prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — Samtliga fyra storarovdjursarter som förekommer i finns med påNaturvårdsverkets s.k. röda listor över hotade ochsällsynta arter. verkar det som att regeringen helstskulle vilja vältra över kostnaderna för de stora rov-djuren på samerna. Vi för vår del anser att harråd med rovdjur. Det är självfallet det allmänna somskall bära kostnaderna för bevarande av rovdjurs-stammar i och inte samerna.Det nya system som trädde i kraft iår bygger på att samebyarna får ersättning i propor-tion till antalet rovdjur inom renbetesmarkerna. Tidi-gare utgick ersättningen för varje återfunnen dödadren. Fördelen med det nya systemet är bl.a. att same-byarna , trots allt besvär med rovdjuren, ändå får ettmotiv att hysa en rovdjursstam, och att man kommerförbi problemet med dödade renkalvar som ofta inteåterfinns.Regeringens hantering av samerna och den biolo-giska mångfalden är utmanande. Ytterligare medelutöver de 14 miljonerna måste naturligtvisskjutas till. Avsikten måste väl ändå även för social-demokraterna vara att det nya regelsystemet skallkunna fungera som tänkt var.Eftersom regeringen underlåtit att återkomma medytterligare medel trots många påpekanden från allaberörda parter har ett utskottsinitiativ och ett tillkän-nagivande i frågan blivit nödvändigt. De signaler somjordbruksministern givit tyderpå att ett uppvaknande hos socialdemokraterna är pågång. Det är naturligtvis tillfredsställande, men litetväl sent.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 3 och i övrigt enligt utskottets majoritet.Anf. 24 ()Herr talman! Som det har framgått handlar dettabetänkande om fastighetsförvärvslagstiftningen, jord-förvärvslagen och rennäringslagstiftningen. Det finnsfem reservationer i betänkandet och ett särskilt ytt-rande.Den första reservationen är en moderat reservationdär man vill avreglera jordförvärvslagstiftningenytterligare. För är avreglering fortfaran-de alla problems lösning. Man har väldigt svårt att tatill sig alla de misslyckanden som andra avregleringarinneburit.Jordbruksverket har uppdraget att utvärdera dentidigare reformeringen av lagstiftningen på detta om-råde, vilket innebär att reservationen bör avslås.Den andra reservationen är också en moderat re-servation. Den kräver att myndighetskravet om attförutsättningen för en avstyckning är att företagetskall vara ekonomiskt bärkraftigt skall avskaffas.Även här är den genomförda reformeringentillräckligt skäl för att avvisa krav.Reservation 3 från , , Miljöpar-tiet och kds handlar om fastighetsöverlåtelser i skär-gården. Man vill ha ett tillkännagivande om boendeoch sysselsättning i skärgården.I sak upplever jag inte att det finns några störremotsättningar i denna fråga. De flesta är starkt med-vetna om detta problem och är angelägna om att detskall gå att finna en bra lösning. Det har gjorts mångaförsök i den riktningen , men utan attnågot riktigt bra förslag kunnat tas fram.Just nu arbetar en arbetsgrupp i Finansdeparte-mentet med frågan. Som det också framhålls i reser-vationen kan det vara värdefullt att beakta vad denbostadspolitiska utredningen kan komma fram till.Regeringen är starkt medveten om denna proble-matik och behöver inget tillkännagivande från riksda-gen för att arbeta intensivt med denna fråga.Resten av betänkandet handlar om rennäringsla-gen och rovdjursersättningen. Jag vill informera riks-dagen om att socialdemokraterna som första riksdags-parti har antagit ett samepolitisk program vars syfte äratt vara plattform för en långsiktig och sammanhållenpolitik på de områden som har betydelse för den sa-miska kulturens framtid i och i Norden.Det viktiga i betänkandet är att det öppnar för nyaöverväganden om samebyns verksamhetsområde ochrätten till medlemskap i samebyn. Det var som kommenterade det i sitt anförande. Detländer honom till heder.Dessa överväganden skall naturligtvis göras isamverkan mellan och regeringen. Vi serdet som angeläget att man når lösningar som på bästasätt främjar den