prot · GK0926 · 1996-11-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:26Torsdagen den 7 novemberKl. 12.00 - 17.23Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 1 november.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:42 och 46Till riksdagenBeträffande interpellation nr 1996/97:42 av om den elintensiva industrin och inter-pellation nr 1996/97:46 av om loka-lisering till , får jag meddela att jag intekan besvara dem inom föreskrivna . Skälethärtill är utlandsresa. Jag kommer att besvara interpel-lationerna tisdagen den 19 november.Stockholm den 1 november 1996Anders Sundströmgm/Per . ExpeditionschefInterpellation 1996/97:49Till riksdagenInterpellation 1996/97:49 av omförnyad satsning mot droger och kriminalitet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 november 1996.Skälet till dröjsmålet är att har plenifrivecka.Stockholm den 4 november 1996Margot WallströmInterpellation 1996/97:48Till riksdagenInterpellation 1996/97:48 av omsvensk alkoholpolitik och EU.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 november 1996.Skälet till dröjsmålet är att har plenifrivecka.Stockholm den 4 november 1996Margot WallströmInterpellation 1996/97:50Till riksdagenInterpellation 1996/97:50 av () omVägverket Produktion.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 november 1996.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 1 november 1996Ines UusmannInterpellation 1996/97:51Till riksdagenInterpellation 1996/97:51 av () omhandlingsplan för kommer att besvaras tisdagen den19 november 1996.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 1 november 1996Ines UusmannInterpellation 1996/97:52Till riksdagenBeträffande interpellation nr 1996/97:52 av PerRosengren om den förlängda arbetsgivarperioden, fårjag meddela att jag inte kan besvara den inom före-skrivna . Skälet härtill är utlandsresa. Jagkommer att besvara interpellationen tisdagen den 26november.Stockholm den 4 november.Anders Sundströmgm/1996/97:47Till riksdagenInterpellation 1996/97:47 av omBarentsrådet.Interpellation kommer att besvaras tisdagen den26 november 1996.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 4 novemberLena Hjelm-Wallén3 § Svar på interpellation 1996/97:37 om ar-betsmiljönAnf. 1 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta dels för att ökakunskapen om vad en dålig arbetsmiljö och utslagningav människor kostar samhällsekonomiskt, dels för attarbetsgivarna skall ta ett större ansvar för arbetsmil-jön, dels också för att förhindra den ökande risken förohälsa i framtiden.Jag konstaterar till att börja med att svensk ar-betsmiljöpolitik vilar på en mycket fast grund.Våren 1991 antog förslag om skärpningav arbetsmiljölagen. Syftet var bl.a. att arbetsmiljö-frågorna tydligare skulle integreras med verksamhe-ternas övriga frågor.Några omvälvande reformer i arbetsmiljölagstift-ningen behövs inte enligt min bedöm-ning. Arbetsgivarna har ett tydligt ansvar för ar-betsmiljön. Av central betydelse för ett aktivt ar-betsmiljöarbete och goda resultat är också att arbets-givare, arbetstagare och deras fackliga organisationervidmakthåller och utvecklar sitt samarbete.Det gäller också att på andra sätt få till stånd ettändrat beteende hos dem som är ansvariga för ar-betsmiljön. Det kan t.ex. ske genom att tydliggöra deföretagsekonomiska vinsterna av en god arbetsmiljöoch en bra arbetsorganisation. Det kan ske och skerockså genom stöd till kunskapstillväxt, kompetensut-veckling och forskning. Det är också viktigt medspridning av kunskaper om arbetsorganisationensbetydelse för tillväxt, utveckling, kvinnors arbetsvill-kor och inflytande. Av central betydelse är tillsynsverksamhet, parternas sam-verkan och den forskning och utveckling som bedrivsinom arbetslivsområdet.Det är vidare en viktig uppgift att studera och dranytta av erfarenheterna från Arbetslivsfonden. har ett regeringsuppdrag att analyse-ra och sammanfatta de resultat och effekter som fon-dens insatser givit