prot · GK0912 · 1996-10-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:12Onsdagen den 9 oktoberKl. 9.00 - 17.54Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 ():Fru talman! Det är frågor sominställer sig när man läser årets finansplan. Redan påförsta sidan medger regeringen att det kommer attkrävas strukturella förändringar för att förbättra eko-nomins sätt att fungera. Den nämner områden somlönebildningen, arbetsmarknaden, energipolitiken,pensionssystemet och den offentliga sektorn.Men regeringen gör inget. Mönstret känns igen.Likt en följetong i det offentliga trycket går dennaregerings oförmåga att lägga fram förslag som tar itumed de grundläggande problem som utmärker detsvenska samhället. Från tillväxtpropositionen överPerssonplan och vårproposition till sysselsättnings-propositionen har socialdemokraterna skyfflat dennaheta potatis framför sig.I den sysselsättningsproposition som den borgerli-ga oppositionen pressade fram erkände re-geringen att där föreslagna åtgärder inte skulle räcka.Det stämmer. Tillväxten är fortsatt svag och arbets-lösheten rekordstor. Fler är nu öppet arbetslösa än vidden socialdemokratiska regeringens tillträde för två årsedan. Ändå händer inget. Den strukturella ansatsen ibudgetpropositionen inskränker sig till att tjänste-männen på pumpat datorernafulla med verklighetsfrämmande data för att uppnåhalverad öppen arbetslöshet . Menregeringen skjuter åter vad som borde hagjorts för länge sedan. sägs något komma i vår -tidigast.Regeringen inser inte att den svenska ekonominbehöver fungera annorlunda. Den inser att något bor-de göras. Men inget görs. Jag har upprepade gångerfrågat statsministern: ? Vad hindrar regeringenfrån att lägga fram förslag till strukturella reformersom får den svenska ekonomin att fungera bättre,förslag som kan ge hopp till alla dem som med dagenspolitik inte kan vänta sig annat än att förbli arbetslö-sa? Vill statsministern svara? Vet rege-ringen inte vad den skall göra? Vill den inte göra det?Eller får den inte göra det?Själv tror jag att det rätta svaret är en kombinationav alla tre förklaringarna. Med sin förankring i socia-lismen är regeringen blind för företagandets villkor.Den som har den ideologiska utgångspunkten attföretagare är kapitalister som skall bekämpas vet intevad som behöver göras.I den mån regeringen ändå förstår det, vill den in-te. Det går på tvärs mot program och vallöften. Talom återställare och om en radikalt annan politik tändehoppet hos alla dem som bussades hit till Stockholmför att skrika ut sin avsky mot sänkningen av arbets-löshetsersättningen , hos dem som troddeatt med socialdemokraterna vid makten skulle det intebli fler uppsägningar i den offentliga sektorn och hosalla dem som tog partiledningen på allvar när denlovade att höja skatterna med blott 3,7 miljarder.I dag är ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkring-en . räknar med att ytterliga-re 30 000 offentligt anställda kommer att förlora job-ben fram , och skatterna har höjts medca 90 miljarder. Och den arbetslöshet som skulle blimindre än är alltså större än när regeringenträdde till. I opposition och regeringsställning harsocialdemokraterna sått ett missnöje, som bl.a.yttrar sig i ett tvåsiffrigt vänsterparti. Och eftersomstor politisk prestige har satsats på att varje liberali-sering är socialt orättfärdig, är det inte konstigt attregeringen inte vill genomföra strukturella reformer.Göran vill inte göra ens det han vet måstegöras.Under våren och sommaren upplevde vi en farsar-tad hantering av arbetsrätten. Med vad som måsteframstå som ett nationellt rekord i korporativistisktnyspråk stod statsministern i denna kammareoch anklagade oss moderater för att vilja "förstatligaarbetsrätten". För att dölja den egna oförmågan atthantera facket förföll han till att attackera oppositio-nen för att vi ansåg att en lagstiftningsfråga skulleavgöras av den lagstiftande församlingen och inte påLO-kongressen eller via förhandlingar mellan berördaparter. När regeringen till