prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — Vi förutsätter givetvis från Miljö-partiets sida att regeringen också fortsättningsvis iinternationella forum är starkt pådrivande i fråga ominternationellt förbud mot antipersonella minor.Det finns några delar i politik somjag snabbt vill beröra. Det gäller miljövärnsregemen-ten. Vi föreslår att I 13 som enligt regeringens ochCenterns förslag skall finnas kvar efter försvarsbeslu-tet skall ställas om till miljövärnsregemente. Det gäl-ler också FMB, på . Vi ser ocksåstora utvecklingsmöjligheter där.När det gäller totalförsvarsplikten förordar Miljö-partiet en frivillig värntjänst i stället för den pliktlagsom försvaret bygger på . Den grundar sig påmotivation och meriter, inte minst med tanke på utbildar till att möta de hot vi står inför . Detgäller rasism och främlingsfientlighet inom Försvar-smakten, som tack och lov är ett mycket begränsatproblem. Det är inte alls så att jag vill framställa För-svarsmakten som speciellt rasistisk eller främlingsfi-entlig, absolut inte. Men det finns enskilda fall, ochdet är ett speciellt problem för Försvarsmakten i ochmed att vi inte vill behöva försvara oss mot försvareteller utbilda antidemokrater, rasister och nazister attanvända vapen. Det är väldigt viktigt. Vi har tidigaretagit upp detta i och fick då hela utskottetmed oss när det gällde att regeringen skulle återkom-ma till med förslag om hur man skall mötadetta problem. Tyvärr går man inte framåt tillräckligt.Vi hade hoppats att regeringen skulle komma medkonkreta förslag på hur lagstiftningen skall ändras, såatt det blir lättare för Försvarsmakten att lyfta ut dessaoönskade personer som inte skall utbildas inom För-svarsmakten. Jag hoppas att vi kan fortsätta att arbetamed detta, så att vi kan komma till ett avgörande idenna fråga och ge verktyg till Försvarsmakten så attden kan bli av med de här personerna.Inför nästa försvarsbeslut - det känns litet avläg-set, det är , men går fort - gäller det attinplantera vissa idéer som jag hoppas att försvarsmi-nistern, i den händelse försvarsministern sitter kvardå, skall kunna ha med sig.De säkerhetspolitiskakontrollstationerna är ett bra förslag, som Miljöpartietstöder. Det är bra att man återkommer med kontroll-stationer i säkerhetspolitiken. Enligt Försvarsbered-ningens rapport skall man i de kommande kontroll-stationerna uppmärksamma de hot och risker, s.k.lågnivåhot, som kan följa t.ex. av sociala och eko-nomiska klyftor, inomstatliga konflikter, miljöförstö-ring och brist på naturresurser samt det modernakomplexa samhällets sårbarhet.Miljöpartiet vill i det sammanhanget uppmärk-samma vikten av att man får in olika sorters kompe-tenser i förberedelserna för nästa försvarsbeslut -ÖCB och Försvarsmakten samt experter på t.ex.ökande klyftor i samhället när det gäller sociala effek-ter, miljöfrågor osv. En bra idé vore t.ex. att mankörde krigsspel i Försvarsmaktens krigsspelscentrum,inte bara sådana scenarion som Försvarsmakten harkommit på utan gemensamt med de civila myndighe-terna, exempelvis ÖCB, ser till att man utformar or-ganisationen i enlighet med det totalförsvarskonceptsom vi vill få till stånd. Jag saknar fortfarande denintegrerade synen på försvaret, som gör att det såsmåningom blir ett totalförsvar.Miljökriterier måste få väga tungt i lokaliserings-frågor med tanke på både miljön och atttotalförsvaret är speciellt ansvarigt i och med att visäger att miljön utgör ett långsiktigt hot och ett hotsom är reellt i dag.Slutligen: Man hade önskat att man hade en heldag på sig att förklara de procedurer som har lett framtill detta förslag. Jag har försökt att ganska övergri-pande redovisa ståndpunkt. Vi tar ettlitet steg på vägen . Jag har sagt att jagönskar försvarsministern lycka till ute i landet när hanskall förklara att det gäller att försöka lyfta sig litetöver den lokala regementesnivån för att se vilka in-vesteringar vi skall göra för allas vårt bästa. Det ärinte investeringar i militära vapen, strukturer ochorganisationer som är det som vi skall satsa på.I detta anförande instämde , , , Per , och (samtliga mp).Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag begärde inte ordet för att polemi-sera mot anförande utan snarareför att poängtera två saker. Som välvet hade vi från gärna medverkat till atthitta ytterligare möjligheter att minska försvarskost-naderna utan att det går ut över försvarseffekten. Nuhar inget av våra partier haft någon reell möjlighet attpåverka vare sig beslutsunderlaget eller det komman-de beslutet. Däremot betyder inte minskade försvar-skostnader nödvändigtvis att de skall överföras tillcivilförsvaret, utan de ökade resurser som neddrag-ningar av försvarskostnaderna innebär skall användasför att generellt stärka det civila samhället mot ökadicke-militär sårbarhet. Det behöver inte nödvändigtvisske inom civilförsvarets ram.Jag vill också instämma i vad om andra neddragningar av arbeten som vi harvarit med om . Det är ett helt riktigtkonstaterande. är det inte alldeles rätt atthävda att neddragningarna inom det militära intedrabbar kvinnor. Bland militär personal finns detganska få kvinnor, så det är inte så påtagligt. Menbland den civila personalen är inslaget av kvinnorbetydligt större. Det är kanske inte i första hand denmilitära personalen det är synd om, men det drabbaräven kvinnor. Men vi får aldrig glömma att även omdet rör sig om en individ bland 4 000 inom försvareteller en individ av 50 000 inom offentlig sektor somförlorar jobbet, så är det fortfarande en individ som ärlika viktig som någon annan som drabbas.Anf. 7 () replik:Fru talman! har deklare-rat att man är beredd att dra ned på kostnaderna fördet militära försvaret och omprioritera för att uppnåen lika stor eller högre försvarseffekt. Där skiljer vioss åt. Vi tycker att man snabbt och radikalt kanminska kostnaderna och investeringarna, men försvar-seffekten har vi litet olika syn på. Den största ochbästa försvarseffekt vi kan få är att investera i attförebygga att hot uppkommer, inte i att köpa t.ex.attackhelikoptrar. Jag tror inte att attackhelikoptrarnapåverkar så väldigt mycket de långsiktiga överlev-nadshot vi står inför. Där har vi olika uppfattningar.Jag vill ta tillfället i akt och klargöra att det intehandlar om att direkt överföra medel till det civilaförsvaret, utan det gäller givetvis att investera därpengarna kan användas bäst för att förebygga atthoten uppkommer. Det är inte alltid inom det civilaförsvarets ram, utan det handlar t.ex. om att minskasociala och ekonomiska klyftor. Det handlar inte omcivilförsvaret så som det ser ut just i dag.Naturligtvis drabbar det individen lika mycketoavsett vad man sysslar med och oavsett vem det ärsom förlorar jobbet. Men vi måste se på den totalasamhällsstrukturen, vilket samhälle vi vill ha fram-över, vilken utveckling i världen vi försöker få tillstånd. Det måste man föra ned på nationell nivå och taställning till i de prioriteringar man gör inom stats-budgeten med tanke på den påse pengar som man haratt fördela.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vi egentligen är såoense i fördelningsfrågorna. Det finns ingen anled-ning - i det statsfinansiella läget och med hänsyn tillutvecklingen av samhällets sårbarhet i övrigt vare sigdet gäller vård, omsorg eller det av IT-teknik alltmerberoende samhället - att satsa mer resurser på detmilitära försvaret än vad som är nödvändigt. Där vårauppfattningar skiljer sig åt är att det försvar som inteskall kosta mer än vad som är absolut nödvändigtskall vara utformat så att det har störst möjlighet att,om det ändå blir allvar, med ökade resurser möta sinauppgifter. Vi hoppas ju alla att det läget inte skallbehöva inträffa där vi behöver avdela de nya resur-serna. Men måste man göra det skall försvaret habästa möjligheter att möta även den uppgiften. Det ärdetta det militära försvaret ytterst är till för.