upphov till. Uppdraget skall redo-visas /97. Det som kommitfram pekar på att fondens verksamhet, förutom att hapåskyndat förnyelsen och breddat förändringskunnan-det, har ökat medvetenheten om arbetsorganisationoch kompetensutveckling samt om personalekonomioch kostnader för ohälsa.Genom den nya organisation för forskning och ut-veckling inom arbetslivsområdet som gäller från den1 - då och Rådet förarbetslivsforskning bildades - stärks och främjas delångsiktiga förutsättningarna för en mångvetenskapligforskning om arbetsmarknad, arbetsliv, arbetsmiljöoch arbetsrätt. Stöd till arbetsplatsanknutet föränd-rings- och utvecklingsarbete i samverkan med företagoch den offentliga sektorn bör enligt regeringensbedömning i den avlämnade forskningspro-positionen ges särskild uppmärksamhet. Detsammagäller effektiva former för erfarenhetsutbyte och kun-skapsspridning mellan forskning och arbetsliv.Genom ett förnyat uppdrag till Statskontoret, somlämnades , vill regeringen få belyst fråge-ställningar som bl.a. rör företagshälsovårdens tjäns-teutbud och arbetssätt. Statskontoret skall ha slutförtkartläggningsarbetet januari/februari1997.Sjuk- och arbetsskadekommittén överlämnade ijuni 1996 sitt slutbetänkande till regeringen. I betän-kandet tar kommittén upp frågor rörande försäkrings-kassornas samverkan med Yrkesinspektionen.Kommittén presenterar förslag till uppläggning av ochinnehåll i en allmän och aktiv försäkring vid sjukdomoch rehabilitering. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds inom regeringskansliet.Vad gäller fråga omsamhällsekonomiska kostnader för en dålig arbetsmil-jö och utslagning av människor anser jag att det voreönskvärt med bättre kunskaper. Det är emellertidförknippat med stora svårigheter att få en fullständigbild över dessa kostnader. Den uppskattning som bl.a.Arbetarskyddsstyrelsen har gjort visar ändå att kost-naderna för ohälsan förorsakad av förhållandena iarbetet är oacceptabelt höga och att det är lönsamt föralla att satsa på säkra och utvecklande arbeten. Kost-nadsutvecklingen måste följas med stor noggrannhetoch metoderna för kostnadsberäkningar fortsatt lö-pande utvecklas.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret. Detvar ett väldigt bra svar. Men jag vill lyfta fram någrasaker som jag tycker är viktiga.Jag håller med om att arbetsmiljöpolitiken vilar påen stabil grund. Arbetsgivaren har ett tydligt ansvar.Det är viktigt med samarbete mellan facket, arbetsgi-vare och arbetstagare. Skyddsombuden har en väldigtviktig ställning.Kunskapen om en bra arbetsmiljö brister påmånga håll. I dessa tider med hög arbetslöshet är detviktigt att fundera över hur man når fram till det godaarbetet. Många arbetsgivare glömmer sitt ansvarför arbetsmiljön. Det är tufft för skyddsombuden attställa krav på en god arbetsmiljö, eftersom det kostarpengar.Många anställda vågar inte ställa krav påsäkrare miljö. De är bekymrade för att mista sinajobb, och de är rädda för att vara obekväma. De som har jobb arbetar mer . Det blir en ond cirkel. Belastningsskadorkommer som ett brev på posten. Långtidssjukskriv-ning kan bli följden.Det är angeläget att kunna visa vad detta kostar,dels för arbetsgivaren, dels för samhället. Det är braatt ha dessa uppgifter med sig vid fortsatta diskussio-ner om det goda arbetet och arbetsmiljön. Jag undrardärför om arbetsmarknadsministern ser någon möjlig-het att få fram dessa siffror.Företagshälsovården gör ett väldigt bra arbete.Men verksamheten blöder just . Många företagshäl-sovårdsenheter håller på att stänga igen. Det ärmycket kunskap och kompetens som försvinner i ochmed detta. Det finns mycket samlad kunskap inom deolika företagshälsovårdsenheterna.Man är nu inne i ett tidigt skede och bedriver fö-rebyggande arbete. Företagshälsovården deltar i re-habilitering och känner arbetsplatsen. Man kan gearbetsgivaren stöd och hjälp till att förändra arbets-miljön. Företagshälsovården behövs verkligen. Jagundrar också om arbetsmarknadsministern