prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — 79 ():Fru talman! ställde i sitt anförandefrågan om hur en del bidrag i EU har fördelats. undrade hon.Jag skulle kunna ställa samma fråga när det gällerUlla påstående om syn på Norr-landsjordbruket. Det är nämligen inget annat än ettmisstänkliggörande, som inte stämmer med verklighe-ten. har under alla år jobbat mycket hårt föratt få rättvisa förutsättningar för Norrlandsjordbruket.Vi vet hur viktigt och nödvändigt det är ur väldigtmånga synpunkter för att det skall kunna fungera.Ulla pratar om reservation 4. Jag har tidi-gare sagt att det är en okynnesreservation. Direktiventill det man vill ha fram i reservationen är nämligenredan skrivna. Det var känt - utskottet hade blivitmuntligt informerat - vid justeringen att så var fallet.De finns , och det som man vill med den härreservationen är alltså redan på gång.Anf. 80 ():Fru talman! Det är på gång, men för långsamt.Kjell påpekade också i sin motion att dettamåste göras snabbt. 1998 är alldeles , som jaghar sagt här.Även i reservation 6 har yrkat bifalltill motion, men har inte ställtupp bakom den. Av detta drar jag alltså slutsatsen attCentern inte stöttar i hans strävandenatt förbättra förhållandena för Norrlandsjordbruket.Anf. 81 ():Fru talman! fortsätter att dra slutsat-ser som inte stämmer med verkligheten. De krav KjellEricsson har ställt - framför allt de som gäller område4 - är väl tillgodosedda bl.a. i det nya miljöstödet.Där står mycket klart utskrivet att man skall ta sär-skild hänsyn till område 4. Det finns ett dokumenteratbehov inom det området som är betydligt större ännågon annanstans.Jag vet inte riktigt vad har för upp-fattning om vad som är snabbt. I hennes tappningbetyder snabbt att man skall vänta, och inte göra nå-gonting . Det som krävs i reservationen är redangjort. Är man snabb skall man inte redan ha gjort det,utan vänta till sedan, enligt . 82 ():Fru talman! Utreda kan man ju hålla på och göra,men resultatet måste komma fram snabbt. Annarskommer äggproducenter, svinproducenter och mångaNorrlandsbönder att lägga ned sin verksamhet innanutredningsresultatet kommit fram, och då har vi abso-lut ingenting vunnit för Norrlandsjordbruket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Budgetpropositionen för budgetåret 1997.Kommunikationer (utgiftsområde 22)betänkande 1996/97:TU1Statsbudgeten för , utgiftsområde 22 Kom-munikationer (prop 1996/97:1 delvis)Anf. 83 TOM ():Fru talman! När ladefast de ekonomiska ramarna enligt Social-demokraternas och förslag föll också förut-sättningarna för det moderata budgetalternativet.Vårt alternativ förutsätter en väsentligt minskadskattebelastning. Dagens skattetryck, på ,får orimliga konsekvenser. Företagande och nyska-pande minskar, och i inget annat civiliserat land be-skattas de fattiga så hårt som i . Regeringensekonomiska politik är skadlig för landet, och denbestående höga arbetslösheten bekräftar detta.Mindre skatteinkomster ger lägre utgiftsramar. Detär logiskt och riktigt, och i vårt förslag kommer deoffentliga åtagandena att minska på de allra flestaområdena. Men utgiftsramarna är redan antagna avriksdagen, enligt den nya budgetordningen, så vi harsmå möjligheter att genomföra besparingar i utskottet.De besparingarna som vi föreslår kan heller inte resul-tera i lägre skattenivåer, eftersom dessa redan är be-slutade här i kammaren.Våra övergripande ståndpunkter har vi därförsamlat i ett särskilt yttrande som finns fogat till betän-kandet.För såväl som har vi före-slagit en något lägre utgiftsnivå. Vi tror att ett kon-sekvent upphandlingsförfarande, med de skärpta kravpå konkurrens som det innebär, kan ge samma verk-samhetsvolymer till en lägre kostnad. Detta gällersåväl för den löpande driften som för de mer långsik-tiga investeringarna.De lägre belopp som vi utgått från bör vara fulltrealistiska. En konkurrensupphandling medför enlägre kostnad än vad regeringen har räknat med. Ty-värr har regeringen stoppat den bolagisering somredan påbörjats