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är just precis det: om det ändå blirallvar. Därför skall vi investera i JAS, vi skall ha flerubåtar än vad Försvarsberedningen kom fram till varsäkerhetspolitiskt motiverat. Därför vill man ha flerstridsvagnar och allt annat. Det är precis det tänkandetjag hoppas att vi skall komma ifrån. Dettänkandet innebär att vi aldrig kommer ifrån milita-rismen när synen är att det som försvaraross är det militära försvaret. Att vi aldrig lyckaskomma ifrån det synsättet och komma litet närmare,om det nu kallas så, naivt! Då vill jag gärna vara naivoch tro att vi når längre med att sluta undergräva densynen. Det handlar om en väldigt avlägsen framtid. Vikan inte riktigt se det hotet just . Men vi skall stegför steg försöka komma dit. Annars får vi ha de småönskedrömmar, som vi alla odlar, om en fredlig värld.Det gäller att nu ta stegen.Det som försvarar oss bäst är långsiktiga priorite-ringar för att se till att hot inte uppkommer. Dethandlar inte om investeringar i det militära försvaretutan om investeringar för en utveckling som undanrö-jer hoten mot människor och andra levande på dennaplanet. Det handlar om överlevnadsfrågor.Anf. 10 () replik:Fru talman! och har imånga stycken en överensstämmande syn på för-svarspolitiken. Det finns delar där den inte gör det.Det är närmast därför som jag vill ha klarläggandenfrån . Där det ändå finns möjligheteratt förstår varandra i det politiska samtalet bör manklarlägga vad det är man inte förstår.Vapenverkan av minförbudet skall inte kompense-ras. Finns det andra delar i Försvarsmaktens systemsom lämpligen bör tas bort för att minska Försvar-smaktens effekt? Det är klart att Försvarsmaktenmåste organiseras så, att den på ett gott sätt kan lösade uppgifter som samhället anser att den skall klaraav. Om man minskar effekten av ett system kommerFörsvarsmakten att se till att man kompenserar dettapå ett eller annat sätt. En omorganisation, en ombe-väpning eller ett nytt sätt att arbeta blir följden allde-les oberoende av politiska beslut, och det skall såvara. Ett beslut av om att man inte skallkompensera för borttagandet av antipersonella minorstrider mot sättet att arbeta.I det dokument som ligger på bordet finner vi attMiljöpartiet vill spara 2,5 miljarder mer änregeringen, och för försvarsbeslutsperioden har mankommit ned till 186 miljarder. Man kan vara trygg iförvissningen att ens förslag går igenom, men heder-ligheten bjuder att fråga: Hur skall det gå till?Anf. 11 () re-plik:Fru talman! När det gäller Vänsterns försvarspoli-tik saknar jag ibland det som står i partiprogrammetoch det som här talade om, nämligenden radikala nedrustningens politik. Var finns den?Vänsterpartiet anser inte att den takt som Miljöpartietföreslår är trovärdig. Det går alldeles utmärkt attgenomföra neddragningar i den takten. Miljöpartietoch borde verkligen kunna vara över-ens om det.När det gäller t.ex. beställningsbemyndigandet på66,ställer inte upppå reservation om att man inte skallbemyndiga regeringen detta. Att i slå fastatt man inte skall kompensera för minförbudet innebärett symbolvärde som inte är att förakta. Det bidrar tillatt man får bort synen att borttagande av det enamåste kompenseras genom anskaffning av något annatför att kunna upprätthålla den allmänna uppfattningenom det som skall kunna försvara oss bäst mot ett hotsom inte alls möts militärt.Det gör mig litet bekymrad att det brister litetgrand mellan teori och praktik när det gäller Vänster-partiet. Även om vi har helt olika syn på vad man istället skall investera i tycker jag att vi kunde varaöverens om ett avvisande av beställningsbemyndigan-det och om att sträva mot en radikal nedrustning, elleromrustning som jag vill kalla det för.Anf. 12 () replik:Fru talman! Hur genomdriver vi beslutet att intekompensera för borttagandet av minor? Vilka instru-ment har vi för att kontrollera och se till att ett sådantborttagande blir effektivt? Det strider mot hela vårtsätt att se på Försvarsmakten i övrigt. Självfallet skallman vara så effektiv som möjligt inom ramen för deuppgifter som man har tilldelats och inom ramen förekonomin. Jag har inte