prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Formuleringen att enmodifiering, som det uttrycks, av den genetiska identi-teten hos djur inte skall kunna patenteras såvida detinte råder en rimlig proportion mellan det lidande somdjuret kan förorsakas och uppfinningens ändamål,visar ju hur genomskinlig och icke-distinkt lagstift-ningen kan tänkas bli i själva sakfrågan, som gäller ettförbud mot patent på livsformer, som vi vill skalluttryckas betydligt tydligare än vad majoriteten tydli-gen vill.Anf. 140 () replikHerr talman! Jag instämmer i mycket av det somAgne sade.Jag vill också säga att vi naturligtvis står bakompropositionen. Betänkandet handlar ju till störstadelen om växtskyddsmedel, och så blandar vi in litetgenteknik i det, så diskussionen blir kanske litet småttabsurd i den meningen.Jag blev litet förvånad över att sadeatt det inte finns någon anledning för att tainitiativ, eftersom regeringen håller på och jobbarmed det här. Jag tycker att har just denuppgiften och att vi borde ta den chansen nu.Eva uppehöll sig ganska mycket vidpatenttiderna och vad förslaget i direktivet innehåller.Vad jag skulle vilja veta är vilken inställning i grun-den Socialdemokraterna har till patent på liv. Jagskulle vara glad om ville säga någon-ting om det.Anf. 141 () replikHerr talman! Eftersom det här betänkandet hand-lar om tilläggsskydd för växtskyddsmedel tycker jaginte att den frågan skall diskuteras nu.Anf. 142 () replikHerr talman! Jag måste nog ändå säga att vi börgöra det. Utskottet har ju i det här sammanhangetbehandlat en partimotion som rör patent på liv, och vikommer att gå till beslut i det ärendet ,så det är klart att det skall diskuteras!Anf. 143 () replikHerr talman! Eftersom regeringen arbetar medfrågan avvaktar vi vad som kommer från regeringen.Anf. 144 ()Herr talman! Vi ställer oss bakom propositionenom tilläggsskydd för växtskyddsmedel m.m. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. Det är reservationersom har tillkommit efter motioner från Miljöpartiet.Agne undrade tidigare varför jag inte följdeupp dem, fastän jag tog upp det på utskottets samman-träde. Jag kan då svara : Jag är männi-ska. Jag är kvinna - det är inte . Jag missade en sak, och det är mitt fel.Jag tycker att det är synd att i stäl-let för att diskutera frågan i sak tar upp en retorik föratt trycka till mitt parti. Det anser jag bara ökar påpolitikerföraktet. Jag tänker inte ödsla mer tid på detutan går tillbaka till sakfrågan. Jag kommer då attdiskutera patentfrågan.Jag tycker att det är besynnerligt att socialdemo-kraterna här säger att inte skall säga vadden tycker i den här frågan därför att regeringen arbe-tar med frågan. I betänkandet skriver utskottsmajorite-ten att man utgår från att regeringen arbetar för attvinna gehör för angelägna svenska intressen. Manbeskriver det kommissionsförslag om patent somsnart ligger på bord på ett mycketpositivt sätt. Man säger bl.a. att förslaget inte innebären förändring av nationell lagstiftning. Man säger attväxtsorter och djurraser som sådana inte skall varapatenterbara.Jag anser att utskottsmajoriteten har fel på dessatvå punkter. Det förslag från kommissionen som före-ligger öppnar samma dörrar som var tanken med dettidigare direktivförslaget. Patenträtterna skall ut-sträckas till levande uppfinningar i flera generationer.Mänskliga gener eller organ skall kunna patenterasom de utnyttjas industriellt, t.ex. insatta i växter, djureller mikroorganismer. Djur och växter skall då ävenkunna patentskyddas i flera generationer, bara de intekallas ras eller sort.Om det här förslaget överlever behandlingen iparlamentet och sedan antas i ministerrådet blir detgällande som nationell lagstiftning, som svensk lag.Därför är det intressant att veta vad socialdemokrater-na här i kammaren tycker, om man kan få ett svar pådet.Principiellt anser att det både ur eko-logiskt och ur etiskt perspektiv är en absurd och fel-aktig tanke att patent skall kunna