samiska kulturens överlevnad ochutveckling.Reservation 4 står ensamt bakom.Man kräver att bör tillerkännas vetorätt ifråga om exploateringar på renbeteslanden. Mot bak-grund av det starka skydd som redan finns i naturre-surslagen för rennäringen vore det att gå för långt attbiträda krav i reservationen.Reservation 5 bör däremot stödja, kan-ske främst med tanke på sitt eget anseende. I denvänder vi socialdemokrater oss emot det utskottsini-tiativ som övriga partier i utskottet tvingar fram medminsta möjliga majoritet - nio röster mot åtta - ochsom står i strid med KU:s yttrande över grundlagsre-formen i början av 1970-talet.KU förutsatte att utskottens möjlighet att genominitiativ aktualisera ett ärende skall begagnas medvarsamhet. Ärenden borde enligt KU lik-som tidigare normalt väckas genom proposition ellermotion. Politisk enighet borde eftersträvas i de fall dåinitiativ kommer i fråga.Utskottsmajoritetens agerande går stick i stäv medvad KU och tyckte i arbetet med grundlags-reformen. Agerandet är också mycket anmärknings-värt eftersom det råder enighet i utskottet i sakfråganom att regeringen skall komma med förslag till riks-dagen om ytterligare medel för ersättning för rov-djursrivna renar. Jordbruksministern har också lovatett regeringsförslag under vårriksdagen.Jag känner mig inte alls kränkt av att jordbruks-ministern har lovat nya pengar och att det kommerförslag på detta område, har inte uppfattat att den historiebeskrivningsom har getts är riktig. För mig blev förslaget tillutskottsinitiativ inte bekant förrän efter jordbruksmi-nistern hade gjort utfästelsen om att komma medförslag till . Därför tycker jag att man inteskall tänja på förutsättningarna för arbetepå det sätt som de övriga partierna har gjort i frågannär det är alldeles uppenbart att man får som man vill.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 5och avslag på samtliga övriga reservationer. Jag villyrka bifall till hemställan i betänkandet i övrigt.Anf. 25 () replikHerr talman! Det var synd att fick veta att initiativet var på gång. Jag skickadenämligen ett brev till och frågade omsocialdemokraterna ville vara med. Den 31 januarigick det , och jag fick också ett svar där det stårså här: Sakläget är följande. Jordbruksministernkommer att delta vid ett möte i Jokk-mokk där frågan kommer upp. Enligt vad jag erfaritkommer regeringen i kompletteringspropositionen attbehandla ersättningsfrågorna för rivna renar, vilketför mig innebär att det nog inte behövs något initiativ.Efter lördagens övningar i vet vi mer omregeringens inställning.Det gjorde mig verkligen upprörd. Då frågan förstvar uppe med anledning av SSR:s brev fick vi ingasådana besked från regeringen. Jag tycker att det förriksdagens eget anseende, som sade, är viktigt att först får ta del avregeringens förslag om man har sådana på gång -speciellt om de håller på att behandlas i utskotten.Anf. 26 () replikHerr talman! Jag kan hålla med om att regeringenhar varit senfärdig i detta ärende. Man kommer nulångt om länge med förslag om nya pengar. Men detkanske inte är någon nyhet för kammaren att pengarär en bristvara i . Faktum kvarstår: Vikommer att få ett förslag, och vi kan då också diskute-ra det materiella innehållet i detta. Jag tycker att det ärdemonstrationspolitik att fullfölja utskottsinitiativetnär alla fakta om att vi kommer att få ett förslag är påbordet.Professor , en gammal partikamrat tillUlla , har rubricerat sådana här aktioner som"demonstrationspolitik", och det är nog bara alltförsant.Anf. 27 () replikHerr talman! Jag hävdar fortfarande att det är re-geringen och socialdemokraterna som i så fall hardemonstrerat. De har demonstrerat sitt förakt motriksdagen och mot bostadsutskottet. Då ärendet komupp första gången i samband med brevet från SSRborde regeringen ha talat om via utskottet att någon-ting var på gång - om man hade något.Anf. 28 () replikHerr talman! Det var inte SSR:s brev som skulleutlösa aktioner från regeringen, utan det var det riks-dagsbeslut som