fått svar på min fråga.Min radikala nedrustning innebär kraftiga ingreppi förhållande till majoritetens förslag. Genom dessaingrepp får jag ihop 0,5 miljarder . Miljö-partiet får ihop 2,5 miljarder. Hur går det till? Vilkautbildningsställen blir kvar? Vilket system har vi islutet av femårsperioden? Det går inte bara att tala omradikal nedrustning. Man måste också ha en före-ställning om hur det praktiskt skall gå till och om hursystemet ser ut när ens förslag är genomförda. Manmåste också leva i föreställning att ens förslag kan bliverklighet. Man kan faktiskt stå inför ett sådant läge,även om jag instämmer i att det är föga troligt, åtmins-tone i dag.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas verkligen att Miljöpartietsförslag kommer att bli verklighet. Det är det somhåller en uppe i arbetet, att det som man talar om endag skall bli verklighet.Jan Jennehag undrade hur vi vill genomdriva be-slutet. Vilka instrument skall vi använda oss av för attse till att borttagandet av minorna inte kompenseras?Jag tyckte precis att jag hörde själv stå italarstolen och säga att myndigheternas uppgift är attgenomföra det som beslutar att de skallgöra. Om klart uttalar att borttagandet inteskall kompenseras av någon annan anskaffning avmateriel - som och moderaternatalar om - skall myndigheterna följa det. Men jag harkanske större tilltro till myndigheterna än vad JanJennehag har.När det gäller hur kraftiga ingrepp skall gå till german ju uppdrag åt Försvarsmakten och den ekono-miska ram som man anser är möjlig att genomföra föratt nå det mål som är uppsatt. Det handlar t.ex. omvissa inriktningar för antalet brigader och flygflottiljer- vi anser att det skall finnas sex brigader. Inte minstmåste man se till att det inte kommer till stånd inves-teringar i militära materiel genom att inte medge ettbeställningsbemyndigande. Det är sådana instrumentsom man har, och det vet också väldigtväl. Det är ju så det går till. Majoriteten beslutadetidigare - innan uppdraget gavs till Försvarsmakten -att återkomma med ett förslag som kunde rymmasinom den ekonomiska ram som majoriteten var över-ens om. Visst går det att spara på Försvarsmakten ibetydligt högre grad än vad anser.Anf. 14 ():Fru talman! anser att säker-hetspolitiken måste präglas av klarhet och långsiktig-het, och därför är det viktigt att Försvarsbeslut 96skapar trovärdighet åt vår säkerhetspolitik.Vi vill att skall upprätthålla ett betryggan-de och effektivt totalförsvar som skyddar vårt territo-rium från kränkningar i fredstid och som förhindrarinvasion eller frihetskränkande påtryckningar frånfrämmande makt. Totalförsvaret är vår försäkring motofred, och när vi minskar försäkringspremien ökar visjälvrisken. anser att regeringenoch har dragit fel slutsats av den mycketsvårförutsägbara omvärldsbilden. Risktagningen bliralltför hög genom detta försvarsbeslut.Fru talman! Eftersom totalförsvarsförmågan intebara handlar om brigader vill jag beröra det civilaförsvaret först. Under ett framtida krig kommer bl.a.viktiga samhällsfunktioner såsom elförsörjning, tele-kommunikationer och informationsförmedling att varaav särskilt stort intresse för en angripare. Detta med-för att civilbefolkningen kan drabbas hårt av ett krigom en fiende försöker utnyttja sårbarheter i vårt mo-derna svenska samhälle.Det vidgade säkerhetsbegreppet med icke-militärahot och risker medför ett ökat engagemang och delta-gande från civila totalförsvarsmyndigheter. De resur-ser och den förmåga som byggs upp inom det civilaförsvaret är en tillgång under kriser och krig, vidsvåra internationella påfrestningar samt vid fredsfräm-jande insatser utomlands.Kristdemokraterna har pekat på att länsstyrelsernautgör en viktig länk i ledningskedjan, och deras ka-pacitet och kompetens avgör hur beredskapen för fredoch krig utformas. Utskottet kommer noga att följautvecklingen avseende den grundläggande bered-skapsplaneringen eftersom det är viktigt att länsstyrel-sernas resurser inte försämras så, att sambandet mel-lan län och