gälla livsformer,både direkt och indirekt, t.ex. genom patent på meto-der. Vi anser att man från svenskt håll skall verka föratt det både internationellt och i EU blir omöjligt att tapatent på och äga livsformer och att genmodifieralivsformer. Jag yrkar som sagt bifall till reservation 1och 2.Anf. 145 ()Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten, menjag vill ändå avge en röstförklaring för kristdemokra-ternas räkning, eftersom vi inte har någon ordinarieledamot i lagutskottet och därför inte har kunnat läggafram våra yrkanden där.Tanja Linderborg sade tidigare att det bara varCentern och Vänstern som stod bakom reservation 1.Jag kan då glädja henne med att vi från kristdemokra-ternas sida kommer att stödja reservation 1. Jag kanockså glädja , som kände sig ensam närdet gällde reservation 2, med att han kommer att fåstöd från sida på den punkten. Dethär ligger i linje med de synpunkter kristdemokraternahar när det gäller patent på livsformer.Jag måste också ställa mig litet frågande till argu-mentationen från sida. Hon sade attden frågan egentligen inte skulle behandlas nu utan attdet här handlar om en proposition om tilläggsskyddför växtskyddsmedel. Men utskottet har ju faktisktvalt att behandla de här motionerna i det här samman-hanget, och då måste man ju kunna diskutera dem ochföra fram argumenten för att man motsätter sig deskrivningar som föreslås i reservationerna. Som fleraandra här efterlyser jag faktiskt socialdemokraternasståndpunkter i den här frågan. Det är ju inte oväsent-ligt för att få höra dem.Anf. 146 ()Herr talman! Som jag sade tidigare pågår det arbe-te både i EU och i regeringen, och det arbetet skall blifärdigt nu i vår.14 § Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och betänkande 1995/96:UU19Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU ochKazakstan (prop. 1995/96:136)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och betänkande 1995/96:UU20Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU ochKirgizistan (prop. 1995/96:137)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellanEU och betänkande 1995/96:UU21Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU ochVitryssland (prop. 1995/96:139)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Nordiskt samarbeteFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU23Nordiskt samarbete (redog. 1995/96:NR1)Anf. 147 ()Herr talman! Eftersom som harhand om många av de nordiska frågorna är sjukskri-ven, och som står upptagen på talarlis-tan fått förhinder, har det fallit på min lott att talaomkring samernas situation i förhållande till Nordiskarådet.Det känns egentligen ganska skönt att få göra sindebut i talarstol i en för mig ganska närlig-gande fråga. Som boende i inland lever jagmitt i min vardag i sameland. är Västerbottensenda skogssameby. De flesta av mina erfarenheteromkring samer kommer från de vardagliga kontakter-na. Vi har t.ex. i min hemkommun ett gott förhållan-de. Vi har ett lokalt sameparti representerat i kom-munfullmäktige. Pratet om ett gott samarbete tror jagskulle få ett starkt stöd från samehåll. De skulle kortsagt instämma i min beskrivning.En del av de konflikter som förstoras i massmedi-erna kan ofta enligt min erfarenhet lösas i samför-stånd, där man utgår från respekt för samerna som enursprungsbefolkning. Samerna är ursprungsbefolkningi de tre nordiska länderna , och Finland.Bara det måste vara ett starkt skäl till att man skallbevilja deras anhållan om att göra dem till fullvärdigamedlemmar i rådet.De nordiska staterna , , ,och har arbetattillsammans för gemensamma målsättningar - mål-sättningar som innebär att man ser till demokratinsoch frihetens bästa traditioner och den mångfald avspråk, folk och kulturer som finns i . Dettasamarbete sker inom ramen för . Förut-om de fem suveräna staterna har sedan också tresjälvstyrda områden kommit med i Nordiska rådetsarbete, nämligen , och Åland.Samerna har velat få vara medsom fullvärdiga