ser någonframtid för företagshälsovården.Slutligen: Det nya förslaget om allmän och aktivförsäkring vid sjukdom och rehabilitering behandlasjust . Det finns en sak som gör mig bekymrad ochsom jag vill skicka med ministern, och det gällerbegreppet arbetsskada. Vad läggs in i detta? Är detarbetsolyckor eller är det arbetssjukdomar? Försvin-ner möjligheten att t.ex. få en belastningsskada god-känd som arbetsskada? Det är ofta kvinnor som drab-bas av förslitningsskador. Blir det svårare för dem attfå dessa skador godkända som arbetsskador?Så länge vi inte har kommit fram till målet det go-da arbetet måste möjligheten att få arbetsskador god-kända finnas kvar. Därför räcker det inte enbart medbegreppet arbetsolycka. Jag undrar också vad minis-tern lägger in i ordet arbetsskada.Anf. 3 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att tar upp begreppet det goda arbe-tet. Eftersom arbetslöshetsdebatten tar så stor plats ärdetta ett begrepp som vi så sällan talar om. Det är ettbegrepp som jag tycker att vi skall återerövra, därföratt det som just är målet är ju att alla människor intebara skall ha rätt till ett arbete utan också ett gottarbete, dvs. med en bra arbetsmiljö.Som jag ser det är risken med den höga ar-betslösheten, precis som , att man inte vågar ställa krav eller att ar-betsgivaren kanske struntar i kraven därför att detfinns ett så stort utbud av arbetskraft. Det gör attfrågan lättare hamnar långt ned på dagordningen.Ann-Kristine tog också upp frågan omövertiden. Det stämmer att alltfler jobbar alltmer.Övertiden i motsvarar ungefär 60 000 jobb.Det är klart att detta inte är acceptabelt. Frågan ärockså föremål för diskussion och överväganden iregeringskansliet.När det gäller kostnaden för det hela har det gjortsberäkningar. Någon beräkning som jag såg visade påatt arbetsskador i ett samhällsekonomiskt perspektivkostar . Om man jämför med för-svarsutgifterna, som motsvarar knappt 40 miljarder,så förstår man vilken storhet det rör sig om. Man fårockså svaret på frågan om vi har råd med detta, fördet är klart att vi inte har. Därför är det lönsamt attsatsa på detta. Problemet är bara att det som man skallsatsa på är en utgift för någon, medan det blir en in-komst för någon annan om man gör satsningen. Vi harännu inte förmågan i och inte någon annan-stans heller att se personen i centrum i dess helhet-sperspektiv. Men en viktig uppgift för forskningen äratt utveckla metoder för att kunna beräkna kostnaden iett samhällsperspektiv och då kanske också medve-tandegöra de olika aktörerna om att detta faktiskt ärlönsamt.Anf. 4 ():Herr talman! Jag håller med att vi skall börja tala om det goda arbetet. Jag trornämligen att det viktigaste är att intelåta människor slitas ut på sina jobb och att ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv visa vad det kostarsamhället. Kostnaden 60 miljarder är ju egentligenoacceptabel. Den människa som drabbas är ju illa uteoch kan ha väldigt svårt att komma tillbaka till arbe-tet. Om det går att få fram ekonomiska uppgifter trorjag att det blir lättare att diskutera med arbetsgivaren.Jag skulle också vilja höra hur arbetsmarknads-ministern ser på företagshälsovården. Finns det någonmöjlighet att än en gång lagstifta om företagshälso-vård?Anf. 5 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Som svar på den sista frågan tyckerjag att företagshälsovård är oerhört viktigt. På sinahåll har tendensen dock blivit att företagshälsovårdhar blivit liktydigt med allmän hälso- och sjukvård,vilket inte är tanken. Företagshälsovård skall ju varajust vad det är, nämligen förebyggande vård. Dethandlar alltså om att förebygga sjukdom och skada.Jag tror emellertid att det går att få till stånd den typenav företagshälsovård. Detta ärende bereds också iregeringskansliet. Det har ju legat rätt länge, men jagkänner att det är mycket angeläget för oss att på någotvis komma fram i frågan.Jag skulle också vilja kommentera en annan frågasom tog