låg till botten för det här. Självfalletskulle vi socialdemokrater inte ha funnit oss i attregeringen hade nonchalerat detta.Nu har vi försäkringar om att vi får ett förslag. Detär demonstrationspolitik att ta ett utskottsinitiativ idenna fråga. Det stämmer inte med hur det av hävdskall vara här i : man skall i enighet ta ut-skottsinitiativ, icke i demonstrationspolitiska syften.Anf. 29 PER () replikHerr talman! Jag vill först ta upp det som nämnde om skärgårdssamhällena och denreservation som vi är många om att stå bakom. säger att det inte behövs något tillkännagi-vande eftersom regeringen arbetar med detta. Men detär ju just det man behöver. Man behöver ett tillkän-nagivande för att få regeringen att komma till skott.Bengt-Ola påpekade också att många försökhar gjorts tidigare, så det är faktiskt nu.När det gäller res. 4, egen reserva-tion angående vetorätt för , räcker intenaturresurslagen. Jag har en känsla av att Bengt-OlaRyttar trots allt skulle kunna hålla med mig om attSametinget, som vi har varit med om skapa, behöverutökade befogenheter för att kunna fungera som ettting. Därför tycker jag att det är litet märkligt att maninte ställer upp på detta.När det sedan gäller själva huvudfrågan om er-sättningen var det faktiskt så, - jagvet inte om var med då - att jagföreslog ett utskottsinitiativ varpå frågan bordlades.Alla måste ha varit medvetna om att ett utskottsinitia-tiv var på gång. Vad som sedan hände på Jokkmokksmarknad och vad jordbruksministern nämnde därspelar ingen roll; vi hade redan kommit till skott inomoppositionen. Vi hade redan formerat oss då och varfärdiga med vårt förslag.Att tala om detta som en demonstration är mycketmärkligt. Det är ju faktiskt tvärtom ett sätt att tala omatt regeringen bör göra vad den är skyldig att göra.Anf. 30 () replikHerr talman! Jag vill först ta upp vetorätten förSametinget när det gäller exploateringsföretag. Jagtror inte att vi skall göra till något slagsrepublik i . Det finns övergripande intressen ihela det svenska samhället för att de här frågornahanteras på ett riktigt sätt. Där skall inte statsmakternai övrigt avsäga sig ansvaret. står ocksåensamma om sin uppfattning.Jag tycker, Per , att det är demonstrations-politik att fullfölja utskottsinitiativet när garantiernafinns på bordet för att ens krav blir tillgodosedda. Jagkan inte se det på annat sätt.Anf. 31 PER () replikHerr talman! Utökade befogenheter för Same-tinget innebär bl.a. att det skall ha vetorätt. Det tyckerjag inte är att gapa efter för mycket.När det gäller demonstrationspolitiken är det fak-tiskt så att Socialdemokraterna själva har använt sigav denna parlamentariska möjlighet tidigare. Jagförmodar att det inte var demonstrationspolitik då.Förra året förväntade vi oss i utskottet att rege-ringen skulle återkomma. Det gjorde vi faktiskt alli-hop. Vi skrev så i betänkandet. Men vad hände? Re-geringen kom inte tillbaka. Vad blir effekten av det?Den blir att man måste göra någonting. Därav följerett utskottsinitiativ av en samlad opposition. Det ärtråkigt att inte också Socialdemokraterna anslöt sig.Anf. 32 () replikHerr talman! Jag vill nog, Per , ändå hävdaatt det är av nationellt intresse att vi hanterar frågornaom exploatering i renbeteslandet på ett bra sätt. Dettaär inte ett exklusivt samiskt intresse.När det gäller frågan om det här är demonstra-tionspolitik eller inte undrar jag varför man inte kanvara glad över att frågan nu kommer att få sin lösning.Jag har medgett att regeringen har varit saktfärdig.Jag har poängterat att om man inte hade gjort den härutfästelsen hade också vi socialdemokrater agerat ochreagerat. Det är en självklarhet.Anf. 33 () replikHerr talman! Jag tycker att detta är glädjande i ettfall, och det är att nu medger attregeringen har handlagt detta senfärdigt. Jag tycker attdet är hedersamt att ställer upp pådet. Det är en del av historieskrivningen, som ju förövrigt finns återgiven i betänkandet på s. 10 och 11där det står hur de olika uppvaktningarna till rege-ringen