försvarsområdet bryts på ett sådant sätt attberedskapen för fred och krig eftersätts och medbor-garnas säkerhet försämras.Vi kristdemokrater vill därför att principen ett för-svarsområde-ett län alltjämt skall gälla. Den reduce-ring av antalet försvarsområden som föreslås inne-bär att det inte kommer att finnas en kvalificeradmilitär ledning i varje län. Detta kommer att direktberöra hemvärnet och övrig frivilligverksamhet samtden samverkan som äger rum med länets civila för-svar. Det engagemang som finns i vårt land att frivil-ligt få göra en insats inom totalförsvaret måste tillva-ratas.Totalförsvarets nya uppgifter kräver ökad samver-kan mellan det civila och det militära försvaret. Den-na samordning i fred/kris/krig kräver kunskap, plan-läggning och kontinuerlig samverkan i fred, vilketmedför att försvarsområdesstabernas betydelse somtotalförsvarscentrum ökar. Vi vill därför inte slå sön-der en väl fungerande över landetsom stärker den folkliga förankringen och som blirsärskilt viktig i händelse av beslut om höjning avkrigsdugligheten.Fru talman! har ställt sig bak-om förslaget om utbildning av civila beredskapsstyr-kor. Det civila försvaret kan få en värdefullresurs, som kan utnyttjas flexibelt i olika situationer.Vi får en grupp människor som genom ökat säker-hetsmedvetande kan bidra till att minska sårbarheten isamhället. Utbildningen måste dock leda till krigspla-cering i det civila försvaret utifrån kommunernas ochlänsstyrelsernas behov.Vi har i vår försvarspolitiska motion också be-handlat den svenska sjukvårdens situation i krig. Allasjukvårdsresurser ingår i krig i totalförsvaret och skallkunna utnyttjas för såväl civilt som militärt skadade.Behovet av akut kirurgi ökar dramatiskt, vilket kanmedföra stora förändringar av den geografiska för-delningen av patientunderlaget för verksamheten.Utskottet delar därför vår syn, att man måste göra entotalavvägning av hur resurserna skall utformas ochplaneras i krig får att åstadkomma bästa möjliga för-utsättningar för civilbefolkning och militär personalunder krigsförhållanden.Fru talman! En grundläggande förutsättning förvår försvarsförmåga är att vi inte blir överraskade såatt angriparen får tidigt luftherravälde och snabbtillgång till infallsportar och säkra transportvägar. Föratt totalförsvaret i dess helhet skall kunna möta ensådan situation måste det finnas kvalificerade ochallsidigt användbara förband med god operativ rörlig-het, bra skydd och god anfallsförmåga och ett brasäkerhetsskydd kring de skyddsobjekt som är vitalaför att infrastrukturen i vårt samhälle inte skall kollap-sa.Att gå man ur huse för att försvara sin hembygdblir ett minne blott, eftersom territorialförsvaret nureduceras från 165 000 till 90 000 personer. Har viinte ett starkt territoriellt försvar som ger uthållighetöver ytan, klarar vi inte att vara först på plats ochhålla knutpunkter. Tyvärr har inte Kristdemokraternasförslag, att behålla fler territorialförsvarsförband tilldess att hemvärnet nått slutmålet 125 000 personer,vunnit utskottets gehör.Hemvärnsförbanden finns över hela landet dygnetom, och utgör en betydande del av territori-alförsvaret, som med kort mobiliseringstid skallytövervaka, skydda mot sabotage och trygga vårmobilisering. liksom utskottetbetonar vikten av att hemvärnets organisation utökasmot det angivna målet.Att hindra en angripare att få herravälde i luften ärav avgörande betydelse vid inledningen av ett mo-dernt krig. För att kunna utveckla god initialeffekt ochnå en rimlig uthållighet i syfte att hindra en angripareatt få luftherravälde behövs, enligt vår mening, 14stridsflygdivisioner. Skyddet av arméstridskrafternasmobilisering och uppmarsch måste tryggas liksomskyddet av civilbefolkning och vitala samhällsfunk-tioner. Därför har vi reserverat oss mot utskottsma-joritetens förslag.Fru talman! I händelse av konflikter kan Östersjönoch dess utlopp tidigt bli berörda. En effektiv över-vakning längs våra kuster kräver många ytstridsfartyg,eftersom skyddet av svenskt