representanter i arbe-te. Lika länge har avslagit deras ansö-kan. Det har skett både med hänvisning till derasjuridiska status och det samiska folkets folkrättsligastatus.Man får konstatera att det är de nordiska staternaoch enbart de som kan ändra på Helsingforsavtaletoch dess villkor om medlemskap i rådet.Man har redan gjort det till förmån för ,och representation och kan om manvill naturligtvis ändra det till förmån för samerna.Den etnisk-politiska självstyrelsemodell som an-vänds av bl.a. samerna i de nordiska länderna gerurbefolkningen i ett visst område eller i hela landetsärskilda rättigheter. Modellen baserar sig alltså på attdet samiska folket som en särskild befolkningsgruppoch inte på ett självstyrt område. Modellen passarockså bra eftersom samerna i de flesta traditionellasameområden utgör en minoritet.Samerna har behov av och vill ha fullt medlem-skap i . Det skulle vara logiskt att god-känna samernas folkrepresentation på basis av denetnisk-politiska modellen som grund för deras repre-sentation i Nordiska rådet.Det skulle vara både ett viktigt och naturligt stegför att godkänna de norska, svenskaoch finska samerna som urfolk, trots att samerna intehar självstyrda områden.Efter den utvidgning som föreslås i reservation 2skulle vara ett parlamentarikerorganför dels de nordiska staterna, de självstyrande områ-dena och de nordiska folken. En sådan lösning måsteockså ses som en utveckling av inter-nationella samarbete. Eftersom samerna är ett av deviktigaste kännetecknen vad gäller , Norgesoch bild utåt är det närmast bristen på samis-ka representanter som är uppseendeväckande. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2 frånVänsterpartiet, och kristdemokraterna.Anf. 148 ()Herr talman! Många anser att energimarknaden ibörjan av kommer att se helt annorlunda utän vad den gör och att den kommer att genomgåen omstrukturering. För miljön negativa energiformersom olja och kol kommer att trängas tillbaka av rena-re, effektivare och decentraliserad energi och energi-teknik. Man talar om de nya energikällorna, bioenergiav olika slag, vind, sol och eleffektiviseringar och nyatekniska lösningar. Förnybar energi kommer för-hoppningsvis att slå ut energi baserad på har omorganiserats och har treolika nya arbetsutskott. Men i den redogörelse vibehandlar finns fortfarande det separata miljöut-skottet med, som har gått upp i ett av de nyautskotten. reservation och motion gällerden rekommendation som det miljöutskottet ger till denordiska ländernas regeringar.Man talar om att i samråd med de baltiska staternaoch upprätta en plan för ett regionalt mil-jövänligt energisystem och att som ett led i upprättan-det av denna plan utreda förutsättningarna för ettnaturgassystem som skall ha försörjning av naturgasfrån via inklusive en utbyggnad avnaturgasledningen från , som sedan går viaSverige till . Under vissa förutsättningar tän-ker man ansluta de baltiska staterna till detta system.Man säger också att ett ställningstagande för ökadnaturgasanvändning inte får ses som ett ställningsta-gande emot bioenergin. Dessa båda energiformer -naturgas och biogas - skall vara ett komple-ment till varandra.Utrikesutskottet anser motionens yrkande besvarati och med att man förklarar att man finner det mindrelämpligt att ta ställning innan förutsättningarna förden vidare utvecklingen på området är utredda enligtmiljöutskottets riktlinjer. Man hänvisar också till deförestående energiöverläggningarna med partierna omden framtida energipolitiken. Just med tanke på deöverläggningar som startar tycker vi i Miljöpartietatt det är extra viktigt att påpeka att naturgas ochbiogas inte kompletterar varandra ur vår synpunkt. Deär inte likvärdiga. Man får inte glömma att naturgas ärett fossilt bränsle, liksom kol och olja.Om vi skall klara de nationella mål vi har i Sveri-ge vad gäller utsläppen av koldioxid är det bättre att visatsar på biogas. Utsläppen skall inte varahögre utan ligga på samma nivå som . Fossil-gasens utsläpp av koldioxid vid förbränning ökar påmängden koldioxid i vår luft, medan biogasens ut-släpp av koldioxid vid förbränning tas upp i ny växt-lighet och går in i naturens kretslopp.Om vi bygger ut fossilgasen kommer biogaseninte att ha en chans . serhellre att vi satsar på lokala kraftvärmeverk och lokalbiogasproduktion än att vi bygger fast oss i ett dyrbartledningsnät för fossilgas och stora gaskraftverk.I regeringens skrivelse om verksamheten i Europe-iska unionen 1995 talas det om ett projekt betecknatSamnordiska och baltiska gasnätet med , , , och de baltiska staterna. Det ärnågot som diskuteras seriöst i EU-sammanhang ochinte bara i en nordisk rådgivande församling.På senare tid har man också i diskuterat ut-byggnaden av ett fossilgaskraftverk. Man har planerpå investeringar i två stora gaskraftverk för elproduk-tion och eventuell export av gas.Jag talade i början om att energimarknaden kom-mer att se annorlunda ut än dengör . Det kan vara intressant att notera att införRiokonferensen hade FN gjort en utredning somvisade att biobränslen omkring kan ge enenergi som motsvarar av världens totala energi-förbrukning , med en omfattande odling avenergigrödor.I dag står denna energiform för av världensenergiförbrukning.Om vi återgår till kan vi enligt Kommu-naktuellt se att fyra av fem kommuner i satsarpå förnyelsebar energi av olika slag. I kommunernavill var tredje politiker med ansvar för energifrågor attkommunen skall vara självförsörjande på såväl värmesom el. Hälften av de kommunpolitikerna önskar attkommunerna skall bli självförsörjande i varje fall vadgäller värme.Ett nytt sätt att producera biogas används i Vär-namo. Där startade ett nytt kraftvärmeverk sin driftunder . Det konstruerades i samarbetemellan ett finskt företag och svenska . förgasas träbränslet under värme.Man producerar värme till bostäder, ström till belys-ning och elmotorer. Inget svavel släpps ut och koldi-oxidutsläppen är exakt lika stora som den mängd somtas upp av de träd som planterats för att ersätta bräns-let som eldats upp.Sammanfattningsvis kan man säga att det finnsnya framsteg när det gäller förbränningsteknik, bio-teknik och skogsbruk som kan göra det lönsamt attomvandla en rad olika växter till flytande eller gas-formiga bränslen och till elektricitet.Energiförhandlingarna startar . Det här ären markering för att tala om att det är nödvändigt fören hållbar utveckling att prioritera de förnyelsebaraenergislagen. Jag yrkar bifall till vår motion.Vad gäller medlemskap för samerna i har den föregående talaren utrett det så väl attjag bara skall komplettera med ett par saker. Detviktiga i det här fallet tycker jag är att samerna ärursprungsbefolkning i samtliga tre nordiska länder.Det är ett starkt skäl för att bevilja deras anhållan ochgöra dem till fullvärdiga medlemmar i ,som är en rådsförsamling.När man ser på de andra områdena, ,och , som har fått säte i rådet ochjämför befolkningarna finner man att samerna ärganska många i de tre nordiska länderna. De är sam-manlagt 65 000. Om man tittar på , som harkommit med som ett enskilt område, kan man noteraatt det har 24 000 invånare. har 55 000 ochFäröarna har 46 000. Det är alltså en ganska storgrupp människor som önskar bli medlem i Nordis-ka rådet.Den föregående talaren talade om att man kundeändra bestämmelserna. Jag skulle vilja ta upp en an-nan sak, nämligen hur man ser på exempelvisorganisationer i förhållande till länder. FN låter orga-nisationer vara med i vissa beslutandegrupper. I stad-garna för , det internationella demokratiskainstitutet som ligger i , sägs det: Regering-ar och mellanstatliga organisationer kan vara partervid avtal som etablerar internationella idéer.Man har vissa regler för hur en sådan organisationskall se ut och vara uppbyggd för att den skall få lovatt vara medlem i . Jag tror att man litet grandkan lägga den aspekten också på samerna. De är or-ganiserade i det svenska , det norska same-tinget och det