prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Har man infördecembermötet från svensk sida ställt upp krav somman vill driva, eller är det även i denna fråga så attSverige bara inväntar en gemensam EU-ståndpunkt?Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Jag vet inte var förut när jag läste upp deklarationen. Jag vetinte heller var hon var i går när hon fick deklarationeni förväg. Där är ju de frågor hon nu tar upp väl besva-rade. Där handlar det precis om vad den svenskaregeringen vill göra inför Singaporemötet.Det är inte så att vi inte skulle tala om miljön.Tvärtom skall vi ta upp att miljöfrågorna är utomor-dentligt viktiga i handelssammanhang.Det var den svenska socialdemokratiska regering-en som ursprungligen tog initiativ till att ta upp miljö-frågor i ett handelspolitiskt sammanhang. Detta gjor-des inom EFTA, och det kom senare in i GATT-rundan. Glädjande nog kom man överens om att ha enkommitté som skall gå igenom frågan om miljö ochhandel i den nya världshandelsorganisationen. Det togjag också upp i mitt anförande.Detta arbete ser ut att gå bra. Det skulle kunnamöjliggöra att genomförandet av miljökonventionerinte skall stoppas av handelsregler. Det som fortfa-rande kan vara ett problem är att en del anseratt detta är protektionism från i-ländernas sida, att virika vill skydda oss. Jag tror dock att vi, inte minstgenom svensk och nordisk argumentering, skall kunnafå en brygga så att vi kan komma fram i denna viktigafråga.Det har jag talat om här. På den punkten kundeMarianne möjligen ha lyssnat något mer.Det är en viktig fråga för oss. Vi driver den aktivt ochanpassar oss förvisso inte bara efter andra. Det tordeockså ha framgått av vad jag har sagt tidigare.Marianne tycker illa om EU:sjordbrukspolitik. Det gör jag också. Vi arbetar för attförändra den. Men var var när alla andrapartier här i genomförde en förändring avjordbrukspolitiken som ju förr förvisso inte var sär-skilt u-landsvänlig?Miljöpartiet var det enda parti som inte ville deltavid avregleringen av jordbruket. Det är bra att Miljö-partiet nu har en annan inställning, men kanske skulleni tala med litet mindre bokstäver i denna fråga, där nivar utomordentligt populistiska och inte vågade ställaupp på reformen som alla andra partier gjorde här ikammaren. Det gällde att förändra och avreglerajordbrukspolitiken i den riktning som nu vill göra.Sedan säger , uppenbarligenmot bättre vetande, för där är hennes parti väl infor-merat, att vi inte skulle kräva märkning och vara mothormonbehandlat kött. Jo, vi är mot hormonbehandlatkött och vi är för märkning. Vi kräver detta, och vidriver frågan.Anf. 53 ()replikFru talman! Det är bra att ni kräver märkning, menkommer vi att få det också, eller kommer den hårdaregeln om att inte märka att gälla för svensk del?När det gäller jordbrukspolitiken och var Miljö-partiet var när avregleringen genomfördes, så tror jagatt vet det mycket väl. Vi var på mil-jösidan. Det innebar att vi inte ville ha all den ned-läggning av jordbruksmark som låg med i förslaget.Vi ville ha satsningar på ett ekologiskt, långsiktigthållbart jordbruk. Vi ville ha rejäla satsningar på attställa om jordbruket till det som även andra partier viddet laget borde ha sett som det enda långsiktigt hållba-ra.Detta fick vi tyvärr inget stöd för. Jag vill intekalla det för populism; det var ju inte särskilt populärtbland bönderna heller. De var inte särskilt måna omatt ställa om till ett ekologiskt hållbart jordbruk. Vidriver samma linje . Vi måste ställa om jordbru-ket så att det blir ekologiskt hållbart på lång sikt.Annars kommer vi aldrig att klara världens matpro-duktion.Detta är otroligt viktigt med tanke på alla de rap-porter vi får om minskade arealer att odla mat påsamtidigt som befolkning ökar.Vi kan väl ändå inte politiskt bestämma oss för attvi skall låta stora grupper i världen svälta ihjäl pågrund av att det inte finns areal att odla på? Detta ärviktigt.När det gäller punkterna tycker jag inte att de gaven tydlig bild av vilken politik regeringen driver uti-från framför allt miljöhänsyn och inte social hänsyn.Det borde ha varit en självklarhet. Men det är tydligeninte det längre, eftersom tidigare tillKarin Falkmer uttryckte att han var överens medModeraterna i synen på socialklausulen.Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Jag vidhåller att jag förvisso deltogsom jordbruksminister i den debatt som vi hade då omjordbrukets avreglering. intog då en di-rekt opportunistisk hållning. Det var inte fråga om attfrämja möjligheter att exportera livsme-del - inte ett dugg . Jag tyckerfaktiskt att på den punkten har skäl atttala med litet mindre bokstäver.När det gäller socialklausulen har jag tvärtom sagthär i kammaren tidigare att det är viktigt att fråganom arbetsvillkor och en socialklausul tas upp i WTO.Jag tror, som jag sade, att vi i i bästa fall skallkunna vara en brygga gentemot samtliga de u-ländersom inte har velat ta upp denna fråga. Härkrävs som bekant enhällighet. Samtliga mot-sätter sig, såvitt jag känner till, att frågan tas upp. Debetraktar det som en protektionistisk hållning från ländernas sida. Det är det inte. Men rätten till attha drägliga arbetsvillkor, rätten till att få vara med ien fackförening, rätten att inte diskrimineras och attinte behöva vara utsatt för tvångsarbete och rätt attteckna kollektivavtal skall gälla oavsett om man arbe-tar i ett företag som exporterar, och där det alltså bliren handelsfråga, eller om man sliter med fruktansvär-da arbetsvillkor på en arbetsplats där det bara handlarom det interna, där det aldrig blir export. Vi får aldrigse detta bara som en handelsfråga. Då blir det protek-tionism.Jag tror, som jag sade tidigare, att vi i ibästa fall skall kunna få en brygga över till . Jag vill också peka på det som visar,nämligen att öppnare handel och öppnare system harvisat sig befrämja såväl arbetsvillkoren som det eko-nomiska välståndet. Men i detta sammanhang krävsmycket hårt arbete för att brygga över den starkamotsättning som finns mellan samtliga ochoss i den rika delen av världen.Anf. 55 ()Fru talman! Jag tackar för det sista som MatsHellström sade om att det verkligen behövs hårt arbe-te och att regeringen är villig att ställa sig bekom detnär det gäller att förbättra situationen på den socialasidan inom handeln. Där kan man naturligtvis också tagod hjälp av konsumenten, eftersom det många gång-er är fråga om multinationella företag som utnyttjarbillig arbetskraft osv., och det går alltså att ökatrycket. Det vore väl bra om vi kunde hjälpas åt medden frågan, så att människor inte behöver fara illa avatt vi skall ha billiga varor.När det gäller jordbruksfrågan hävdar jag fortfa-rande att har fel. Vår linje var denradikala linjen att vi skulle ställa om jordbruket då närvi hade möjligheter till ett ekologiskt hållbart jord-bruk. Om vi hade haft bönderna med oss på det såhade naturligtvis och kanske också So-cialdemokraterna svängt, eftersom de i det fallet ärtämligen populistiska. Men så var inte fallet. Men vårståndpunkt att vi skall ha ett ekologiskt hållbart jord-bruk står fast, och den tänker vi hävda även i fortsätt-ningen. Det är nämligen så, fru talman, att vi inteärver jorden efter våra fäder, utan vi lånar den av vårabarn. Då kan vi inte ha det som vi har det , näm-ligen att vi inte längre lever på räntan utan att vi fak-tiskt tär på kapitalet av jordens resurser.Anf. 56 ()Fru talman! är och kommer att förbli ettmycket handelsberoende land inom överskådlig fram-tid. Svensk företagsamhet och kampen för frihandelhar ett historiskt perspektiv och har också lagt grun-den för vår ekonomiska utveckling. Grunden för enbibehållen välfärd vilar på ett effektivt näringsliv somkan utnyttja frihandelns möjligheter att finna de billi-gaste och bästa insatsvarorna för slutprodukter försåväl hemmamarknad som export.Det senast framförhandlade blev tillslut en seger för världens frihandel och säkrade där-med också ett stort svenskt intresse. Det togs viktigasteg för det multilaterala handelssamarbetet medbetydande