gick till och att regeringen den 21 december1995 avslog att ytterligare budgetmedel skulle ställastill förfogande.Jag vill också erinra om att vi från tre partier,, kds och , reserverade oss närdetta togs upp . Vi ansåg att regeringen skarned ersättningsnivån så kraftigt att detta inte skullefungera. Vi har följt frågan , vi har settindikationerna komma på att detta håller på att gåsnett, och vi har väntat på att regeringen skulle hand-la.Jag vill också skjuta in att utöver det mail somUlla skickade till talade viockså personligen med s-ledamöter i utskottet ochsade att vi ville ha ett initiativ för att se till att samer-na ersätts för rovdjursrivna renar till en skälig nivå.Men inte förrän det i medierna kom ut att en majoriteti utskottet tänkte kräva ett initiativ kom beskedet fråndepartementet att man nu skulle göra detta.Herr talman! Jag är helt övertygad om att det vartack vare initiativet som regeringen gjorde helt om.Anf. 34 () replikHerr talman! Naturligtvis spelar det roll vilka po-litiska aktiviteter som pågår i och dessutskott för hur regeringen agerar. Men det ändrar intepå detta faktum: Vi har garantier för att regeringen nukommer tillbaka. Att fullfölja detta utskottsinitiativ ärinte i linje med vad grundlagsfäderna har sagt att viskall göra.Jag skulle vilja ha en kommentar av detta: Är det initiativ som ni nu har tagit i sam-klang med grundlagens anda?Anf. 35 () replikHerr talman! Vi har i bostadsutskottet tagit en heldel initiativ . I frågor som vi har märkt gåremot vad utskottet har sagt har vi över parti-gränserna enigt tagit dessa initiativ. Den här gångenvalde socialdemokraterna att avvakta och passa. Detär det som skiljer detta initiativ från utskottets sidafrån tidigare initiativ. Jag beklagar återigen att social-demokraterna inte ställde upp på att se till att vi ge-mensamt tog initiativet.Men har vi drivit regeringen till att under vårenlägga fram ett förslag. Det återstår att se vad förslagetinnehåller.Får jag slutligen också nämna att reservation 3 tarupp problemen i våra skärgårdar. Det är riktigt att detefter demonstrationerna nu pågår ett visstarbete på med att försöka se omman på något sätt kan få fram något förslag därifrån.Men om vi nu också hänvisar till att den bostadspar-lamentariska utredningen skall titta på frågan, ja, denär färdig tidigast i september i år.Redan höjningen av fastighetsskatten innebär attexempelvis pensionärer i inte har råd att bokvar i sina hem. Ett pensionärspar ringde mig frånDyrön - ingen ATP, enbart folkpension. skall debetala för att de bor i sitt eget hem.De frågar: Vad skall vi göra?Jag tror att vi i denna fråga får visa skyndsamhandlingskraft.Anf. 36 () replikHerr talman! gav inget svar på omagerandet av majoriteten i utskottet står i samklangmed grundlagen. Men när han kommenterar den bo-stadspolitiska utredningen och problemen i våra skär-gårdar vill jag hänvisa till reservationen. Där skrivsockså att den bostadspolitiska utredningen kan tillförasaker.Det är litet beklagligt att det skall bli en debatt avden här typen i den här frågan. Här upplever jag ändåatt det finns ett gemensamt intresse att tillgodose.Frågan är hur man löser problemen. Svårigheten är atthitta den teknik som verkligen fungerar och som inteleder till spekulationsekonomi och konstruktioner föratt fuska sig fram. Det är naturligtvis ett allvarligtproblem.Jag beklagar att det som är det viktigaste i det härutskottsbetänkandet, nämligen skrivningarna somgäller öppningen för att söka nya lösningar när detgäller samebyns verksamhetsområde och medlemska-pet i samebyn, inte berörs mer. Det tror jag är det sompå sikt kommer att vara det viktiga för den samiskakulturen.Anf. 37 ()Herr talman! Jag tänker säga några ord om den delav betänkandet som behandlar den samiska minorite-ten, deras villkor och problem.I vår motion påpekar att samebynär basen för den samiska verksamheten och därförborde ges möjlighet att bedriva annan verksamhet änrenskötsel. Ett riksdagsbeslut slog fast attsamebyn