prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Enligt propositionen ärdet även fortsättningsvis möjligt för den som så öns-kar att kalla sig familjerådgivare, och det är ocksåmöjligt för en kommun att sluta avtal med en enskildrådgivare som erbjuder sig att yrkesmässigt bedrivafamiljerådgivning.I anser vi att det är viktigt att krite-riet yrkesmässigt därför definieras ytterligare, an-tingen genom legitimationstvång eller genom attnågon form av auktorisering av rådgivare införs.Vi vill också påpeka att uttrycket lämplig rådgi-vare i ett hårdnande ekonomiskt klimat för en kom-mun annars kan vara den som erbjuder rådgivningtill lägsta pris.I förslaget till ändring av lagtexten när det gälleranmälningsplikt borde det ha varit en skärpning iskrivningen. Anmälningsplikt föreslås gälla om enfamiljerådgivare får kännedom om att en underårigutnyttjas sexuellt eller misshandlas i hemmet.Skrivningen borde ha skärpts till att gälla både i ochutanför hemmet. Det skulle ha varit en viktig änd-ring.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 108 ()Herr talman! Det betänkande som vi nu behand-lar gäller familjerådgivning.I slutet av 1993 beslöt att i socialtjänst-lagen införa en regel om att kommunerna skulle varaskyldiga att erbjuda familjerådgivning till dem sombegär detta. Vid samma tillfälle beslöts att det skullegälla enhetliga bestämmelser för tystnadsplikt för allfamiljerådgivning, oavsett om den bedrevs av kom-munen eller av en entreprenör.Efter ett initiativ av socialdemokraterna i riksda-gen vill nu regeringen skärpa bestämmelserna förtystnadsplikt och föreslår i sin proposition Tyst-nadsplikt inom enskild familjerådgivning ytterligareförändringar i socialtjänstlagen.Det nya förslaget innebär:- att begreppet familjerådgivning definieras,- att samma stränga tystnadsplikt införs för fa-miljerådgivning i enskild regi som redan gäller förfamiljerådgivning i regi,- att skyldighet att göra anmälan till socialtjäns-ten i vissa fall skall omfatta både famil-jerådgivning och enskilt bedriven sådan samt- att den begränsning i meddelarfrihet som gällerför familjerådgivning också skall gällaenskild familjerådgivning.Herr talman! Att hjälpa och råda människor i krisär en utomordentligt viktig uppgift. Förutsättningenför att människor skall efterfråga familjerådgivningär att man vet att de förtroenden som familjemed-lemmar ger till rådgivaren också stannar inom rum-mets fyra väggar.Familjerådgivningen håller mycket god kvalitet ivårt land, vilket också påpekade. Detär givetvis angeläget att det så förblir. Därför, sägsdet i propositionen, bör verksamheter drivas yrkes-mässigt, dvs. på ett seriöst sätt av välutbildad perso-nal.Den vanligaste modellen för familjerådgivning äratt kommunen köper tjänsterna antingen av lands-tingen eller av andra kommuner. Familjerådgivning iprivat regi börjar dock bli allt vanligare.Det åvilar kommunen att ansvara för att denhjälpsökande hänvisas till lämplig rådgivare. socialnämndspolitiker vet jag att man i kommu-nerna är medveten om vikten och värdet av att famil-jerådgivningen håller en god kvalitet. Här kanmånga familjetragedier förhindras.Herr talman! Utskottet utgår ifrån att familjeråd-givning även fortsättningsvis kommer att hålla godkvalitet och att kommunerna även i bistra ekonomis-ka tider inser värdet av familjerådgivning. Utskottetförutsätter också att följer utveckling-en av den privata familjerådgivningen.Utskottet delar för övrigt regeringens förslag atttystnadsplikt bör gälla för all familjerådgivning ochtillstyrker de förändringar i lagen som bör göras föratt uppfylla intentionerna.Slutligen yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU8 Fri- och rättigheterMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (grundlagsskydd mot diskriminering avhomosexuella)1. utskottet2. 1 (v)Votering:282 för utskottet22 för res. 11 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 20 c, 21 fp, 13 mp, 14kdsFör res. 1: 1 c, 19 v, 2 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 1kdsIngrid Skeppstedt (c) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (kriminalisering av hets mot homosexuella)1. utskottet2. 2 (fp, c, v, mp)Votering:226 för utskottet79 för res. 21 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 71 m, 14 kdsFör res. 2: 22 c, 21 fp, 19 v, 17 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 19 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsMom. 4 (grundlagsskydd mot diskriminering avfunktionshindrade)1. utskottet2. 3 ( v)Votering:289 för utskottet20 för res. 340 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 21 fp, 16 mp, 14kdsFör res. 3: 19 v, 1 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsMom. 5 (grundlagsskydd mot viss genteknik)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:277 för utskottet32 för res. 440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 20 fp, 18 v, 1 kdsFör res. 4: 1 fp, 1 v, 17 mp, 13 kdsFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsMom. 6 (grundlagsskydd för outbyggda älvar ochälvsträckor)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:291 för utskottet18 för res. 540 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 21 fp, 19 v, 13kdsFör res. 5: 17 mp, 1 kdsFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsKU33 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgetenför /96 - presstödet1. (m, fp)Votering:215 för utskottet92 för res.2 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet 145 s, 22 c, 19 v, 17 mp, 12 kdsFör res. : 71 m, 21 fpAvstod: 2 kdsFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsSoU10 Vissa läkemedelsfrågorMom. 