inom . Därmed riskerarman att fördröja den önskvärda utvecklingen motökad upphandling och konkurrens på det området.Vi tror också att en översyn bör göras av Vägver-kets investeringsplaner och att en prioritering bör skemed utgångspunkt från transporteffektivitet, miljö ochsäkerhet. Det kan också finnas anledning att granskaden standard som styr projektering. Detförefaller ibland som om man investerar i en alltförhög standard på vissa projekt som man intehar ekonomiska möjligheter att genomföra andra somär kanske än mer angelägna.En stärkt konkurrensupphandling bör också gällaför . Kanske i än högre grad. harlyckats i ett par intressanta internationella upphand-lingar, men för att kompetens skall kunnabevaras är det viktigt att konkurrensen inom sektornbibehålls. Antalet företag som kan bygga järnväg ärfå. Med en krympande investeringsram finns allt färreintressanta objekt. Om då behåller en alltstörre andel för egenproduktion försvinner kompeten-sen fort, hos både och övriga.Konkurrensfrågor är viktiga inom hela transport-sektorn. Från SJ kommer ständigt nya förslag omutglesad eller nedlagd trafik. Det är med stor oro somvi följt den senaste tidens debatt om dålig lönsamhet.Ekonomin måste finnas med i alla faser, annars riske-rar vi få ett utbyggt järnvägsnät där ingen har råd attköra.Även för SJ är det viktigt med en fungerande kon-kurrens. Den försiktiga avreglering som trots alltkommit till stånd måste få möjlighet att utvecklas.När delade det gamla SJ i ett trafikföre-tag och ett banverk var tanken att statens spårdriftskulle finnas hos . Så har det inte blivit helt.SJ har behållit vissa bandelar, trots att man numerasaknar banteknisk kompetens, något som tydligtframgick när trafiken till stoppadesav . Vissa delar av det egnabannätet har SJ dessutom utnyttjat för att hindra denbegränsade konkurrens som är möjlig. Enöversyn av den statliga spårförvaltningen finner vidärför vara angelägen.Fru talman! Regeringens förslag om ny sjöfart-spolitik sträcker sig långt bortom det kommande bud-getåret. Därför har vi inte inkluderat detta i vårt sär-skilda yttrande utan tillsammans med Folkpartietlämnat en reservation, nr 11, som jag härmed yrkarbifall till.Vi kan konstatera att regeringen nu uppfyller ettav sina vallöften, kanske ett av de få som man faktisktlyckas uppfylla. Det är ett löfte som gavs tillett av de allra minsta , det dåvarandeSjöfolksförbundet.Efter en mycket skicklig kampanj lyckades med konststycket att få LO att övergesin traditionella inställning till industristöd och i stäl-let göra rederistödet till en förutsättning för att stödjadet socialdemokratiska partiet i valrörelsen . Detav oss föreslagna internationella registret blev denhävstång som, med stor skicklighet, utnyttjades idenna kampanj.Resultatet är att stora, börsnoterade rederier nu er-håller ett kontantstöd för sin verksamhet. Detta, frutalman, i ett ekonomiskt läge där den svenska stateninte lever upp till ingångna avtal - som tvisten med destatliga pensionärerna visade, där majoriteten i slopade änkepensionerna, och där vi detta årfått många förslag om nedskärningar som drabbat deabsolut svagaste grupperna i samhället.Man kan fråga sig var logiken finns i detta beslut.I den sjöfartspolitiska utredningen, som jag satt med i,försökte jag få fram uppgifter om kostnader för jäm-förbara båtar under olika flagg. Dessa förslag avvisa-des omgående. Utredningen hade fått direktiv attlägga fram ett förslag om rederistöd, och uppgifter avdet slag som jag begärde störde bara bilden.Svenska redare har, med detta stöd, blivit en sortsmodern skattefrälse. Men gäller det inteatt hålla med häst och ryttare bidra till landets för-svar, utan nu gäller det att i stället hålla med lämpligbåt under svensk flagg.Ingen annan grupp i samhället har tilldelats be-skattningsrätt för den egna personalen. Näringen sägs gå dåligt, men några bevis föratt så verkligen är fallet har inte presenterats. Omdetta vore receptet för företag som har lönsamhets-problem, varför då stanna