finska sameparlamentet, som alltså kanbli en organisation på 65 000 medlemmar. Det är enganska stark organisation, tycker jag.Med detta yrkar jag bifall till förslaget om med-lemskap för samerna i Nordiska rådet.Anf. 149 ()Herr talman! Jag skall i mitt inlägg koncentreramig på det som berör och samernasställning. Även om det redan har sagts en del brasaker har jag några kompletteringar i mitt anförande.Ordet - att kunna tala ett språk och kommuniceramed omvärlden är kanske människans viktigaste upp-finning, själva kännetecknet på att vara människa. Dethandlar om att bli hörd och sedd, att uppleva att någonlyssnar och att själv kunna lyssna på andra, bli tagenpå allvar och känna att man betyder något, att varainsatt i ett sammanhang, få vara med och fatta beslutsom rör min familj och min egen kultur och därmeduppleva att man är värdefull. Det handlar således omett människovärde, det fantastiska i att få vara männi-ska.För den samiska befolkningen i och även ide övriga nordiska länderna har det här inte alltid varitsjälvklart. har de här frågorna meroch mer ändå belysts i samhällsdebatten. Ett synbarttecken på det är det inrättade svenska same-tinget som etablerats sedan och gåttföre och visat vägen.Som vi vet uppvisar gränserna mellan Europasländer dålig överensstämmelse med de språkliga ochkulturella gränserna. I täcker det som vi skullekunna kalla Sameland områden i , ,och . Det är bl.a. av sådana skäl somvi tillsammans anser det som självklart att ha en mi-noritetspolitik som tar hänsyn till etniska, språkligaoch kulturella minoriteters rättigheter.Trots detta finns fortfarande i ett demo-kratiskt underskott när det gäller vårt förhållande tillsamerna. Vi borde på ett tydligare sätt i vår lagstift-ning definiera vad vi menar med en demokratiskmänniskosyn.Den samiska minoriteten i har, i egenskapav ursprungsbefolkning, en unik ställning. I nära sam-arbete med samerna måste därför det svenska stor-samhället vidta kraftfulla åtgärder för att den samiskakulturen skall kunna leva vidare och utvecklas. Det ärdetta som är grunden till att anserdet angeläget att stärka de samiska språken och gesamiskan officiell status genom en särskild samiskspråklag, i likhet med vad som skett i våra grannlän-der och Finland.Det är därför vi också menar att det är viktigt attvi ratificerar 169 om ur-sprungsbefolkningarnas ställning. Vi vill ju så gärna iord i internationella sammanhang tala vackert ommänskliga rättigheter och stöd till svaga och utsattagrupper.Även här har våra nordiska vänner i ochDanmark gått före och redan ratificerat konventionen.Vi inväntar med spänning resultatet av den skriftväx-ling och utvärdering av undertecknande somär att vänta under den här månaden, enligt uppgift.Det handlar, som vi vet, om tolkningen av artikel 14om rätten till mark, tolkningen av äganderätt ochbesittningsrätt i förhållande till begreppet bruksrätt.Som i sitt betänkande1994/95:37 tidigare redan påpekat tar vi för givet attregeringen återkommer till så snart sommöjligt i den här frågan.Men i dagens betänkande handlar det om kan göra för att lyfta och stärka sa-mernas ställning. Första steget är redan taget i form avobservationsstatus . Med detta är utskottettydligen nöjt, men så inte . Med osshar vi även och . Att baravara observatör, om än med yttranderätt, innebär attvara i underläge och inte likvärdig part. Det här ärnaturligtvis också ett psykologiskt fenomen för sa-merna - att någon annan skall föra vår talan och fattabeslut åt oss. Vi är inte riktigt myndiga själva. Dennaförmynderimentalitet har samerna utsattsför.Vi i denna kammare måste ta varje tillfälle att ihandling visa vad vi så ofta uttrycker i vackra ord närdet gäller MR- och minoritetsfrågor. Det är kanskehär vi visar hur demokratiska vi i verkligheten är. Detvi i den allmänna debatten kan höra när det gäller detdemokratiska underskottet i EU finns således på när-mare håll, nämligen här hos oss själva och i Nordiskarådet.Vill vi vara