prot · GK0918 · 1996-10-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:18Torsdagen den 24 oktoberKl. 12.00 13.3314.00 - 15.57Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorParentationAnf. 1 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter! För en kort stund sedannåddes vi av beskedet att förre talmannen i går stilla insomnade. Hans sista officiella fram-trädande i livet var när han för ett och ett halvt årsedan medverkade i 25-årsjubileet av enkammarriks-dagen här i riksdagen.Henry föddes i och börjadearbeta redan som fjortonåring. Hans liv spänner överen tid då omvandlades från ett underutvecklatland utan rösträtt för alla medborgare till ett moderntvälfärdssamhälle. Också politiska livspeglar denna omvälvande utveckling under dettasekel. Han invaldes som ledamot av andra kammarenför län , efter att ha verkat i kommu-nalpolitiken.Henry gjorde också en mycket betydelse-full insats inom folkrörelserna, inte minst inom id-rottsrörelsen. Det kommunala och landstingskommu-nala engagemanget och uppdragen kunde , som brukligt , behålla vid sidan avriksdagsledamotsuppdraget. som ledamotav andra kammaren var bl.a. verksaminom bevillningsutskottet och utrikesutskottet.Henry personifierar en viktig epok i riksda-gens historia. Han gjorde sitt inträde i andra kamma-ren vid endast . När han valdes tilltalman i andra kammaren hade han erfarenhetav riksdagsarbetet.Under den viktiga förberedelsetiden inför skiftettill enkammarsystemet spelade han en avgörande rollför att vi fick en så smidig övergång till nya parlamen-tariska verksamhetsformer och så goda lösningar närdet gällde nya lokaler och en ny administrativ organi-sation. Här kom bästa sidor till sin rätt.Hans förmåga att med en kombination av fasthet,envishet och vänlighet driva igenom goda lösningarhar anledning att känna stor tacksamhet för.Henry blev enhälligt vald till talman i dennya enkammarriksdagen, och han fungerade somsådan under de tre första valperioderna till i oktober1979. Det fanns förtroende för somtalman, och det finns anledning att notera att hanalltid blev enhälligt vald, oavsett vilka partier somhade majoritet i kammaren.Henry fick som den nya riks-dagens talman delta i många viktiga beslut. Det kan-ske viktigaste var beslutet om en ny regeringsformoch en ny riksdagsordning som trädde i kraft den 1januari 1975.På samma skickliga sätt som han lotsade in riks-dagen i nya former ledde han arbetet när detgällde introduktionen av den nya konstitutionen.Vi hedrar livsgärning med enstunds tystnad och tacksamhet.1 § till svenska delega-tionFöretogs val av 20 ledamöter och 20 suppleantertill svenska delegation. Valbered-ningen hade enhälligt godkänt gemensamma listor förvalen av ledamöter och suppleanter till svenska delegation.Sedan en promemoria innehållande de gemen-samma listorna delats ut och godkänts av kammarenbefanns följande ledamöter, vilkas namn i här angivenordning upptagits på respektive listor, valda för1996/riksmöte:ledamöterPer ()()()()()()()()()()()()(v)()()()()()()()suppleanterSven Hulterström (s)()()()()()()()()()()()()Per ()()()()()()()2 § Anmälan om kompletteringsval till kultur-utskottetAndre vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade Moderata samlingspartietsriksdagsgrupp anmält som ledamot ikulturutskottet efter och som suppleant i kulturutskottet efter GunnarHökmark.Andre vice talmannen förklarade valda tillledamot i kulturutskottetGunnar ()suppleant i kulturutskottetElizabeth ()3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 23 oktoberSfU3 underhållsstöd till barn till särlevande för-äldrarMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:281 för utskottet21 för res. 147 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 67 m, 24 c, 18 v, 16 mp, 10 kdFör res. 1: 21 fpFrånvarande: 15 s, 13 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 2 (utredning om avskaffande av underhållsstö-det )1. utskottet2. 