tullsänkningar - . Men deicke-tariffära initiativen var kanske lika viktiga. Jagtänker på bildandet av världshandelsorganisationenWTO, som på ett sätt markerar en ny tid för frihan-delns positioner i världspolitiken.Ett medlemskap i innebär att man anslutersig till ett gemensamt regelverk. Som sådant kommerWTO förhoppningsvis att bli ett viktigt instrumentinternationellt i den ekonomiska politiken. Drivkraf-ten i WTO är helt beroende på medlemsländernasengagemang för en öppnare världshandel. Vi kristde-mokrater vill uppmana den till ettsådant engagemang, inte minst för utvecklingsländer-nas skull.Sveriges medlemskap i innebär att vi harsamma handelspolitik som de övriga 14 medlemssta-terna. Handelspolitiken omfattar i princip alla varoroch grundas på enhetliga principer med gemensammatulltariffer och gemensamt tecknade handelsavtal medtredje land.Den gemensamma handelspolitiken är en förut-sättning för att den inre marknaden skall fungera.Därmed har handelspolitiskt fått en"hemmamarknad" på 370 miljoner konsumenter istället för nio miljoner. har formel-la frihet att utforma sina handelsrelationer kringsku-rits av krav på solidaritet inom tullunionen. Sverigesframtida ansträngningar att främja och fördjupa fri-handeln i världen måste nu gå via ett kollegialt sam-arbete inom EU. EU har med sin storlek ett mycketstort inflytande på den internationella handelspoliti-ken. Vi anser att bör påskynda att EU tar ettstörre ansvar för de fattiga länderna i arbetet inomWTO.Fru talman! För kom det nyapåminnelser om en förestående livsmedelsbrist i värl-den. Den väntas drabba utvecklingsländerna myckethårt, om åtgärder inte kommer till stånd.Trots en långvarig trend av ökad frihandel ocksåför utvecklingsländerna räknar UNDP med att dessahar gått miste om hundratals miljarder USD i utebli-ven ekonomisk standardökning på grund av regleradevarumarknader och svåråtkomliga icke-tariffära han-delshinder. Summan är enligt UNDP större än vadländerna erhåller i bistånd. Särskilt reglerade är mark-naderna för mat och kläder. Utvecklingsländernaskulle dra stora fördelar av en reell frihandel.Det är en viktig uppgift för att inom EUhävda utvecklingsländernas behov av frihandel, sär-skilt beträffande livsmedel och kläder. Jag vill härrikta en fråga till . Vad kan den svens-ka regeringen göra ytterligare i detta sammanhang förvärldens fattigaste länder? Jag avser åtgärder av han-delskaraktär som leder till ekonomisk utveckling fördessa länder och där alla länder som har stor handelkan bidra till en bättre försörjningssituation för defattigaste länderna. Min fråga var alltså: Vad kan densvenska regeringen göra ytterligare i detta samman-hang för världens fattigaste länder?Det är en paradox att t.ex. svenska bönder, sominget hellre vill än producera livsmedel, skall bindasupp av kvoteringar, gränsskydd och andra handelshin-der och inte, med rimlig lönsamhet, kunna bidra tillvärldens försörjning utanför EU.Det senaste ledde slutligen till ettgenombrott. Man enades om gemensamma regler förinterna stöd, exportsubventioner och gränsskydd förjordbruksvaror. Vidare skall reformprocessen återupp-tas . Resultatet blev att det interna stödetskall dras ned och att allt gränsskydd skallomvandlas till tydliga tullar och reduceras med 36 %.Även exportsubventionerna skall minska . Iuppgörelsen ligger också en fredsklausul som gällerfram och som innebär att vissa arealstödoch djurbidrag inte påverkas nämnvärt under den härperioden.Utvecklingsländerna medgavs mildare krav påsänkningar av subventioner och tullar, och de minstutvecklade länderna undantogs helt. I kombinationmed i-ländernas avvecklingsprogram bör detta ledatill bättre produktions- och exportmöjligheter för . måste vi inom EU bevaka att detta verk-ligen leder till en strukturellt förbättrad handelssitua-tion för utvecklingsländerna. bör inom EUbevaka två områden särskilt:1. Minskningen av exportsubventioner kan leda tillhögre priser på livsmedel. Detta gynnar visserligen med exportmöjligheter men kan bli ett stortbekymmer för som har svårt att föda sin egenbefolkning. I en sådan situation bör EU driva linjen atti-länderna ökar livsmedelsbiståndet till dessa länder.2. bör ta på sig rollen att driva på så att deutlovade GATT-förhandlingarna omkring år 2000verkligen kommer till stånd och så att kopplingenmellan konsekvenserna av en förestående global livs-medelsbrist och handelns betydelse för att lindra den-na blir riktigt tydliga.