vid rederierna? Varför kaninte SJ få beskattningsrätten för sin personal? Detskulle dramatiskt förändra förutsättningarna för dettaplågade verk. Varför kan inte kommuner och lands-ting få beskattningsrätten för sina underställda? Denkommunala krisen vore då blott ett minne.Var finns logiken när sjömannen som transporte-rar malm från till blir skattebefriadmen inte lokföraren som kör stålämnen från tillBorlänge? Varför skall cementtransporter från Slitetill vara skattebefriade, men inte vidaretrans-porten med bil till ? Eller varför inte svenskalastbilschaufförer i utlandstrafik? Det är också engrupp som har svårt att hantera sina alltför höga löne-kostnader.Svensk industri arbetar i hård internationell kon-kurrens. Rederierna är ingalunda ensamma om detta.Massaindustrin konkurrerar med brasilianska bruk,och svenska bilfabriker möter koreaner och japanerpå världsmarknaden. Detta är inget unikt. harlänge arbetat med dessa förutsättningar, och man harlyckats därför att svensk industri varit modern, effek-tiv och rationell.Vilka effekter ger då den typ av kontantstöd somnu ges till rederinäringen? I den somFinansdepartementet gav ut kan man finnaatt skattekonomiskt negativa effekter konstaterasoftast för de konserverande stöden som subventione-rar produktionen. Denna bild stämmer när man ser påden svenskflaggade flottan som har en myckethög medelålder. Är det med omodernt överbemannattonnage och låga löner som svensk sjöfart skall kon-kurrera?Eftersom sjöfarten är en internationell näring an-ser även vi att det finns fog för synpunkten som harförts fram om att villkor bör vara jämförbara mellanolika länder. Därför anser Moderata samlingspartietatt sjömän i fjärrfart bör beskattas på samma sätt somannan utlandsbaserad personal, dvs. skattefrihet skallgälla i ungefär efter det mönster som i daggäller för det s.k. internationaliseringsavtalet. Sedanfår de olika grupperna ombord förhandlingsvägenlösa de ersättningsfrågor som då inte kommer attomfattas av det svenska trygghetssystemet.Herr talman! är nu medlem i den europe-iska gemenskapen. I artikel 92 i traktaten stipulerasatt stöd som ges av en medlemsstat av vilket slag detän är som snedvrider eller hotar att snedvrida konkur-rensen är oförenligt med den gemensamma markna-den i den utsträckning det påverkar handeln mellanmedlemsstaterna.På lång sikt anser även regeringen att stödet tillrederierna måste upphöra. Så har man i alla fall sagt.Men hur skall den svenska staten med bibehållentrovärdighet kunna driva en linje i EU-sammanhangmot rederistöd när man på hemmaplan lederdenna utveckling?Europeisk sjöfart kan lätt bli ett nytt omfattandestödområde. Starka krafter i många länder verkar fördetta. Erfarenheterna från andra stödberoende verk-samheter, jordbruk och varvsnäring för att nämnanågra, tycker jag borde vara avskräckande!Budgetpropositionen innehöll också ett förslag tillnya sjöfartstaxor. Det förslag som regeringen harlämnat var ogenomtänkt och skulle innebära storaproblem för svensk industri om det genomfördes.Torsten kommer strax att utveckla våra ge-mensamma synpunkter som de har framförts i reser-vation nr 15.Vi står naturligtvis bakom övriga moderata reser-vationer i betänkandet, men jag yrkar inte bifall tilldem nu.Anf. 84 ():Herr talman! Det ligger en stor utmaning i självautformandet av trafikpolitiken. Vi måste anstränga ossför att skapa ett kommunikationssystem med inrikt-ning mot ett hållbart samhälle. Det gäller att strävaefter att få en maximal miljöanpassning, det gäller attsträva efter att minska utsläppen från trafiken och detgäller att kunna genomföra kretsloppstänkandet även itrafiken.Jag välkomnar självklart den nollvision som manhar antagit vad gäller trafiksäkerhetsarbetet. Jag tyck-er att det är flera spännande förslag som nupresenterar för att just nå nollvisionen i trafiksäkerhe-ten.Men jag tycker också att vi här i skullekunna anta en nollvision också vad gäller miljöarbe-tet, en nollvision för att få bort de fossila bränslena.Då kan vi lägga upp