2 (m)Votering:224 för utskottet66 för res. 211 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 c, 10 fp, 18 v, 16 mp, 10 kdFör res. 2: 66 mAvstod: 11 fpFrånvarande: 15 s, 14 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 4 (vårdnadshavarens ekonomi)1. utskottet2. 4 (c, kd)3. res. 5 (mp)Förberedande votering:36 för res. 416 för res. 5247 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:170 för utskottet47 för res. 484 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 c, 4 fp, 18 vFör res. 4: 21 c, 16 mp, 10 kdAvstod: 66 m, 1 c, 17 fpFrånvarande: 15 s, 14 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 5 (indexering)1. utskottet2. 6 (v)Votering:262 för utskottet18 för res. 617 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 65 m, 24 c, 4 fp, 15 mp, 10 kdFör res. 6: 18 vAvstod: 16 fp, 1 mpFrånvarande: 17 s, 15 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 7 (uppföljning)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:233 för utskottet12 för res. 851 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 28 m, 24 c, 2 fp, 18 v, 16 mpFör res. 8: 1 m, 1 fp, 10 kdAvstod: 34 m, 17 fpFrånvarande: 16 s, 17 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdInger () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat nej.Anders G Högmark och (båda m)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat ja.Mom. 8 (grundavdragets storlek)1. utskottet2. 9 (m, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 11 (preskription)1. utskottet2. 11 (v)Votering:263 för utskottet18 för res. 1117 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 66 m, 24 c, 2 fp, 16 mp, 10 kdFör res. 11: 18 vAvstod: 17 fpFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU4 Förssäkringsskydd vid sjukdom, m.m.Mom. 1 (förlängd sjuklöneperiod)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:200 för utskottet95 för res. 12 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 16 v, 16 mpFör res. 1: 65 m, 20 fp, 10 kdAvstod: 2 vFrånvarande: 17 s, 15 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 4 (uppföljning och analys)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:266 för utskottet31 för res. 32 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 66 m, 24 c, 18 fp, 3 v, 10 kdFör res. 3: 15 v, 16 mpAvstod: 2 fpFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 6 (beräkning av sjukpenninggrundande in-komst)1. utskottet2. 4 (v)Votering:270 för utskottet18 för res. 49 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 65 m, 24 c, 21 fp, 16 mpFör res. 4: 18 vAvstod: 9 kdFrånvarande: 17 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 6 kdMom. 8 (föräldrapenning)1. utskottet2. 7 (m)3. res. 8 (fp, v)4. res. 9 (kd)Förberedande votering 1:37 för res. 810 för res. 9253 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Förberedande votering 2:66 för res. 739 för res. 8195 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:202 för utskottet66 för res. 732 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 c, 16 v, 16 mpFör res. 7: 66 mAvstod: 21 fp, 2 v, 9 kdFrånvarande: 15 s, 14 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 6 kdMom. 9 (allmän egenavgift i form av sjukförsäkrings-avgift)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:189 för utskottet16 för res. 1195 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 23 c, 2 fp, 18 v, 1 kdFör res. 11: 16 mpAvstod: 66 m, 1 c, 19 fp, 9 kdFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU3 Ändring i fiskelagenKammaren biföll utskottets hemställan.JoU4 Miljöklassning av alkylatbensinMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (ytterligare åtgärder för att stimulera an-vändningen av alkylatbensin)1. utskottet2. (c, m, fp, mp)Votering:164 för utskottet137 för res.48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 18 vFör res. : 66 m, 24 