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att vapen-handel endast skall bedrivas med strikt stabilt demo-kratiska stater. Vi önskar se att den svenska regering-en tar initiativ inom EU till att vapenhandeln får enannan inriktning än den nuvarande. Ett organiseratsamarbete på krigsmaterielområdet skulle på siktkunna leda till att handeln begränsas till unionensmedlemsländer och i mycket begränsad omfattningtill andra strikt demokratiska nationer utanför EU.De nationella försvarsmaterielmarknaderna har ett starkt inslag av nationell preferens och av kravpå motköp. Detta leder till att materieltillverkarnastekniska och ekonomiska komparativa fördelar intekommer till sin rätt, vilket med stor sannolikhet driverupp priserna på materiel. Inom ramen för en stabilsäkerhetspolitik mellan EU:s medlemsländer bör enstrukturomvandling inom försvarsmaterielindustrinvara möjlig. Detta måste paras med en handel mellanEU:s medlemsländer som tryggar försörjningen avmateriel under såväl fred som kris och krig. Det ge-mensamma intresset måste vara sänkta försvarskost-nader för det demokratiska Västeuropa.Vid införandet av EMU:s tredje steg, en gemen-sam valuta, kommer medlemsländerna att delas in itvå grupper: de som är innanför valutaunionen och desom är utanför. Positionen kan bero på att man intevill eller inte kan vara med i valutaunionen. Ett utan-förskap kan utnyttjas för att söka manipulera sin egenväxelkurs i ett gynnsamt läge i förhållande till euron,valutan, och därmed förbättra sina exportmöjligheterin i unionens kärna. Eftersom detta kan styra natio-nernas ekonomiska utveckling och förmåga att skapasysselsättning kan det leda till stora spänningar mellanmedlemsländerna. Kommissionen har ett upp-drag att analysera problemet och att komma medförslag till åtgärder för en sådan situation.Mats , vilken hållning har den svenskaregeringen till denna problematik? Skall ett utanför-skap löna sig eller skall det bestraffas handelspoli-tiskt? Detta är ett mycket viktigt ställningstagande förländer som av något skäl står utanför men som villkvalificera sig för ett medlemskap i valutaunionen. Enbestraffning minskar nämligen nationens möjligheteratt nå upp till de fem konvergenskrite-rierna.Fru talman! Dagens debatt visar att Sverigesmedlemskap i och det faktum att vi delar handels-politiken med övriga medlemsländer inte innebär attSverige kan tillåta sig inaktivitet på det handelspoli-tiska området. Jag ser nu fram emot Europaministernssvar på mina två frågor.Anf. 57 Statsrådet ()Fru talman! Å ena sidan finns här en kluvenhet. Åandra sidan finns det återhållande och restriktivainslag i EU:s politik. Men när EU väl samlar sig är deten väldig kraft.Den som de flesta talat väldigt välom, liksom resultaten av den, och som ledde till bety-dande tullsänkningar också på jordbruksområdet, somHolger nämnde, hade inte blivit av ominte EU efter all intern vånda hade blivit den kraftsom till slut utlöste detta, tillsammans med för-stås.På liknande sätt ser jag goda förutsättningar förEU att spela en viktig roll när det gäller att driva dennya världshandelsorganisationen i en sådan riktningatt organisationen och det multilaterala regelverketstärks. Där tror jag att vi är helt överens. Det är viktigtatt den fråga om kluvenhet som upp belyses. EU kan vara protektionistiskt i detal-jer, men den samlande kraften kan klart verka förfrihandel.EEC konsoliderades . Detta isin tur ledde dynamiskt till Kennedyrundan, och detgällde då långt fler länder. Det blev en halvering avindustritullarna i världen. Här finns alltså utan tvekanett dynamiskt samspel.Vad