slut levererade ett förslagblev det sedan bara en lätt skrapning på ytan.I högstämda ordalag varnade i denförra partiledardebatten oss moderater för att "tafsa påarbetsrätten". Jag beklagar att regeringen just baratafsar litet lätt på regelverket och inte tar de tag sombehövs för att jobben skall bli fler.Men medicinen bedöms ändå som så besk att detbehövs en tillsats av sockervatten till LO. När facketbörjade hota att dra in bidragen till partiet såg sigregeringen föranledd att föreslå ett ökat statligt stödpå sisådär 30 miljoner. Notan för socialdemokraternasförsoningskalas skickades i vanlig ordning till skatte-betalarna.Hur är det, ? Vet regeringen intevad den skall göra? Vill ni inte göra det? Eller får niinte för facket? Varför genomför ni inte de strukturel-la reformer ni själva säger är nödvändiga? Varför,?Fru talman! Det verkar nu som om skallnärma sig det nya seklet som ett land i kris i en världav möjligheter. Vi masar oss fram i krypfilen och serandra susa förbi, medan landets regering funderar påvem som skall betala nostalgitrippen tillbaka till 50-och 60-talen.Sveriges problem är såväl akuta som långsiktiga.De är akuta, eftersom det blir alltmer tydligt att vihåller på att få en strukturell massarbetslöshet. Hund-ratusentals människor förvägras möjlighet att ge pro-duktivt uttryck för sin vilja till arbete. De är akutaäven för de hundratusentals människor som lever iständig oro för att något skall inträffa som gör att deinte får vardagsekonomin att gå ihop. Och de är lång-siktiga, därför att de kan lösas endast om det svenskasamhället reformeras i grunden.Vi moderater har pre-senterat en politik för en genomgripande förnyelse avSverige. I övertygelsen om att landets problem har sinrot i en felaktig socialistisk politik vill vi inleda ettreformarbete som tar till vara den enskildes vilja tillarbete, företagande och förkovran. Det är ett arbetesom vi varken kan eller vill göra ensamma utan däralla som ser en förnyelse av som nödvändigär välkomna att delta. Vårt erbjudande är en öppeninbjudan till en allians för förnyelse av Sverige.I detta arbete blir det nödvändigt att lyfta blicken.Vi måste diskutera vilken roll vi politiker skall ha i ettmodernt samhälle. Vi måste förutsättningslöst studeraerfarenheter från andra länder. Vi kan inte självbelåtetvifta bort alla de framsteg som gjorts på andra håll.Hur kommer det sig att man i lyckats få frammiljontals nya, riktiga och välbetalda jobb, samtidigtsom vi diskuterar nya former för betald ledighet iSverige? Vad har man gjort på för attlyfta landet från katastrof till en av världens friasteoch snabbast växande ekonomier? Vad säger ossutvecklingen i - vad skiljer de länder somlyckats från dem som misslyckats i övergången frånkommandoekonomi till marknadshushållning? Vadkan vi lära från vår egen historia? Hur kunde vårekonomi vara en av de snabbast växande i världenunder för att sedan tappafarten?Ett svenskt förnyelsearbete skall ta sin utgångs-punkt i dagens förutsättningar och ske på svenskavillkor. är , och vi moderater kommeralltid att kämpa för att det så skall förbli. Men detfinns så många tydliga bevis för hur ekonomisk frihet,låg skatt, avreglerade marknader och öppenhet motomvärlden haft en avgörande betydelse för gamlaindustriländers förmåga att vidareutveckla ett högtvälstånd och för att lyfta sig ur fattigdomenatt vi bara inte kan skjuta dem ifrån oss.Det man uppnått i andra länder, det kan vi ocksågöra här i . Här finns kunskaper, initiativkraftoch arbetsvilja. Vi är förskonade från svåra inre kon-flikter, vi lever i en fredlig del av världen och vi hartillgång till världens största gemensamma marknad.Möjligheterna finns där. Men då krävs det en svenskfrihetsrevolution, som genomsyrar samhällslivets allaområden. Det krävs att varje beslut i denna kammaresyftar till att utvidga friheten för dem som lever i vårtland.Vi måste ge individer och familjer större frihet.Inte för att det kommer att leda till att alla människorsproblem då alltid kan lösas, utan för att