en rimlig tidsplan för när vi skallvara helt befriade från fossila bränslen i trafiken. Dettycker jag att vi borde kunna ena oss om här i riksda-gen och i vårt trafikutskott.Jag tycker att vi mycket tydligare skall bejaka dealternativa försöken som redan är igång, försökmed gas och med inte minst etanol. Jag förstår intevarför regeringen väntar med att lämna besked om enfortsatt skattebefrielse vad gäller skatt på etanol. Denbefrielse som gäller nu är tillfällig och går ut den 1januari 1997. Vad händer efter det? Det är verkligenhög tid att nu lämna besked om att vi kan fortsätta attstimulera och utveckla just drivmedel som etanol.Det betänkande som vi behandlar handlarsjälvklart mycket om vägar och järnvägar och omvåra anslag för de här områdena . Det ärviktigt att vi känner att vi väljer en uppdelning, enprioritering, så att vi får ut maximalt för de pengarsom vi anslår på det här området.Vi från välkomnar de olika försöksom görs för att föra över medel från nyinvesteringartill drift och underhåll. Det är ungefär 25 miljarder vihanterar när det gäller utgiftsområde 22. Av de 25miljarderna går huvuddelen till just nyinvesteringaroch drift och underhåll av vägar och järnvägar. Jagförstår att det måste göras stora ansträngningar frånrespektive verk så att man kan fullfölja de redan star-tade projekten. Jag förstår att det inte finns stora ut-rymmen för att göra några omfördelningar. Därförvälkomnar jag den lilla omfördelning som kan görasredan nu, till mer anslag för drift och underhåll. Detär viktigt att vi underhåller det väg- och järnvägskapi-tal vi har så att vi inte förstör det samlade kapitalet.Jag skulle med intresse vilja veta litet mer om varModeraterna står när det gäller nedskärningar. Vihörde Tom formulera det som att man görnågra nedskärningar. Jag tycker att stårför ganska kraftiga nedskärningar. anslårungefär 1,8 miljarder mindre i sitt budgetalternativ.För de pengarna får man en hel del projekt. Vad sägerModeraterna om t.ex. Ostkustbanan, kommande in-vesteringar på Stambanan, för att nämna några exem-pel?Det är bra tycker jag att vi i betänkandet ocksålägger fast att anslaget till de enskilda vägarna nu ärslutdiskuterat. har regeringen förstått att man varfel ute när man halverade statsbidraget, och kan vilåta de olika vägsamfälligheterna och vägföreningarnaarbeta i lugn och ro.Man får oerhört mycket väg för pengarna som an-slås till de enskilda vägarna. Väldigt många männi-skor berörs just av vägarna. Var fjärde gods- ochpersontransport slutar eller börjar med en enskild väg,och det är viktigt att man kan ha ett orört statsbidragockså framgent.Jag är också oerhört oroad över de olika signalersom vi nu får från SJ om att SJ:s situation är allvarlig.Jag vill inte benämna det som en kris. Men det ärändå oerhört viktigt att vi förstår att till syvende ochsist är det riksdag och regering som bär ansvaret förStatens järnvägar. Jag kopplar gärna samman SJ:sekonomi med rubriken - Kostnadsram för köp avinterregional persontrafik. Olönsam trafik talar vi omi vardagslag.Jag tycker att vi måste ställa oss frågan: Vet vi attSJ får rätt ersättning för den trafik som de bedriveroch som inte är lönsam?Vet vi exakt detta, eller kan det möjligen vara såatt vi behöver komplettera just det här anslaget ikommande vårbudget? Det är en fråga som jag villställa till ordföranden i trafikutskottet ,och även till i tror att det måste utökas. Vi trorfortfarande att det är omöjligt att bedriva all den härtrafiken på ett marknadsekonomiskt sätt. I slutändanhar staten ansvaret. Jag vill på det här sättet ocksåmarkera den reservation som vi har, nämligen nr 30som täcker in just det här problemet. Jag yrkar bifalltill den.Tom har talat en hel del om sjöfarten. Vistår bakom den reservation som handlar om sjö-fartsavgifter och som flera partier står bakom. Försla-get i propositionen innebär att vi får en ny sjöfartsav-gift. Förslaget innebär att den skall börja gälla den 1januari 1997, men efter diskussioner förstår ävenregeringen att det