mera kan vi göra för de fattiga länderna han-delspolitiskt? Eftersomtaletiden är slut får jag återkomma till den frågan inästa inlägg. Jag skall då försöka redovisa detta han-delspolitiskt. vill jag peka på att många avde frågor som tog upp också berörsamarbetet inom EU när det gäller biståndspolitiken,om vilken inleder sittanförande.Anf. 58 () re-plikFru talman! Man kan beskriva pro-blem på det sättet att kampen i de olika nationerna föratt uppnå konvergenskriterierna leder till att manförsöker balansera sina budgetar - ofta genom ned-dragningar av kostnader, dvs. Dettaminskar köpkraften, , och kan leda begynnande lågkonjunktur för medlemsländerna.En sådan lågkonjunktur skapar arbetlöshet. Vi stårkanske just nu på tröskeln till en sådan.Att i den situationen öppna handeln för billiga va-ror från utvecklingsländerna kräver en stor solidaritetfrån EU:s sida. Vi kristdemokrater vill se en sådansolidaritet med världens fattigaste. Kommer vi att fåse den ta initiativ till detta?Anf. 59 Statsrådet ()Fru talman! och GATT-rundanförutsåg också en möjlighet till ökad livsmedelshjälpjust till de fattiga nettoimportörer som talade om, om avtalet skulle leda till högrelivsmedelspriser. Den viktiga fråga som tog upp förutsågs alltså i själva rundan.När det gäller handelspolitiken och den svenskaregeringen kan jag säga att vi aktivt har drivit på, ochdet fortsätter vi att göra, för att inom Loméavtaletsram åstadkomma mer av lättnader för de fattiga möjligheter att exportera sina varor till ossoch att öka sysselsättningen i sina egna länder. Det-samma gäller Medelhavsavtalen, både när det gällerland för land och när det gäller den samlade avtalsramsom fastställdes i . Dettahar vi även på andra områden. Det är också vår in-riktning, precis som efterlyste.När det gäller livsmedelsbistånd får man vara litetmer varsam än vad föreslår i denfrågan. Ett systematiskt livsmedelsbistånd till ettfattigt land som inte har klarat sin egen jordbruksför-sörjning kan skada landet fruktansvärt. De flesta bön-der brukar vilja ha skydd. Det är ofta för mycketskydd för att kunna fungera.Detta förslag innebär att man fullständigt öppnarsig, att det blir gratis och blir nolltullar. Hur skallbönderna kunna få en lönsamhet och kunna sättaigång en egen livsmedelsproduktion om de skall kon-kurrera med det som inte bara är gratis utan kansket.o.m. bjuds ut med subventioner från i-länderna?För livsmedelshjälp i katastrofer och i akutanödsituationer finns det väl fungerande mekanismer.Det är nödvändigt. Men det skall inte vara något per-manent livsmedelsbistånd som slår ut de fattiga bön-derna. Det skadar dessa länder mer än någontingannat.Frågan gällde sedan de länder som är inne respek-tive ute i en situation där en del av EU:s medlemslän-der har gått till det tredje steget i valutaunionen. Detär en fråga som skall analyseras av kommissionenoch där finansminsterrådet senare i vår skall ta ställ-ning till kommissionens analys. Det skiljer väldigtmycket på om det är få länder som är inne i en valu-taunion eller om det är många länder.Riskerna att de länder som går in i unionen omgersig med ett eget regelverk som skulle kunna skapa nyahinder och därmed kanske också splittra upp dengemensamma marknaden är någonting som manmåste vara mycket vaksam på. Det kommer attgöras analyser , och ministrarna kommer efter-hand att ta till sig vad kommissionenföreslår.Anf. 60 () re-plikFru talman! Jag skulle vilja fördjupa frågan litetgrand när det gäller reformarbetet för CAP, den ge-mensamma jordbrukspolitiken, som pågår för att finnaen ny modell för för att bl.a. få ner det storabudgetstödet som man önskar skall minska. Motivetför detta är bl.a. att få med Östländerna och att detinte skall bli omöjligt dyrt att få med dem.Kommer öppnandet mot Öst, som det, att leda till att vi får en omfattande nedlägg-ning svenska och andra västeuropeiska jordbruk,därför att dessa länder producerar väsentligt billigare?Hur ser den på situationen medtanke på den överhängande livsmedelsbrist som finnsute