upp, nämligen ar-betsorganisationen. När man tänker på arbetsmiljö tänker man väldigt ofta på dåliga industrimiljöeroch liknande. Men man får komma ihåg att det finnsmånga andra arbetsplatser. Det gäller inte minst detsom tog upp, dvs. kvinnorinom den offentliga sektorn och kvinnor inom han-deln som på grund av monotona rörelser får andratyper av arbetsskador än de som industriarbetarna fickpå . Detta är viktigt att komma ihåg.Men man får för den skull inte bortse från att det helatiden tillkommer nya kemiska preparat inom indust-rin, som man naturligtvis också skall försöka mota.En annan viktig del rör både kvinnor och män,men jag tänker framför allt på kvinnor inom vården,är hur arbetet kan organiseras så bra som möjligt såatt människor inte sliter ut sig. Här tror jag och rege-ringen väldigt mycket på en långtgående delegering,att man lägger ut ansvar på den lilla arbetsgruppen.Inom t.ex. bör man helt och hållet fåorganisera sitt arbete. Där detta sker har det visat sigatt man exempelvis får många fler heltidsanställda.Tillfredsställelsen blir också mycket större, därför attdå kan man t.ex. ha delade turer . Deenskilda kvinnorna resonerar att eftersom de bor sånära kan de gärna ta en delad tur. På de platser dettahar genomförts har tillfredsställelsen varit väldigtstor, och detta i sig är ju också ett förebyggande arbe-te.Anf. 6 ():Herr talman! Det är oftast inom offentlig sektorsom förslitningsskador förekommer, och det är kvin-nor som drabbas. Om arbetsplatsorganisationen flyttastill lokal nivå, så att den lilla arbetsplatsen kan skötaden tror jag att man kommer undan mycket av dettamed förslitningsskador.Jag hyser stor förhoppning över ministerns svar,att begreppen arbetsskada och arbetsjukdom ocksåskall omfattas av den nya allmänna sjukvårdsförsäk-ringen, så att de kvinnor som drabbas av förslitnings-skador kan få skadorna godkända som arbetsskador.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:24 om mat-prisernaAnf. 7 Statsrådet ():Herr talman! har frågat jord-bruksminister vilka åtgärder hon ärberedd att vidta i syfte att lisvmedelspriserna för kon-sumenterna skall minska samt om hon är beredd attmedverka till information om att anställnings- ochlönevillkor påverkar prisnivån. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Låg mig börja med att peka på en rad åtgärdersom regeringen redan vidtagit i syfte att minska livs-medelspriserna för konsumenterna. Den 1 januari1996 sänktes momsen på livsmedel . I majförra året beslutade regeringen att det skulle inrättasen kommission för prisfrågor. haft till uppgift att verka för att effekterna pålivsmedelspriserna som en följd av sänkningen avmervärdesskatten skulle kunna komma konsumenter-na till del.Konsumentberedningen har haft regeringens upp-drag (dir. 1994:141) att i ett konsumentperspektivutvärdera utvecklingen på livsmedelsområdet efterSveriges anslutning till EU. Beredningen presenterarsina slutsatser i betänkandet EU, konsumenterna ochmaten - förväntningar och verklighet (SOU1996:62).Regeringen tillsatte tre olika utred-ningar som från olika infallsvinklar skulle arbeta fören ökad effektivitet inom lisvmedelssektorn.Utredningen om en ökad konkurrens i handelnmed livsmedel har haft regeringens uppdrag att lämnaförslag till åtgärder som kan öka konkurrensen inomlivsmedelssektorn. Utredningen har överläm-nat sitt betänkande Ökad konkurrens i handeln medlivsmedel (SOU 1996:144).Utredningen om en ny konkurrenssituation förlivsmedelsindustrin (dir. 1995:149) skall analyseralivsmedelsindustrins långsiktiga konkurrensförutsätt-ningar och konkurrensvillkor i den förändrade mark-nadssituation som medlemskapet i EU innebär.Utredningen om information om konsumentpriser(dir. 1995:147) har fått i uppgift att föreslå åtgärderför bättre analys av och information om prisföränd-ringar. Utredaren skall redovisa vilka insatser som förnärvarande görs av olika offentliga organ när detgäller att följa, analysera och förklara