c, 21 fp, 16 mp, 10 kdFrånvarande: 15 s, 14 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMeddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att utrikesut-skottets betänkanden UU3 och UU4 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.4 § mellan EU ochMarockoFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU3Europa-Medelhavsavtalet mellan och (prop. 1995/96:195)Anf. 2 ():Fru talman! syftar till ettsamarbete som skall säkra fred, säkerhet samt socialoch politisk stabilitet i och i Medelhavsområ-det. Det är bra och välkommet.Bilaterala avtal skall slutas mellan en lång radländer, och skall godkänna varje avtal. Vihar redan godkänt ett avtal mellan EU och Tunisiensamt mellan EU och Israel.På bord ligger nu ett förslag från rege-ringen om att man skall godkänna ett avtal mellan EUoch Marocko.I utskottet finns en minoritet som inte vill godkän-na detta avtal. Det beror på att sedan 1979ockuperar . FN har beslutat om enfredsplan som har godkänts av och befriel-serörelsen Polisario som representerar Västsahara.Fredsplanen innehåller bl.a. att en folkomröstningskall hållas, där den västsahariska befolkningen självskall få bestämma om man vill tillhöra ellerom man vill bli självständig.Marocko har nonchalerat dennafredsplan och motarbetat folkomröstningen. Att Ma-rocko så flagrant nonchalerar ett FN-beslut och där-med fortsätter en olaglig ockupation av äralltså anledningen till att minoriteten i utskottet intevill godkänna avtalet.I de avtal som sluts mellan EU och länder i Me-delhavsområdet betonas respekten för mänskligarättigheter och demokrati. I avtalet med stårdet att det skall föras en politisk dialog mellan och . Den dialogen skallfrämst behandla fred, säkerhet och regional utveck-ling.Det låter väldigt bra, men det övertygar inte. Härgår utskottets meningar isär om principerna att göradet möjligt att lösa konflikter inom ramen för ett avtaleller genom påtryckningar om att vara utanför ochdärmed försöka att påverka dem att kvalificera sig församarbete.Erfarenheterna av liknande avtal är inte uppmunt-rande. Tullunionen mellan och ifrågasat-tes just för att inte respekterar mänskligarättigheter. Det har inte hänt särskilt mycket sedantullunionsavtalet slöts, utan situationen har snarareförsämrats när det gäller de mänskliga rättigheternaoch situationen för fängslade parlamentariker i Tur-kiet.Minoritetens uppfattning, som framgår i en reser-vation, är att när ett avtal med denna dignitet slutsmellan och , som står för dennaolagliga ockupation och struntar i en befintligfredsplan som är utarbetad av FN, är det viktigt attsäga att vi inte sluter detta avtal. I stället bör vi an-vända möjligheten till ett avtal som ett påtrycknings-medel för att de skall börja respektera och arbetaenligt FN:s beslut om en folkomröstning.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till denreservation som har avgetts i detta ärende.Anf. 3 ():Fru talman! Västsaharafrågan har diskuterats åt-skilliga gånger i riksdag. Flerpartimotionerhar skrivits, diskuterats och behandlats, så självasakfrågan vad gäller förhållandet mellan ochVästafrika är väl känd i denna kammare.FN:s säkerhetsråd antog 1991 en resolution, 690,där en fredsplan för fastslogs. Fredsplanensyftar till att en folkomröstning skall genomföras, därdet västsahariska folket skall få utöva sin rätt tillsjälvbestämmande och få avgöra om skallbli en självständig stat eller integreras med Marocko.Marocko har konsekvent saboterat fredsansträng-ningarna. FN har inte heller agerat tillräckligt kraft-fullt till stöd för sin egen fredsplan. Läget är numycket allvarligt. Det finns risk för att FN-styrkanoch kommer att hemkallas utan att en fri,rättvis och demokratisk folkomröstning har ägt rumoch att en folkomröstning kommer attgenomföras på villkor i stället. I det lägetkan konflikten övergå i nya krig.Förre generalsekreteraren enga-gerade sig