i världen, dvs. Vi behöver där allavara med och producera och har egentligen inte ut-rymme ens i och i att lägga nerjordbruk. Är utvecklingsländernas och livsmedelsbris-tens problematik med i diskussionen om de nya CAP-reglementen, dvs. de nya formerna för CAP?Anf. 61 Statsrådet ()Fru talman! Självfallet är frågan om jordbrukspo-litikens reformering i EU viktig inför utvidgningen tillöstländerna, demokratierna i öst som erbjuds medlem-skap, och där aviarbetet redan har startat. Men dethandlar också om att vi då rimligen måste minska påde stöd vi nu har. Jag menar att det är nödvändigt.Om de fattiga konsumenterna i ländervid den första kontakten med den nya organisationennär de blir medlemmar inte möter det vi i hardiskuterat - att matpriserna sänks för sakta - utan istället kraftigt höjda matpriser, skulle det vara enganska förfärande upplevelse.Det finns alltså goda skäl att reformera EU:s jord-brukspolitik. Men framför allt handlar det om att gemöjligheter till att själva skall kunna ut-veckla en livsmedelsproduktion. Det har gått bra imånga . Jag är övertygad om att det måstevara huvudvägen. Att gå vägen via överskottsbiståndfrån vår sida kan aldrig i längden hjälpa livsmedels-försörjningen i världen. Det kan bara åstadkommalindring för stunden som slår ut lokal produktion.Det är lokal produktion i som måstevara huvudlinjen som vi skall stödja. Det kan vi göraom vi vår gehör för våra handelspolitiska förslag iEU. Jag är övertygad om att vi än mer kommer attgöra det genom de biståndspolitiska förslag somPierre om någon sekund kommer att utvecklahär i kammaren.BiståndAnf. 62 Statsrådet ()Fru talman! Biståndspolitiken är en integrerad delav utrikes- och säkerhetspolitik. Den grundaspå insikten om att fred, demokrati och utveckling gårhand i hand och förutsätter varandra.I utredningen bistånd belysesdetta tydligt. Låt mig citera: "Hotbilden från luftendomineras inte längre av kärnvapenmissiler ellerbombplansarmador. Istället träder nya problem i för-grunden som farligt UV-strålning och ett gradvis alltvarmare klimat. Hotbilden från haven domineras intelängre av atom-ubåtar eller hangarfartyg utan av ris-ken för en höjning av havsvattennivån samt en ut-armning av tropikernas kustnära områden. De nyahoten mot vår gemensamma säkerhet är främst kopp-lade till fattigdomsproblematiken, den fortsatt snabbafolkökningen, knappheten på vissa naturresurser samtförstöringen av natur och miljö - - - Militära makt-medel kan inte ens i teorin utgöra en lösning".Fru talman! Fattigdomen är fredens främsta fien-de. Politiska kriser och konflikter flammar upp ochfår näring av den vanmakt och vrede som föds urelände och förnedring. "Fattigdomen kan skjuta pådig, men du kan inte skjuta på fattigdomen", somShimon har sagt.Fattigdomen är också demokratins fiende. Denförnekar människor deras rätt till självförverkligandeoch berövar dem deras möjligheter att delta fullt ut isamhällslivet, ekonomiskt, kulturellt och socialt. Fat-tigdomen föder extremism och de enkla budskapensförenklade demagogi.Fattigdomen hindrar utveckling och samarbete.Den innebär ett slöseri med mänskliga resurser. Denbidrar till miljöförstöring, överbefolkning och mas-sarbetslöshet.Men kan - som gjorde -med statistik hävda att flera länder i tredje världenförbättrat sina ekonomiska siffror , attfler barn får utbildning och lever . Men samti-digt har inkomstklyftorna växt, både inom och mellanländerna, och världen har blivit orättvisare och där-med farligare.Att bekämpa fattigdom och orättvisor i världen är,och förblir, därför huvudsyftet med det svenska ut-vecklingssamarbetet. Det är en akt att solidaritet ochmedmänsklighet, men fattigdomsbekämpningen liggerockså i förnuftets, fredens och framstegens intresse.Fru talman! Fattigdomen har ett tydligtkvinnligt ansikte. Av de 1,2 miljarder människor somlever i extrem fattigdom är kvinnor. Och denkvinnliga halvan av mänskligheten disponerar bara10 % av inkomsterna.I de flesta samhällen bär kvinnorna ett stort ansvarför sig och sina familjer.