är fel tidpunkt. Vi reservanter mar-kerar att när det här skall samordnas med en miljödif-ferentierad avgift - det står mycket riktigt i proposi-tionen att den skall gälla från -måste det bli frågan om en ny avgift. Min fråga tilltrafikutskottets ordförande är också: Varför skall vibehöva ludda till det på det här sättet? Är det intemeningen att miljödifferentieringen skall få genom-slag i den nya totala avgiftstaxa som skall gälla frånden ? Då måste det självfallet bli fråganom ett nytt förslag, enligt min uppfattning.I det här betänkandet pratar vi också om stor-stadsöverenskommelserna. Det vi skall ta ställning tillär den utökade statliga garantin på ungefär 1,1 miljar-der. Sammantaget blir det då 12,5 miljarder. Jag tyck-er att det förpliktigar i allra högsta grad. Till syvendeoch sist är det riksdag och regering som har ansvaretäven för Dennispaketet. Jag är helt medveten om attdetta är en överenskommelse mellan Dennispartierna.Det är de som har ansvaret att utforma ett genomför-bart förslag. Men det börjar dra ihop sig . är detupp till Dennispartierna att visa upp en hållbar eko-nomisk utveckling för det här paketet. Det måste varaett finansieringssystem som visar att det här projektetverkligen går ihop. Statsmakterna har ju visat dettaganska tydligt i den proposition som precis nu liggerför behandling. Man måste visa upp den här lösning-en.Vi i tror inte att det går att visa enhållbar ekonomisk kalkyl utan att projektet minskas.Vi tror att man måste banta bort stora delar av helaDennisöverenskommelsen. Det gäller Västerleden ochÖsterleden. Men parterna i harnu en stor möjlighet att kunna hitta en lösning somverkligen talar för miljön. Det kan ske genom att manräddar , att det tredje järnvägsspåretkommer till stånd och att den biltrafik som gåröver leds ned i en tunnel. Det är upp tillpartierna i att nu bekänna färg. I överens-kommelsen mellan och regeringen, dvs.i den kommande propositionen står klart uttryckt attdetta skall ske i början av 1997.Vi hade önskat att vi skulle slippa yrka bifalltill reservation nr 5 som utvecklar problemen i Denni-söverenskommelsen. Men vi tycker fortfarande inteatt det är så tydligt, utifrån de kommentarer som vimöter hos de ansvariga i partierna i . Där-för yrkar jag också bifall till reservation nr 5.Reservation nr 6 handlar om biltullssystemet. Vi iCenterpartiet tror inte på det. Vi tycker att man måstesträva efter att få fram ett avgiftssystem som klart styrbort onödig trafik från innerstaden och verkligenprioriterar kollektivtrafik och miljövänliga bränslen.Herr talman! Det finns en hel del andra frågor somockså är upptagna i trafikutskottets betänkande. Vihar en hel del reservationer. Vi står självfallet bakomalla reservationer från , men jag nöjermig med att yrka bifall till dem som jag redan harnämnt.Anf. 85 TOM () replik:Herr talman! Det är riktigt som sägeratt våra ramar är lägre. Vi vill ha ett mindre statligtomfång på budgeten. Vi tror inte att det är riktigt attlåna upp alltför mycket pengar för framtida generatio-ner när vi inte riktigt kan betala det själva. Då blir detnaturligtvis minskningar av ramarna på många håll,och blir det så får man prioritera hårdare. En del av deprojekt som har kommit med på önskelistorna fårkanske maka på sig då.Karin tog upp två exempel, Ostkustbananoch Norra stambanan. De får väl rangeras in i denordning som och trafikanterna tycker ärnödvändigt. Man får kanske flytta på en del andrasaker. Det är kanske inte så nödvändigt att göra enjätteombyggnad vid . Vad vet vi om dettredje spåret? börjar det plötsligt dyka upp järn-vägstekniker som säger att det nog går ganska bra attklara sig utan det helt och hållet. Man får självfallettitta på det här och ta det i den takt som ekonomintillåter.Jag tycker att det är viktigt att poängtera attmycket av den järnvägstrafik som går på Norr-landsbanorna, dvs. Ostkustbanan och Stambanan däruppe, är ditskickad av ett felkonstruerat transportstödsom gör det dyrare att skicka varorna med båt än medtåg.Karin