starkt i frågan . Riktlinjer förfolkomröstningen drogs då upp. Men vi vet att Ma-rocko, som sagt, förhalar frågan.Nu under tid som general-sekreterare har frågan tappat tempo, tyvärr. Västsaha-rafrågan är väl också den enda utestående frågan frånkolonialtiden som ännu inte har blivit löst. Det ger enextra dimension. har blivit rejält de-valverad under tid.Marockos obstruktionspolitik går ut på att vägraatt samtala och förhandla. Den syftar till att med om-fattande valfusk genomföra en folkomröstning somskall rättfärdiga en fortsatt ockupation av Västsahara.Kung uttryckte så sent som i årsina fortsatta ockupationsplaner, sitt förakt för Fören-ta nationerna och för demokratin som sådan, då hanförklarade att: "Med eller utan folkomröstning kom-mer vi att stanna i vårt . "Så långt tror jag att vi här kan vara överens när detgäller beskrivning och analys. Det som skiljer oss åtär bedömningen av hur bör agera i EU-sammanhang vad gäller Europa-Medelhavsavtaletmellan och . I avtalet står det ingentingom Västsaharaproblematiken över huvud taget. Pro-blemet förbigås med en bedövande tystnad.När vi gick in i EU var det bl.a. för att öka vårtinflytande och vår möjlighet att påverka. Detta fördevi fram mycket kraftfullt när vi gick in i tiden förfolkomröstning. Det hade varit att utmärkt tillfälle attutnyttja den möjligheten i detta sammanhang. Sverigeborde ha varit mer lyhört vad gäller Polisarios syn ifrågan innan man gav klartecken för avtalet.Som kontrast till hur EU agerar i Västsaharafrågankan man lyfta fram hur de afrikanska staterna genomOAU, Organization of African Unity, ser på den ma-rockanska politiken gentemot . Marockonekas ju medlemskap i så länge Västsaharafrå-gan inte löses enligt FN:s program och fredsplan, somockså OAU har ställt sig bakom.Med dagens beslut sänder vi en signal till Ma-rocko, att de inte behöver oroa sig så mycket överSveriges och EU:s agerande.På s. 5 i betänkandet skriver utskottet: "Utskottetdelar motionärernas syn på det angelägna i attfredsprocessen går vidare och att en folkomröstningkan hållas i enlighet med . Samtidigtser det med som ett nyttinstrument för påverkan i Västsaharafrågan. "Såvitt jag förstår är väl detta argumentet för demsom tycker att vi skulle ha skrivit under avtalet. Jagmenar att man nu har frånhänt sig ett påtryckningsar-gument genom att man nu har anslutit sig till avtalet.Man skulle ha satt mer press på innan manskrev på avtalet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvår reservation. Jag skall fatta mig ganska kort, efter-som de föregående talarna har tagit upp väldigtmycket av det som jag hade tänkt att tala om.Frågan om avtal med eller inte har ocksåvarit uppe i . Där har våra gröna par-lamentariker också hävdat att det är för tidigt att träffaavtal med så länge man där inte har levt upptill FN:s krav.Jag är mycket förvånad över regeringens ageran-de.Fru talman! Jag är också förvånad över utskottetsordförande, som i en debattartikel har understrukit attmedlemskapet också kräver ett ansvar av oss och attdetta ansvar skulle innebära att vi ratificerade fördra-get med . Det går nämligen stick i stäv medden debatt som fördes före medlemskapet i den euro-peiska unionen. Då hävdade man att man skulle blimedlem i EU just för att kunna värna om mänskligarättigheter. Man sade också att vetorätten var ett sättatt just hävda de mänskliga rättigheterna.Nu säger man tvärtom, nämligen att för att ett av-tal inte skall falla så måste man skriva på det. Jagtycker att det är mycket märkligt, särskilt med tankepå att nu har tagit säte i säkerhetsrådet, somså tydligt har uttalat att man måste komma till rättamed förhållandet i och i Västsahara.Jag tycker att det finns all anledning för riksdagenatt markera att Västsaharafrågan är så viktig att vi intekan ratificera detta avtal, eftersom det kommer att fånegativa konsekvenser för frågan. Att säga nej tillavtalet