ett samhällesom fråntar sina medborgare rätten att själva formasina liv blir ett fattigt samhälle - kallt och otryggt.Vi måste ge företagsamheten större frihet. Dethandlar inte om att göra företagare till hjältar eller snygg dekoration i kongresstal utan om att en friekonomi är grunden för allt välstånd. Det är bara nyaoch växande företag som kan ge fler riktiga jobb.Och vi måste ge människor större frihet på ar-betsmarknaden. Enskilda individer skall ges rätt attsjälva sluta avtal. och det regelverksom kringgärdar den svenska arbetsmarknadenär från en annan tid med andra förutsättningar. Det ärett svårforcerat hinder för företagsamheten men fram-för allt för de hundratusentals människor som stängsute från arbetsmarknaden.Fru talman! Det finns en risk att rämnarsom nation under en regering som inte vet vad denskall göra, som inte vågar göra det som måste görasoch som inte får göra det som LO inte gillar.Vi moderater erbjuder ett alternativ till den hand-lingsförlamning och det tillbakablickande som känne-tecknar socialdemokraterna. Det alternativet finns i departi- och kommittémotioner som väckts till åretsriksmöte, och det finns i det programarbete som nupågår inom partiet. Ekonomiskt innebär det lägreoffentliga utgifter, sänkta skatter och avregleringar.Men framför allt innebär det att vi ger med-borgare större valfrihet och större möjligheter attsjälva forma sin tillvaro.Sverige behöver en regering som vet hur förnyel-sen skall ske, och som vill och får genomföra den.Sverige behöver en borgerlig regering!(Applåder)Anf. 2 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag har en mycket kort fråga till LarsTobisson. Det han kallar för frihetsrevolution, detsom är det nya moderata greppet; hur skiljer det sigfrån den politik som gick under benämningen "Nystart för ", och som förde landet in i en djupkris och massarbetslöshet? Redogör för skillnaden.Anf. 3 () replik:Fru talman! Det skiljer sig inte. Det utgör en vida-reutveckling av den politik som då fördes.Bilden av att det var politiken under den borgerli-ga regeringsperioden som förde landet in i en djupkris vet är helt felaktig.Jag har också bara en kort replik. ha-de , då var statsråd, pålöpsedeln: 1 000 jobb försvinner . Aftonbla-det hade , då vi hade en borgerlig regering,på löpsedeln: 1 000 nya jobb . Vi hade väntutvecklingen.Nu försvinner jobben igen. har vi fler arbets-lösa än , tvärtemot de socialdemokra-tiska löftena, och i går slog på sin ledar-sida fast, under en rubrik som väl sammanfattar vadjag sade i mitt anförande här: Ord räcker inte. Inne-börden och budskapet var att arbetslösheten inteminskar - den ökar.Aftonbladet behövs om sanningen skall fram.(Applåder)Anf. 4 Statsminister ()replik:Fru talman! Som ett uttryck för tota-la dominans vad gäller opinionsbildning är det sistainlägget intressant.Men min fråga gällde hur den här nya moderat-politiken skiljer sig från den som är prövad. Denskiljer sig inte alls, sade . Nej, det vardet jag tänkte. Det är samma sak en gång till, fast nuskall denna politik vidareutvecklas. 500 procentsränta skall alltså klättra ytterligare litet uppåt. Mas-sarbetslösheten skall bli ännu större. Statsfinansernaskall fördärvas ännu mer. Det var ju arvet.Vi trodde ju att hade lärt någonting,men det är samma gamla politik som presenteras engång till. Vore det inte bra att försöka överge den ochkomma in i en rimlig dialog med andra partier i Sve-riges riksdag, , om hur man skall ut-veckla välfärdssamhället?Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag upprepar vad jag sade: Den mode-rata politik vi skisserar är inte densamma som denförra politiken. Den ligger i linje med den och är envidareutveckling under beaktande bl.a. av erfarenhe-ter från de länder som lyckas med det som den social-demokratiska regeringen så gruvligt misslyckas med iSverige: att få i gång den ekonomiska tillväxt som kanskapa förutsättningar för fler företag och ge nya jobb.Nu drämmer till med att det varmoderaternas fel att det blev 500 procents ränta. Komihåg att grunden för de svårigheterna lades under 70-och 80-talen. Det fanns borgerliga regeringar då sominte gjorde tillräckligt för att rätta till problemen, menframför allt var det socialdemokratisk politik medexpansion av offentliga utgifter, höga skatter ochavregleringar som skapade bekymren. När det gällerden politik som fördes för att försvara kronan vill jagpåminna om att den socialdemokratiska oppositionenvar högst inblandad i den. En orsak till att den bor-gerliga regeringens politik kanske inte blev så brasom den hade behövt vara var just att Socialdemokra-terna bromsade i uppgörelserna. Man förde hela tidenen obstruktionspolitik i riksdagen.Göran ! 500 procents ränta behöver detinte bli om vi gör det som vi moderater vill: går med idet europeiska valutasamarbetet. Men där tvekarregeringen. Varför gör ni det? Varför säger ni intesom det är? Genom den politik ni för beträffandeEMU ser ni till att räntan är högre och valutan mindrestabil än den annars hade behövt vara.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag skall försöka hålla mig litet mera inuet och inte gå bakåt i utvecklingen, vilket de härherrarna har en tendens att göra.Jag tycker att det är litet patetiskt att se hur ni mo-derater nu försöker åstadkomma en ny image. Nuskall ni vara de arbetslösas och de svaga gruppernasförsvarare. Jag har därför ägnat mig litet åt att i ermotion titta på bl.a. de strukturella förändringar somni vill skall komma till stånd och vad de betyderegentligen. Vad jag kan förstå är innebörden av dessastrukturella förändringar att ni menar att det krävs enavreglering av arbetsmarknaden och en mer indivi-duell lönesättning.Ni tycker att den offentliga sektorn har blivit enkoloss på lerfötter som destabiliserar ekonomin, ochni tycker att den politiska sektorns utrymme måsteminska för att bereda utrymme för privat verksamhetoch individuellt ansvar. verksamhet skallbli privatiserad. Ni tycker att möjligheten att tecknaindividuella avtal på arbetsmarknaden skall öka. Nitycker också att löneskillnaderna skall öka.Socialbidrag skall bara betalas ut när det är allde-les akut. För den som blir sjuk eller är arbetslös underen skall man ha ett system med ersättningarpå , och man skall ha en karensdag till. Kvalifi-ceringsreglerna i arbetslöshtetsförsäkringen skallskärpas, och man skall ut så fort som möjligt genomen bortre parentes. Ni vill höja pensionsåldern ochavveckla bostadssubventionerna snabbare. Ni skall dekommande tre åren minska utgifterna med 167 mil-jarder kronor.Vad tror att det får för konsekven-ser för de människor som är kortsiktigt ellerlångsiktigt arbetslösa? Vad tror han att det får förkonsekvenser för de människor som är sjukskrivnaunder korta eller långa perioder? Vad tror han att detfår för konsekvenser för de människor som pågrund av arbetslöshet och bristande, knapphändigasocialförsäkringssystem tvingas köa in på kommuner-nas socialbyråer? Det är just dem ni säger er värnaom. Tror ni verkligen att folk kommer att gå på dethär? Jag tror inte det.Det ni vill införa är ungefär detsamma som mantalar om när man breder ut sig om den ekonomiskaoch monetära unionen. Det handlar om total avregle-ring, minskad makt för fackföreningarna och stärktinflytande för arbetsgivarna. Ni säger: Låt oss få enflexibilitet på arbetsgivarnas villkor. Det är den mo-derata politiken, och ingenting annat. Jag tror inte attdetta är ett bra recept. Vi kan ju se vad som händer ide länder som har provat det. Det går inte åt rätt håll.Människors problem blir inte lösta.Varför har fått tvåsiffriga tal skalljag tala om, . Det beror på att vi intedelar den politik som för fram. Vi stårför en politik som många i håller med om. Vivill ha trygga socialförsäkringssystem. Vi vill ha en a-kassa som räcker till så att man slipper kompletteramed socialbidrag. Vi vill ha ett system med ersättningnär människor blir sjuka.Vi skall stå fast vid möjligheten att alla som villarbeta också skall ha ett arbete. Vi vill inte raseravälfärden. Vi vill behålla