territorium och svenskaintressen snabbt måste kunna förstärkas.För att det inte skall bli luckor i övervaknings- el-ler insatssystemen och med hänsyn till ökadeengagemang i bör antalet ytstridsfar-tyg vara 24. Av säkerhetspolitiska skäl bör vi därförinte nu besluta om ytterligare reduceringar av antaletytstridsfartyg.Eftersom ubåtar har högt stridsvärdeoch regeringen betonar fortsatt inhemsk kompetensinom ubåtsområdet, bör samtliga nio ubåtar fortsattvara operativa för att man i händelse av en kris- ellerkrigssituation skall kunna lösa ålagda uppgifter på ettfullvärdigt sätt. Ju fler operativa ubåtar som finns,desto större är möjligheterna till framskjuten över-vakning och spaning, vilket blir nog så viktigt i ettanpassningsskede.Fru talman! Regeringen och har när detgäller grundorganisationen i väsentliga delar frångåttÖB:s förslag. utgångspunkt är attvid utformningen av grundorganisationen ta stor hän-syn till säkerhetspolitiska aspekter. Vår uppfattning äratt regeringen, som har frångått ÖB:s bedömning-ar, har gjort det utifrån helt andra principer än demilitäroperativa och säkerhetspolitiska. Vi avvisardärför i huvudsak regeringen förslag i denna del tillförmån för Försvarsmaktens förslag.Jag yrkar bifall till reservation 5 under hemstäl-lanspunkt 45.Riksdagsbeslutet , som bl.a. innebar att För-svarsmakten måste ha förmåga både att skydda våramest vitala områden och att där anfalla en angriparenär denne är som känsligas, borde ha lett till att ut-skottet skulle ha låtit Älvsborgsbrigaden utgöra kär-nan i markförsvar.Det befolkningstäta med Nor-dens största hamn, två stora flygplatser och viktigindustri är utan tvekan ett av mest vitalaområden och dessutom beläget vid den kommunika-tionsled som utgör inloppet till . Ett försvarmot strategiska styrkor kräver förband på plats menockså mycket snabbt tillförda förband. Vi skall intemedvetet sänka garden och öppna blottor i vitalaområden!Av sjöoperativa skäl behöver man långsiktigt ävenha marin tyngdpunkt i med ytstridsfartygoch amfibiebataljonsutbildning. Behovet av en välut-rustad helikopterorganisation måste tillgodoses i detmycket sjötrafikerade och i Östersjöut-loppen. Sjöoperativa krav kopplade till sjöfartsstadenGöteborg och trafikbild kräver en ome-delbart tillgänglig marint anpassad helikopterverk-samhet.Liksom utskottet anser vi att Lv4 i har debästa produktionsförutsättningarna att utbilda luft-värnsförband. Vi menar därför att detta tillsammansmed en unik kompetens på luftrobotsystemet RBS77talar för att borde förbli utbildningsplattformför luftvärnsförband i södra militärområdet.Av bl.a. starka mililtäroperativa skäl borde Liv-grenadjärbrigaden i och Lapplandsbriga-den i ha bevarats. Den breda folkliga uppslut-ningen kring försvar kan urholkas om för-svaret förlorar den fredstida kontakten med de storastäderna.Kristdemokraterna menar att även Krigsflygsko-lan, F5, i bör innefattas i den föreslagnaöversynen av skolverksamheten för att flygsäkerhets-frågorna i samband med den grundläggande flygut-bildningen skall bli belysta. Vore det inte bättre attavvakta skolöversynen innan flygvapnet omstrukture-ras?Jag yrkar bifall till reservation 9.Fru talman! hyste 1995 farhågorom det risktagande som det innebär att ha ett totalför-svar som behöver både betydande tid och omfattanderesurser för att nå full duglighet att möta ett an-greppshot mot vårt land. Det är värt att notera attenligt Försvarsmaktsplan 97 har Försvarsmakten efterett års återtagning godtagbar förmåga att möta ettbegränsat angrepp med iståndsatta styrkor. Förmåganatt hejda motståndaren är begränsad och förmågan attslå är otillräcklig.Liten tid upptas av svagheterna med anpassnings-problematiken. Den grundläggande frågan är om vårdemokrati är kapabel att och i tillräcklig omfatt-ning fatta nödvändiga beslut om höjning av krigsdug-lighet och tillväxt. För sent, för litet och i otakt medden säkerhetspolitiska utvecklingen har nog snararevarit regel än undantag. Vilka kriterier skall gälla föratt höja krigsdugligheten?