasbehov av riktade statsbidrag till kommuner med försina uppgifter otillräcklig skattekraft. Det system viförordar ger sålunda kommunerna likvärdiga möjlig-heter att sköta sina uppgifter med eget hänsynstagan-de också till lokala förutsättningar och behov.Fru talman! Låt mig slutligen också något kom-mentera den märkliga skrivelse nr 51 som regeringenavgav i år.Genom regeringsingripande ändrades då RRV:sprognos över skatteinkomsterna, vilket leder till attdet nu betalas ut mer pengar till kommuner ochlandsting. Förfarandet är onekligen anmärkningsvärt,men om skatteunderlaget verkligen ökar är det jukommunernas pengar det handlar om, som de underalla förhållanden skulle få. De har dessutom självaförmåga att bedöma den ekonomiska utvecklingenoch vet om det ligger någon substans i den extra utbe-talningen. Men skulle det visa sig fel får de återbetaladet överskjutande beloppet.Här har företrädare för regeringen på förhand lo-vat att de inte skall behöva göra det om Socialdemo-kraterna sitter kvar i regeringsställning. I det lägetavser man tydligen att tillskjuta extra medel somstatsbidrag. Detta förfarande är onekligen märkligt.Om den ekonomiska utvecklingen i landet blir sämreän regeringen förutser, med minskande skatteinkoms-ter och rimligen ökande statsutgifter som följd, lovarregeringen att en sektor skall få ökat ekonomiskt stödfrån staten.Trots att regeringsbeslut inte fattats i ärendet skri-ver dessutom finansministern i ett svar här i kamma-ren till de att så har skett.Vad värre är, att om regeringen skulle ha fattat ettbeslut i den riktningen är det konstitutionellt felaktigt,eftersom ett bemyndigande i så fall krävs av riksdagenför sådana löften om nya pengar. Detta ärende är etttypfall av märkliga improvisationer från en regeringsom famlar sig fram utan att riktigt veta hur den skallbete sig.Fru talman! Jag har redan yrkat beträffande mom.1. Jag står självfallet bakom samtliga moderata yr-kanden i finansutskottet, men för tids vinnande avstårjag från att särskilt yrka bifall till dem.Anf. 88 ():Fru talman! I morse innan jag kom hit följde jagmin sexåring till hans livs första skolavslutning. Medtindrande ögon stod små sex- och sjuåringar uppställ-da för att i fackeltåg traska i väg till kyrkan och ha sinförsta skolavslutning. I sådana lägen slås man natur-ligtvis alldeles extra av hur viktig den kommunaltfinansierade verksamheten är för oss människor i vårvardag, med barnomsorg, äldreomsorg, skola ochannat.Detta ger några infallsvinklar på dagens debatte-ma, som är kommunernas ekonomiska läge.Som det ser ut riskerar vi att det inte kommeratt kunna se ut framöver. Det framräknade gapetmellan behov och inkomster är,även om det finns olika beräkningar, bortåt 10 miljar-der kronor. Det är mycket viktig verksamhet som i såfall måste skäras bort.Det här bygger på framskrivningar av regeringensegna prognoser för regeringens egen politik. Det ärmin och fasta förvissning att framtideninte behöver se ut på det sättet. Vi tror att det finnsfyra viktiga vägar som leder till att kommunernasekonomiska läge och därmed den kommunalt finansi-erade verksamheten skulle kunna se betydligt bättreut.Det första och allra viktigaste är att vi måste få enpolitik för fler jobb. Då får vi in pengar till kommu-nerna.Det andra är att kommunerna måste göra rätt sakeroch strunta i det som inte är rätt saker.Det tredje är att kommunerna måste göra sakernarätt, då räcker pengarna längre.Det fjärde är att man, åtminstone kortsiktigt, be-höver litet mer pengar, därför att verkligheten i dagser ut som den gör.Det allra viktigaste är att vi får en politik för flerjobb. Fler företagare ger fler företag ger fler jobb gerskattepengar, som kan användas för kommunalt fi-nansierad verksamhet, vilket i sin tur dessutom ledertill att fler människor kan få jobb i den sektorn. Det ärden enda varaktiga lösningen när det gäller resursga-pet. Fler skattehöjningar klarar inte människor, fram-för allt inte de som drabbas hårdast av kommunalskat-ten, vilket är människor med låga inkomster. Det gårinte heller att bekämpa arbetslösheten med kommuna-la anställningar som det inte finns pengar till.