endast får bedriva renskötsel som närings-verksamhet. Turism, slöjd, jakt, fiske, m.m. måstebedrivas i annan form, som bolag eller ekonomiskförening. Detta förbud bör ändras och samerna bör fåbedriva kompletterande verksamheter i den form sombäst passar dem.Vi tar också upp fiskesamernas situation. Det är engrupp samer vars huvudsakliga inkomst är fiske, mensom inte har rätt att tillhöra en sameby och därmed fårätt till fiske och jakt på samebyns marker. Frågan harstötts och blötts i flera utredningar som föreslagit attfiskesamerna skulle få fiska på kronans mark i sammaomfattning som om de hade varit med i en sameby.Några beslut har dock aldrig fattats i frågan.Dock har fiskesamerna vissa möjligheter i ochmed den nya ordningen , som tillåter andraän samerna att jaga och fiska ovanför odlingsgränsen.Där sägs att personer vars försörjning till stor del ärberoende av jakt och fiske skall ha företräde till rättenoch det skall dessutom vara kostnadsfritt. Faktumkvarstår dock, fiskesamerna är både ekonomiskt ochrättsligt missgynnade jämfört med de renskötandesamerna, och detta bör ju rättas till.Den utvidgning av fiske- och jakträtten till icke-samer ovanför odlingsgränsen som blev möjlig efter1993 ställer till problem om man skall utvidga same-byns verksamhetsområde med t.ex. jakt och fiske.Därför är en utvärdering av den utvidgade rätten tilljakt och fiske viktig, inte minst utifrån perspektivet attsamebyns verksamhetsområde kan vidgas framöver.Sametinget, och Naturvårdsverketskall göra utvärderingen. skall utredasamebyns verksamhetsområde och behörighetsreglerför att förhoppningsvis komma med förslag till rege-ringen.Eftersom utskottet i skrivningarna ställer sig posi-tivt till att frågorna tas upp, vill jag inte föregripautredningsarbetet eller arbete och avstoddärför i utskottet från att reservera mig till förmån förVänsterpartiets motioner.Till sist vill jag ta upp frågan om samernas ersätt-ning för rovdjursrivna renar. Den ram därman avsatt bygger på felaktigagrunder och nonchalerar det nya system för ersättningsom gäller, nämligen att antalet rovdjur skall räknas.Så sent som fastslog regeringenefter en uppvaktning från samerna att det inte fannsnågra mer pengar till detta ändamål och hänvisade tillEU-medel som kan komma att ställas till förfogande.Samerna vände sig då till utskottet för att vi skulleagera i frågan. Det vänder sig den socialdemokratiskaminoriteten emot i ett särskilt yttrande och menar attutskottets initiativ är onödigt och demonstrativt.Det tycker jag är ett märkligt agerande. Är det såatt finner att inte regeringen sköter sinaåtaganden är det naturligtvis utskottets skyldighet ochrättighet att agera i frågan. Att sedan jordbruksminis-tern efteråt åker till och lovar saker ändrarinte värdet av utskottets agerande.Regeringen skulle naturligtvis ha kommit med ettförslag till nytt anslag i tilläggspropositionen undervåren 1995 och därmed visat att man tagit det nyaersättningssystemet på allvar och med respekt för denöverenskommelse som efter långt och mödosamtarbete tagits fram av samerna i samarbete med Natur-vårdsverket.Det här handlar inte bara om samernas rättigheter,utan i lika hög grad om rovdjurens framtid. Dethandlar om trovärdighet som ett land därrovdjuren har sin självklara plats och med en rovdjur-spolitik som även lever upp till de EU-krav som ställsnär det gäller rovdjurens bevarande.Hur stor den utökade ramen bör varaskall naturligtvis övervägas utifrån samernas ochNaturvårdsverkets syn på den här frågan. Den börockså vara tillfällig till dess att alla oklarheter harretts ut runt det nya ersättningssystemet.Anf. 38 ()Herr talman! Jag tänkte säga någonting om det ut-skottsinitiativ som bostadsutskottet har tagit och somgläder mig mycket. Vi i har arbetatmycket för den här frågan. Vi hade redan i vår bud-getmotion med 20 miljonerextra till ersättning för rovdjursrivna renar just därföratt vi skulle kunna få det nya systemet i hamn.Det var nog många som var förvånade i februariförra året när