är ju egentligen den enda riktiga påtryck-ningsmöjlighet vi har . Det är därför vi stöder re-servationen.Anf. 5 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Vi brukar utan debatt acceptera deolika bilaterala avtalen, och man kunde tänka sig attjust detta avtal inte borde vara annorlunda än avtalenmed och . Det är dock väsenskilt. Somvi hörde tidigare är det här fråga om ett olöst kolonia-lärende. FN har en plan som har godtagits av Ma-rocko och av Polisario, men den har aldrig verkställts.Det förvånar mig att majoriteten inte kan tänka sig attvänta med att godkänna samarbetsavtalet och utnyttjavår möjlighet att påverka genom EU.För övrigt har redan , och vältaligt utveck-lat de synpunkter jag själv hade förberett mig på att taupp. För att vinna tid väljer jag att avstå från att upp-repa dessa igen, och yrkar bara bifall till reservatio-nen.Anf. 6 ():Fru talman! Det mesta som behöver sägas om var-för vi reserverar oss på den här punkten är redan sagt.Vi kan konstatera att det här inte bara gäller ett Me-delhavsavtal med vilket som helst av länderna vidMedelhavet. Sådana avtal har vi ratificerat tidigare.Då har det gällt , osv. Här handlardet om en kolonialmakt. Jag undrar vilka påtryck-ningsmöjligheter vi har kvar om vi accepterar attMarocko får detta avtal utan att landet på något sätthar varit villigt att gå in i förhandlingar för att få tillstånd en förändring när det gäller förhållandet tillVästsahara.Jag vill också hänvisa till parallellen med Turkiet.Vi har inte fått de fördelar i form av en utökad dialogmed som man trodde sig kunna uppnå genomtullunionen. De har uteblivit , men vi hoppasfortfarande på det.Till slut vill jag också ta upp roll sommedlem av säkerhetsrådet. Där har vi unika möjlighe-ter att bevaka denna fråga framöver och se till attförändringar kommer till stånd i . Det harvi väntat på . FN har varit för svagt på den härpunkten, precis som var innepå.Fru talman! Jag instämmer med föregående talare.De har på ett bra sätt beskrivit problemen och förkla-rat varför inte skall ratificera detta avtal,och att EU-kretsen alltså borde säga nej till detta påbefintligt stadium. Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 7 ():Fru talman! De tre senaste talarna har inlett sinaanföranden med att säga att det mesta redan är sagt.Jag skulle vilja säga att det som har sagts bara är ettytterst litet fragment av hela den debatt som handlarom EU:s Medelhavsstrategi.Västsaharafrågan är, hur viktig den än är, egentli-gen inte det viktigaste med det associationsavtal medMarocko som vi skall ratificera här i kammaren i dag.Associationsavtalet med ingår i en serie avliknande avtal varav vi redan har träffat två: ett medTunisien och ett med . Det är tänkt att i stort settsamtliga länder runt skallomfattas av sådana här avtal med EU. Det innebär,utöver handelsförbindelser naturligtvis, att man har endialog när det gäller mänskliga rättigheter, socialafrågor och ekonomiska frågor. Det innebär också har en arena för att följa upp de delar av avtaletsom rör sådana frågor, ett s.k. associationsråd somkan sätta press på såväl i fråga om mänskli-ga rättigheter och som i fråga om andrasociala frågor.När vi blev medlemmar i var det i den debattsom föregick medlemskapet väldigt många, framförallt bland dem som var mot medlemskapet, som sadeatt EU riskerar att bli ett Fästning . Genom attgå in i EU skulle vi hjälpa till att bygga murar motandra länder. Det här är precis raka motsatsen. EUöppnar sig mot länderna runt , i det härfallet mot Nordafrika.Vilka länder skall vi kunna samarbeta med om viinte samarbetar med dessa länder inom EU? Väldigtmånga av de länder som kommer att omfattas av as-sociationsavtal kränker på många sätt mänskliga rät-tigheter och har brister i sin efterlevnad av internatio-nella konventioner. Ändå anser vi från majoritetenssida att det är väldigt viktigt att dessa avtal