huvud går vi före och föreslår rådet deändringar och tillägg som krävs för att den samiskaursprungsbefolkningen i skall kunna bli full-värdig medlem i . Eller vill vi fortsättaatt vara svans och komma efter de övriga nordiskaländerna också i den här frågan?Som motionär tycker jag att intar en allt-för försiktig hållning i de samiska frågorna. Vi i Sve-rige borde vara initiativtagare, gå i täten för männi-skovärdet och visa att vi på hemmaplan och i Nordenliksom i EU-sammanhang aktivt jobbar för att undan-röja alla typer av demokratiska underskott. I det härfallet är detta viktigt när det gäller samerna.Herr talman! Därför yrkar jag härmed bifall till re-servation 2.Anf. 150 ()Herr talman! Det nordiska samarbetet är viktigtför . Det har funnit många fram-gångsrika och konkreta exempel på det nordiska sam-arbetet. Den fria rörligheten med handel och turismhar gjort att de nordiska länderna växt samman. Detomfattande politiska utbytet har betytt oerhört mycketför att skapa en nordisk identitet och en stark intresse-gemenskap. Det är angeläget att slå vakt om dettasamarbete. Också kommer det att finnasett stort behov av nordisk samverkan.Ingvar sade vid i att behövs närdet nya formas. Det faktum att de olika län-derna inte är medlemmar i samma organisationer fårinte innebära något hinder för att fortsätta, och utveck-la, samarbetet. Snarare är det viktigare än nå-gonsin att länderna håller ihop. Jag tycker att det finnsall anledning att instämma i uttalan-de.Under de senaste åren har det skett stora föränd-ringar i vår omvärld. Det har tagit slut ochSovjetunionen har brutit samman. och Fin-land har blivit medlemmar i unionen.Danmark är medlem i EU. Sveri-ges och medlemskap innebär att nya möjlig-heter öppnas för nordiskt samarbete inom en europe-isk ram.Utrikesutskottet påpekade i betänkandetom att utvecklingen i generellt redan fått ökad uppmärksamhettack vare att fler nordiska länder nu deltar i EU:sarbete. Detta bekräftades också vid den som på svenskt initiativ hölls i för enkort tid sedan.I och med att tre nordiska länder nu är medlemmari EU kan den nordiska dimensionen och de nordiskavärderingarna få större genomslag i utformningen avEU:s politik. Detta bör gagna även och ,som valt att inte vara medlemmar i , men som ärknutna till EU via EES-avtalet.Utskottet behandlar i det aktuella betänkandetNordiska rådets svenska delegations berättelse. Underden period berättelsen omfattar har Nordiska rådetfattat beslut om den mest omfattande omorganisatio-nen i dess historia. I denna omorganisering har etteffektivt resursutnyttjande och stärkandet av dennordiska dimensionen i europeiskt och annat interna-tionellt samarbete varit viktiga riktlinjer för har antagit betydelsefulla ändringari sin arbetsordning, vilket bl.a. innebär att det skallhållas endast en årlig session. Som komplement, förfrågor som man anser vara av särskild politisk vikt,skall temakonferenser och liknande arrangeras.Den mest omfattande förändringen är en ny ut-skottsindelning. Den svarar mot de områden verksamhet skall inriktas på. Den ärockså den reform som för det löpande arbetet i får de största konsekvenserna i framtiden.Förändringen innebär att tre utskott för tre geografiskahuvudområden inrättas; ett , ett och ett närområdesutskott.Det förstnämnda utskottet behandlar samarbeteinom . Detta samarbete bygger på den värde-gemenskap som finns mellan de nordiska folken. Detär en samhörighet som främst får sitt uttryck i kultu-rell och språklig gemenskap och i en likartad syn pådemokrati och grundläggande rättigheter. Det handlarockså om en samverkan kring samhällsuppgifter därsamnordiska lösningar ger fördelar framför andraarrangemang, nationella eller på en bredare interna-tionell bas.Europautskottet tar upp frågor om och Eu-ropa. Det handlar då om konsultationer och samver-kan i frågor som är av betydelse för arbetet inom EUoch EES, och där de nordiska länderna har en värde-gemenskap och sammanfallande intressen.