den och utveckla den. Det ärmånga människor som med oss tycker på det viset.Det renderar oss ett stort stöd i opinionen, och det ärvi mycket glada för.Anf. 7 () replik:Fru talman! Även Moderata samlingspartiet liggerpå en tvåsiffrig nivå. Att man ligger ännu högre före-kommer ju bara i den typ av länder som GudrunSchyman hämtar sin inspiration från.Gudrun anklagar oss moderater. Menden redovisning av vår politik som hon lämnar i deninledande presentationen vill jag egentligen tacka för.Den är i allt väsentligt korrekt. Det är så vi vill ha det,det är så vi tänker oss det hela. Det som måste under-strykas, och som inte framkom i presentationen, är attdet moderata alternativet är en helhet. Vi matchar deutgiftsminskningar som beskrevs med skattesänkning-ar där vi lägger tyngdpunkten på låg- och medelin-komsttagare.Strävan är den gamla: Att minska rundgången iekonomin och att ge människor, även de med mindreresurser, större möjligheter att själva bestämma hur devill forma sina liv. Får jag fråga är det för fel på principen att man skall kunnaleva på sin lön?Anf. 8 () replik:Fru talman! Det är inget fel alls på principen skall kunna leva på sin lön. Jag vore väldigt gladom arbetsmarknadens parter - inklusive arbetsgivarna- tyckte att det vore en bra princip när man sitter ochlöneförhandlar att alla skall kunna leva på sin lön. Omman har den principen, behöver man ju inte införa dentyp av ungdomslöner och minimilöner som faktisktinnebär att människor inte kan leva på sina löner.Om man hade den principen, skulle man inte löne-sätta hela den gemensamma sektorn, där kvinnorarbetar inom vård och omsorg, på ett så fruktansvärtdiskriminerande sätt att pengarna inte räcker till. Omman hade den inställningen, skulle man väl inte halöner - eller bidragssystem när människor tillfälligtvisbehöver komplettera eller när de blir arbetslösa ellersjuka - som inte räcker till, så att människorna måstegå på socialbidrag?Jag tycker att det är utmärkt, , att haprincipen att alla skall kunna leva på sin lön. Dettycker jag skall vara vägledande för lönebildningen,och jag hoppas verkligen att med kraftpåverkar sina kollegor inom det privata näringslivetatt stå upp för den parollen. Det kan naturligtvis i vissmån innebära sänkningar av andra löner, fantasilöner,och det tycker jag att det vore hedervärt att kosta påsig. Jag tror att det är väldigt viktigt att man kombine-rar de diskussioner vi för om hur vi skall få ordning iframtiden med någonting som lyser med sin frånvaro imoderaternas texter men som finns hos oss, nämligenordet solidaritet.Anf. 9 () replik:Fru talman! är lösning påalla problem att höja lönerna. Hon ägnar inte en tankeåt, och säger inte ett ord om, att det finns något somheter kostnader och konkurrenskraft. Den typ av lö-nepolitik som talar för, har lett ossin i kostnadsproblem med upprepade devalveringar.Det är inte där insatserna måste göras.Jag måste säga att jag tycker att det är litetmagstarkt av att här uppträda somde fattigas vän. Hon företräder ett parti som är fastförankrat i den marxism som, när den tillämpats, harlett till just fattigdom och förtryck - för att inte talaom förstörd miljö! må känna att honföreträder de fattiga, men ett är säkert: I ett samhälledär fick bestämma, skulle de fattigabli en mycket stor grupp.Anf. 10 () replik:Fru talman! Ledamöter, ni på läktaren, ni som tit-tar på TV och lyssnar på radio! Problemet är ju inteatt och Socialdemokraterna har olikauppfattning. Det stora problemet för är att dehar samma uppfattning i alldeles för många frågor.När jag lyssnar på funderar jag litegrand. Det gick ju inte så väldigt bra när Moderaternastyrde och ställde i , det gick inte så bra dåheller. Jag tycker att minne är som enadventskalender; lucka efter lucka.Det moderata förslaget innebär att man skall draned väldigt mycket. Jag fick ett brevfrån en äldre man, en 80-åring som heter . Han berättade om sitt liv. Det har varit ett ganskatufft, hårt liv. Han har inte speciellt mycket i pension,han har egentligen väldigt