prisförändringarsom berör konsumenterna. Utredaren skall ocksåutarbeta modeller för lokala prisnivå- och prissprid-ningsundersökningar. I uppgiften ingår att lämnaförslag till uppläggning och omfattning av sådanalokala undersökningar. De åtgärder som föreslås skallstärka konsumenternas ställning på marknaden utanatt skada prisbildningsmekanismens centrala roll somkonkurrensmedel.Under större delen av steg konsument-priserna på livsmedel snabbare än priserna i övrigt.Den svenska utvecklingen skilde sig också från övrigaOECD-länder. I ökade dels konsumentprisin-dex (KPI) snabbare än i dessa länder fram ,dels ökade KPI för livsmedel snabbare än konsu-mentpriserna totalt sett under större delen av . Under slutet av perioden inträffade ett trend-brott, som innebar att lisvmedelspriserna börjadesjunka realt sett. Prisutvecklingen på livsmedel följersedan år 1990 i stora drag den allmänna utvecklingst-renden inom . I reala termer har livsmedelspri-serna sjunkit sedan år 1990.Om man jämför nivån på livsmedelspriserna liggerSverige högt i jämförelse med övriga . I juni1996 var de svenska livsmedelspriserna högreän genomsnittet för EU:s medlemsländer enligt ut-redningen om ökad konkurrens i handeln med livsme-del.När momsen sänktes från till den 1 ja-nuari 1996, innebar detta att den teoretiska effektenpå prisnivån skulle bli . hade konsu-mentpriserna på livsmedel exklusive frukt och gröntsjunkit med motsvarande siffra. Utfallet kan delvistillskrivas sjunkande kaffepriser. Handeln genomfördeett frivilligt prisstopp mellan och mars1996 vilket bidrog till en mer rättvis utvärdering avmomssänkningen. När det frivilliga prisstoppet upp-hörde fanns en oro att uppdämda leverantörshöjningarskulle medföra höjda priser och därmed en urholkningav momssänkningen. Prismätningen visade attpriserna på livsmedel exklusive frukt och grönt stigitmed om man räknar bortmomssänkningen. Denna höjning låg inom ramen förde aviserade höjningarna i leverantörsledet. Den se-naste mätningen av konsumentpriserna visar att livs-medelspriserna exklusive frukt och grönt ökat med1,. Motsvarande siffra för livsme-del totalt är 2,3 %.När det gäller frågan om att sänka livsmedelspri-serna och öka medvetenheten hos konsumenterna harregeringen, som jag nu har redovisat, vidtagit en radåtgärder. Jag kan konstatera att matkostnadenför en tvåbarnsfamilj, om man utgår från de kostnads-beräkningar som utarbetat, minskatmed . Minpreliminära bedömning är att momssänkningen i stortsett har kommit konsumenterna till del. Den debattsom fördes mellan konsumentföreträdare och handelni samband med genomförandet och det seriösa arbetesom handeln utförde får, i kombination med det fri-villiga prisstoppet, tillskrivas en betydande del avresultatet.Vad gäller den kommande utvecklingen av livs-medelspriserna och de skillnader som fortfarandeexisterar på den inre marknaden, överväger regering-en de förslag som utredningen omökad konkurrens i handeln med livsmedel nyligenpresenterat.Vad avser den andra frågan om prisinformationvill jag hänvisa till den utredning som för närvarandearbetar med att ta fram förslag till en förbättrad prisin-formation till konsumenterna. I de prismätningar somgenomförs av redovisas alltid öp-pethållande och servicegrad, t.ex. betjäning över disk,vilket bidrar till att belysa sambandet mellan prisnivåoch service. Utredningen skall enligt direktiven beak-ta hur förslagen skall koordineras med de undersök-ningar som görs av med avseendepå frågor om kvalitet, service, sortiment etc. Jag ärövertygad om att svenska konsumenter är väl medvet-na om att anställnings- och lönevillkor påverkar pris-nivån. Jag finner därför inte att det för närvarandefinns någon anledning att ha särskilda informationsin-satser om detta.