kommertill stånd - inte minst för att det erbjuds en möjlighetatt inom avtalens ram utöva påtryckningar mot de härländerna. Det gäller även , också i fråga omVästsahara.De referenser som här har gjorts till utvecklingen iTurkiet tycker jag ytterligare faktiskt leder i bevis attden här typen av avtal - i fall är det ju frågaom ett tullunionsavtal, inte om ett associationsavtal -verkligen kan ge effekt. Vi har erfarit attEuropaparlamentet har följt upp sina kritiska resolu-tioner i fråga om tullunionen med och krävtatt ministerrådet skall göra uttalanden, vidta åtgärderoch agera för att situationen när det gäller mänskligarättigheter i förbättras. På samma vis kangivetvis det här associationsavtalet med , och det kommer att användas så. Man harfrån utskottets sida varit väldigt noga med att skriva dessa frågor måste få stort utrymme i den framtidauppföljningen av avtalet.Det är inte alls så att vi använder EU på fel sättsom säger. Det här avtalet äringet självändamål. Vi tror faktiskt att avtalet somsådant kan tjäna som ett effektivt verktyg för att upp-nå en bättre situation både vad gäller fredsprocessen iVästsahara och vad gäller de mänskliga rättigheterna iMarocko.Det finns också en annan aspekt. Vi är väldigt in-tresserade av att EU skall engagera sig i Östersjöfrå-gorna. Medelhavspolitiken är precis en reflex av Ös-tersjöfrågorna. Om vi som EU-medlem på det härsättet skulle hindra EU från att öppna sig söderut, såkan man fråga sig vilka ambitioner EU kommer att hanär det gäller att stödja våra intressen i fråga om Ös-tersjösamarbetet. Det är oerhört viktigt att konstateraatt medlemskapet i EU inte bara har inneburit att vihar överlämnat viss makt till EU, till överstatligt be-slutande, utan att vårt medlemskap också har inne-burit att vi fått makt inom EU.Ett land som vägrar att ratificera ett sådant häravtal stjälper . Då blir det inget avtal. Mankan, har det sagts i debatten, vänta. Man kan genom-föra påtryckningar mot och på det sättetskjuta på avtalet tills landet efterlever mänskliga rät-tigheter och har uppfyllt . Jag tror dockatt det är mycket bättre och enklare att få till stånd endialog med inom det här avtalets ram. Jag äralldeles övertygad om att det kommer att fungera somen påtryckning också på . Jag är också över-tygad om att vi i säkerhetsrådet, såsom nämndes tidi-gare, kan verka för att fredsplanen lyfts upp och kan-ske får en bättre behandling än hittills.Slutligen vill jag säga att det är väldigt viktigt håller isär olika frågor. Västsaharafrågan kom-mer sannolikt att behandlas i ett separat betänkandehär i kammaren längre fram, precis som i stort settvarje år. Att ta den till intäkt för att stjälpa avtalet kanvi från majoritetens sida inte se som något annat änren demonstrationspolitik. Det gynnar inte heller,enligt vår mening, de syften som reservanterna villuppnå.Med detta, fru talman, vill jag bifalla utrikesut-skottets betänkande och yrka avslag på reservationen.Anf. 8 ()replik:Fru talman! Utskottets ordförande sade att det ärfel tidpunkt att nu lyfta fram Västsaharaproblemati-ken. Jag tycker precis tvärtom. Det är rätt tidpunkt.Vad är det vi diskuterar? Jo, det är associationsavtalmed just . Om man inte skulle göra det ,förstår jag inte riktigt när man skulle ta upp det. Mankan naturligtvis ta upp frågan i samband med mo-tionsbehandling. Men jag tycker att det är ett konstigtargument.Vi har tid på oss. Varför skall vi ha så bråttom?Medelhavsstrategin skall ju, precis som ordförandensade, vara klar omkring . Varför brådskaegentligen?Detta med Festung och den diskussionsom pågick i valrörelsen inför folkomröstningentyckte jag var litet oroande. Man kunde se hur detskulle bli. tar det som intäkt föratt visa att det är precis tvärtom.Man måste ju ändå titta på vilka länder vi vill förain och samarbeta med och var vi skall kunna görapolitiska påtryckningar. Det är en helt annan sak.