litet. Han har varit sjukganska mycket i sitt liv. Han har varit och levtett ganska hårt och tufft liv.Han berättade att han den morgon då han skrevbrevet satt och tvekade om huruvida han skulle gå ochhämta ut sin medicin eller inte. Han hade inga pengar.Lars pratar om större valfrihet. Det låterväldigt bra, och är väldigt bra på många områden.Han pratar om social liberalisering och om frihet attvälja. Innebär den friheten att välja också att ElofJohansson inte skall ha råd att hämta ut sin medicin?Fem miljarder kronor vill spara på justdet området. Hur skall ha råd, LarsTobisson?Anf. 11 () replik:Fru talman! Vi sparar in på det området genom attlåta yrkesverksamma som har inkomster betala för enförsäkring som ger dem förmåner. ,den gamle sjömannen, 80-åringen med låg pension,får också i fortsättningen medicin. Det räcker nog attsvara på det viset.Anf. 12 () replik:Fru talman! Dessutom kan de som har det svårtförsöka ta frivilliga försäkringar enligt den ameri-kanska modellen. Har man då inte råd, eller missardet på något annat sätt, står man utanför. Jag trorfaktiskt att det där är ett ganska dåligt system.När jag lyssnar på förundras jag ocksåväldigt mycket över resonemanget om arbetslösheten.Självfallet kan man skapa jobb genom att öka lönek-lyftorna mycket. Man kan skapa jobb med väldigtlåga löner. I har man "lyckats" - om man nutycker att det är en bra modell. Men det jag inte för-står i syn på detta är varför man stårfast vid en arbetstidslagstiftning som innebär att just40 arbetstimmar skall vara utgångspunkten.Förra gången jag talade med omden här frågan sade han att det var planekonomi attsänka arbetstiden. Hur kan 40 timmars arbetsveckaenligt lagen vara marknadsekonomi och planekonomi? Det vore intressant att fådetta utrett en gång för alla.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag har inget problem med det. Jagsäger inte att det skall vara förbjudet att arbeta mer än40 timmar, tvärtom. Vår strävan är att man skall kun-na arbeta så mycket man själv önskar, antingen det ärmer eller . Men den tes somMiljöpartiet driver om att man genom att lagstifta nedarbetstiden skulle kunna bli av med arbetslösheten -den håller inte. Det receptet är prövat, men det funge-rar inte.Antingen sker arbetstidförkortningen till oföränd-rad timlön och därmed lägre lön för individen. Detsprider arbetsbristen och ger fattigdom till flera. Detkan också ske med oförändrad lön men med kortarearbetsdag. Det höjer kostnaderna och slår ut jobb.Löntagare är inte direkt utbytbara i det modernasamhället. Det går inte att bara dra ned någons ar-betstid och sätta in någon annan. Man har specialister.Jag kan hålla med om att Socialdemo-kraterna och vi moderater av allt att döma är eniga påden punkten. Att genom lagstiftning sänka arbetstidentill 35 eller löser inga problem.Det skapar produktionsminskning och ger en ökadarbetslöshet totalt.Anf. 14 ():Fru talman! behöver mer av samverkanoch samarbete för att politiken skall bli långsiktigthållbar. Åratal av förstelnad blockpolitik har skadatsvensk ekonomi och svenskt samhällsliv. Ytterkant-spolitik kan aldrig leda in , varesig den formuleras till höger eller till vänster. Prathjälper inte heller. Det krävs handling.Det är därför en styrka för landet att det finns enstabil politisk majoritet i för den ekonomis-ka politiken, nu i budgetpropositionen . Sam-arbetet mellan och regeringen fullföljs.Osäkerhet kan undvikas, och som vi har hört i replik-skiftena här finns inte något sammanhållet politisktalternativ.Den offentliga ekonomins sanering kan säkerstäl-las till nytta för företag och företagande och till gagnför hushållen. I båda fallen handlar det om sänktakapitalkostnader genom sänkta räntor för investering-ar i produktionen och i boendet.Företag med lån vet vad det handlar om. Boendemed rörlig ränta eller omsatta lån vet vad det ger.Tillsammans ger det miljarder och åter miljarder isänkta kostnader för företagen och hushållen. Genomdessa sänkta kostnader stimuleras hela samhällseko-nomin.