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det var mångaord förvisso, men det var mycket mindre konkret.Det är uppenbart att svenska folket anser att pri-serna på livsmedel är för höga. Kritiken har under-blåsts av ett flertal statsråd som i praktiken har kritise-rat hela livsmedelsproduktionskedjan. Det är svårt attgöra sådana här jämförelser med andra länder, för dethandlar om att man skall jämföra skatter, hyror, dis-ponibel inkomst osv. Att hamna rätt är inte lätt. Mentrots allt är det väl så att våra livsmedelspriser liggerrelativt högt jämfört med övriga Europa.Jag skall bara ge ett exempel på att regeringen ialla fall inte motverkar ökade livsmedelspriser. Vikunde läsa i tidningarna om att EU fattatbeslut om ett s.k. kopass. Det låter litet konstigt, mendet innebär en form av märkning av korna. Detta harJordbruksverket tolkat så att man, om man skall levaupp till , måste anställa 140 personer.Detta kostar pengar, och i slutändan får konsumenter-na betala. Jag är i och för sig för EU, jag är en givenEU-anhängare. Men kunde ju ha protesteratmot det här eftersom vi , anser vi, har ett fullgottmärkningssystem för våra kor. tillstyrkte dockförslaget utan invändningar. Det tycker jag är ettexempel på hur man inte skall agera.Statsrådet säger sedan att detta medmomsen har bidragit till att priserna har sänkts. Dåvill jag säga till att hans parti alltidkonsekvent har varit emot en prissänkning på livsme-del. Det var inte förrän man lierade sig med Center-partiet som man köpte momssänkningen. Jag skallinte genera statsrådet med att läsa upp de argumentmot en momssänkning som har förekommit från hanspartis sida i olika betänkanden, men jag tycker att detargumentet kunde man i alla fall ha sparat.Svaret i stort handlar om utredningar, men detfinns ingenting konkret. Man behöver inte informerafolk om sambandet mellan priser och löner heter det.Jag vet många människor som varit löntagare ochsedan blivit arbetsgivare eller företagare. T.o.m. dehar sagt att de inte hade en aning om vad det innebäratt vara företagare - framför allt ur kostnadssynpunkt.Det borde man faktiskt informera om.Till sist, herr talman, har jag två frågor. I ställetför att referera till utredningar: Vad är det regeringenkonkret vill föreslå för att medverka till sänkta livs-medelspriser? Statsrådet pratar om en utredning somär färdig som handlar om att man skall öka konkur-rensen, men han talar inte om vad utredningen harkommit fram till. Det borde vara rimligt att begära attstatsrådet här skulle kunna ge ett litet stalltips ialla fall om vad den här utredningen kommer att fö-reslå och om regeringen eventuellt kommer att ställaupp på förslagen.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! vet att det harkommit ett utredningsförslag. vetockså att detta utredningsförslag är en offentlig hand-ling. om någon har väl tillgång tillden utredningen och till dess resultat. är det rege-ringens sak - och det vet också, detbehöver han inte fråga om - att se till att utredningengår ut på remiss. Därefter återkommer frågan på re-geringens bord för ställningstagande. Om det är obe-kant för , handlar hela utredningen ompå vilket sätt vi skall öka konkurrensen för att möjlig-göra en prisutveckling som gör att vi realt kan sänkapriserna sett ur ett mer långsiktigt perspektiv. Det ärju innehållet i utredningen.Sedan tycker jag nästan att det är ett litet förkle-nande omdöme om svenska folket att vi skulle behövaha en informationskampanj om att löner, öppethållan-detider, ob-ersättningar och annat påverkar prisnivå-erna i vårt land. Det vet ju alla människor. T.o.m. enriksdagsmans lön påverkar kostnadsläget i det härlandet. Det vet väl också alla, det behövs inga särskil-da informationsinsatser för detta mycket enkla ochklara samband i den ekonomiska världen. Det begri-per ju alla människor.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tycker att det var bra att statsrå-det försökte höja temperaturen i den här debatten.Utredningar är offentliga handlingar, det vet väl jagockså. Men om jag alltid skulle gå tillbaka till utred-ningar, och de andra 348 ledamöterna i riksdagenlikaså, då kunde vi skrota interpellationsinstitutet.