och komut med den rapport som jag håller i handen. Den lig-ger till grund för det nya ersättningssystemet. Där varman i historia överens omhur man skulle ersätta samer för rovdjursrivna renar.Det hade varit en lång och segdragen diskussion ochäntligen var man i hamn.Det som var revolutionerande i rapporten var attsamer nu inte längre skulle få ersättning för de renarman hittade rivna, utan efter antal rovdjur i ett områ-de. Förutsättningen för att man skall kunna ha rovdjuri ett område där det finns konflikter är att man kanhitta generösa och bra ersättningssystem.Det här handlar egentligen om någonting vi oftatalar om, även om det då är mer teoretiskt, nämligenbiologisk mångfald. Det här handlar om arter som ärhotade och om de system vi måste hitta för att de skallkunna vara kvar i landet.Vad föreslås då? Jo, det sägs i förslaget att om detfinns föryngringar, dvs. kullar, i samebyn så skall manfå ersättning. Enligt förslaget skall man få ersättningupp till 200 renar för föryngring av järv och lo. Omdet finns både järv och lo får man 200 renar för lo och150 för järv. Man vet nämligen att järven om den kangärna tar byten som andra har slagit.Det sägs också att man skall få en ersättning på500 renar om man kan visa att det finns vargföryng-ring i samebyn. och kungsörn sägs utgöra ettmindre problem. Enligt förslaget skall 2 000 renar perår ersättas för var och en av dessa arter, och dettaskall samebyarna själva fördela sinsemellan eftersomde vet bäst var de här djuren finns.Det här förslaget har föregåtts av ett gediget förar-bete. Man började och harjobbat med att ta reda på hur rov-djuren river renar. Man har velat se om det som sa-merna har sagt stämmer, nämligen att många renarförsvinner.Man har bl.a. märkt 1 600 renkalvar med sändare,vilka har utlösts när kalven har legat stilla i två tim-mar, och sedan har man försökt hitta de här kalvarna.Man har då kunnat påvisa att en stor del av kalvarnafaktiskt inte återfinns - precis som samerna sade. I endel fall fick man bara en signal och fick sedan grävasig ned under marken för att hitta ett avgnagt huvudmed en radiosändare på.Det är detta som har legat till grund för att man nusäger att vi måste ha ett ersättningssystem där man fårersättning efter antalet rovdjur och inte efter det antalrenar som hittas.Miljöpartiet ville sedananslå extra till det här systemet. Vivet egentligen inte vad det kommer att kosta.Systemet skall ju basera sig på antalet rovdjur i renbe-teslandet, och den inventeringen måste komma i gångnu. Den måste göras nu under vårvintern - det ärbråttom! Därför är det mycket angeläget att pengarnakommer fram snabbt, så att man känner att det finnsutrymme i anslaget även till den här inventeringen.Vad är det då vi pratar om? Jo, det är för detförsta ungefär 200 järvar. Järven fridlystes 1969, ochstammen har faktiskt inte ökat någonting utan liggerpå en nivå. Man brukar säga att det måstefinnas minst 500 individer för att en djurart skall klarasig. Järven, som finns i hotklass 2, "sårbar", är alltsåmycket sårbar än så länge.För det andra tror man att det finns ungefär 700lodjur i . gjordes en beräkning somsade 200. fridlystes lodjuret, och man kanalltså se att stammen har tagit sig rejält. Lodjurenfinns även nedåt , där de lever på t.ex.rådjur. Arten tycks alltså ha återhämtat sig, men sam-tidigt vet vi att rävskabben har drabbat lodjuren. Härskulle det alltså kunna hända saker ganska snabbt omdet vill sig illa.Sedan har vi varg. När man utarbetade ersätt-ningssystemen fanns det inga vargar i landet - i det möjligen uppåt fem individer. Man tror har haft någon föryngring i någon sameby desista åren, men man vet inte riktigt säkert.Vad gäller björn finns det drygt 600 individer ilandet, och beträffande kungsörn säger man ungefär600 par. Men dessa siffror är mycket osäkra, eftersomdet inte finns några bra inventeringar gjorda. Vi måste få inventeringar gjorda så att vivet vad vi talar om.Ett problem som jag tror kommer att diskuterasmycket framöver är järven.