tog också upp frågan om enskildavägar och gladdes sig över dessa. Men varför sadeKarin nej till det utskottsinitiativ som vi tog ivåras för att återställa det anslaget?Anf. 86 () replik:Herr talman! behandlar vi budgeten för 1997.Anslaget för vägar och järnvägar vad gäller nyinves-teringar är ca 10 miljarder. På det anslaget vill Mode-raterna göra inskränkningar med ungefär 1,5-1,7miljarder. Man har inte preciserat sig tydligare i bud-getalternativet. Det här får ju stora konsekvenserredan för 1997 för de investeringar som just nu ge-nomförs, Tom . Det är där jag tycker att Mo-deraterna måste vara en aning mer balanserade ochförstå att så kraftiga neddragningar för ett enda bud-getår får stora konsekvenser ute i landet. Det skullevara klädsamt om kunde beskriva sittalternativ när de är ute och talar i olika järnvägs- ochvägsammanhang. Det sker nämligen inte.Jag bedömer att det var tack vare det initiativ somvi försökte ta som vi har fått anslagettill enskilda vägar återfört. Det var genom kraftigbearbetning och diskussioner med regeringen ochregeringens företrädare som de förstod att det här varett felsteg som hade tagits budget. Numåste man återställa det. Tack vare den diskussionsom vi förde vid det tillfället, Tom , kan vi nualltså se ett acceptabelt anslag för enskilda vägar.Anf. 87 TOM () replik:Herr talman! Det är inte lätt att diskutera fråganom enskilda vägar, när inte riktigt vetvilken stol hon sitter på. Vi hade som sagt kunnatåterställa det här , men det gick inte då.Då var det inte lika angeläget.Det i alla fall bra att det kommer . Jag delarKarin uppfattning att det här är ett förhållan-devis billigt sätt att driva rätt mycket vägnät.Visst, nedskärningarna på järnvägssidan får kon-sekvenser - vi har aldrig hymlat med det. Vi kanredan i dag se att de investeringsplaner som ladesfram kanske var alltför optimistiska. Titta på Väst-kustbanan! Man har av andra anledningar inte lyckatsförbruka de medel som var avsatta för den utbyggna-den; den har skett i väsentligt långsammare takt änvad man trodde, av skäl som inte alls har att göra medriksdagen. Det är samma sak här; vi får väl göra det iden takt som vi har råd med. De angelägna projekten- kanske då framför allt Nordlänken och Osloförbin-delserna men även utbyggnaden på en del andra vikti-ga länkar - får kanske då maka på sig. Det kan ocksåha det positiva med sig att prioriteringen faktiskt blirbättre och att motiveringen för de utbyggnader somgörs blir klarare.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag lyssnade noga på Tom Heymansanförande. Jag tänkte: får vi en förklaring till hurModeraternas budgetalternativ ser ut. Jag förstod dåatt motiv är att man tror på en störrekonkurrens när det gäller upphandling. Moderaternatror att man kan bli effektivare när det gäller atthandla upp nya projekt. Men det vi pratar om ,Tom , är ju investeringsramarna ,som gäller projekt som redan är upphandlade och ifull gång, och att man där skulle kunna göra så krafti-ga neddragningar tycker jag verkar väldigt långsökt.Anf. 89 ():Herr talman! Jag kommer att lägga upp mitt anfö-rande så att jag inleder med ett allmänt avsnitt, där jagtar upp syn på trafikpolitiken i allmänhet.Frågan om monopol och konkurrens kommer jag attfördjupa mig något i, och därefter berör jag några avvåra reservationer i betänkandet TU1, som vi nu be-handlar. kommer i sitt anförandesenare att ta upp miljöaspekter och järnvägsfrågor.Vi liberaler vill skapa ett samhälle där människor,idéer och varor kan resa, förmedlas och transporterassnabbt och effektivt. Kommunikationer är sam-hällskroppens blodomlopp och nervsystem. Väl ut-byggda kommunikationer inom är nödvändi-ga för näringsliv och sysselsättning i alla delar avlandet. Resor till och från arbete, serviceställen ochfritidsaktiviteter är viktiga inslag i ett fungerandevardagsliv. Goda kommunikationer med utlandet ären förutsättning för våra ökande internationella kon-takter.Staten har ett övergripande ansvar för kommuni-kationernas goda funktion.