1 (Apoteksbolaget)1. utskottet2. (m)Votering:232 för utskottet72 för res.2 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 22 c, 16 fp, 18 v, 17mp, 14 kdsFör res. : 70 m, 2 fpAvstod: 2 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 6 fp, 4 v, 1 mp, 1kdsMom. 2 och 3Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU11 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorÅterförvisningsyrkande (kds)För bifall räckte att en tredjedel av de röstande anslötsig till detta.Votering:116 för bifall192 för avslag1 avstod40 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst entredjedel av de röstande hade bifallit återförvisning-syrkandet.Kammaren hade således bifallit återförvisning avärendet till utskottet för ytterligare beredning.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 71 m, 10 c, 20 fp, 1 v, 14 kdsFör avslag: 145 s, 12 c, 18 v, 17 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsSoU12 Tystnadsplikt inom enskild familjerådgiv-ningMom. 1 (begreppet familjerådgivning)1. utskottet2. (v, mp)Votering:268 för utskottet36 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 20 c, 21 fp, 13 kdsFör res. : 19 v, 17 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 1 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att skatteutskottets betänkande SkU24,justitieutskottets betänkanden JuU13, JuU14 ochJuU16, utrikesutskottets betänkande UU14 samtförsvarsutskottets betänkande FöU3 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.10 § Vissa bestämmelser om tillämpningen avdubbelbeskattningsavtalFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU24Vissa bestämmelser om tillämpningen av dubbelbe-skattningsavtal (prop. 1995/96:121)Anf. 109 ()Herr talman! I det här betänkandet behandlasbestämmelser om tillämpning av dubbelbeskatt-ningsavtal, och syftet med lagförslaget är att minskamöjligheterna till skatteundandragande. Utskottet isin helhet är överens om att vi inte skall medverkatill sådana möjligheter.Betänkandet innehåller också ett par problem.Det problem som vi moderater har vänt oss mot ochsom vi också har reserverat oss mot är att det med debestämmelser som här föreslås enligt vår mening blirfråga om retroaktiv lagstiftning. Vi vänder osssjälvfallet av principiella skäl mot detta. Vi anser attdet för den skattskyldige alltid skall vara förutsägbartvilken konsekvens hans handlande får ur skattesyn-punkt. Detta tar vi upp i vårt andra yrkande.Vi säger också i ett yrkande att vi vill att riksda-gen skall ge regeringen till känna att man skall varamycket aktsam i fråga om möjligheterna att införaretroaktiv lagstiftning. Utskottets majoritet skriver ibetänkandet att man också är av den uppfattningen,men man vill inte medverka till att framställa det härtillkännagivandet. Jag tycker att det är litet motsä-gelsefullt. Det hade nog varit välgörande om vi hadekunnat framföra det här tillkännagivandet och på detviset hade understrukit behovet av tydliga, klara ochförutsägbara lagar i skattelagstiftningen.Med det här förslaget kan det bli på det sättet attolika bestämmelser kan komma att gälla för olikainkomstslag när det gäller beskattningen för en en-skild person, och det är naturligtvis olyckligt.Herr talman! Det här betänkandet är inte särskilttjockt. Jag tror inte att någon blir särskilt ledsen omjag inte utnyttjar hela min angivna talartid utanavslutar mitt anförande . Jag yrkar därmed bifalltill reservationen till betänkandet.Anf. 110 ()Herr talman! Det är alltid viktigt att motverkaskatteplanering. Jag skulle vilja påstå att det är allde-les särskilt viktigt att göra det i dessa tider, när vitvingas till mycket impopulära och svåra besparings-beslut, som i allra högsta grad drabbar dem somkanske har det allra sämst ställt i Sverige.Det som har hänt nu är, precis som sade, att Regeringsrätten har avkunnat en dom,som gör att vi har fått en helt ny praxis när det gällertillämpningen av de s.k. dubbelbeskattningsavtalen.Det finns en alldeles uppenbar risk att det skullekunna leda inte bara till skatteundandragande, somCarl nämnde, utan också till rättsförlus-ter för den enskilde i form av förlorad avdragsrätt.Det här är alltså någonting som måste undanröjassnabbt, och därför har regeringen lämnat från sig enproposition som i vissa avseenden innebär en retro-aktiv lagstiftning. Som alla vet är det enligt denundantagsbestämmelse som finns i 2 kap. regerings-formen fullt möjligt att genomföra en sådan retroak-tiv lagstiftning - speciellt när det som i det här falletär fråga om att undanröja en osäkerhet i rättslägetoch motverka skatteundandragande.Det råder också stor enighet om förslaget. Mode-raterna har emellertid som vi hörde reserverat sig påtvå punkter. Det gäller retroaktiviteten i förmögen-hetsbeskattningen och att man vill ha ett tillkännagi-vande om vikten av en noggrann och restriktivprövning av just retroaktiv lagstiftning.Vad gäller den senare punkten råder det inga somhelst delade meningar. Alla är överens om att manmåste göra en sådan restriktiv prövning, och det ärsäkert också regeringens uppfattning. Vi menardärför att det inte behövs något tillkännagivande idet fallet.Vad gäller retroaktiviteten för förmögenhetsskat-ten vill jag säga följande. Man kan helt enkelt inte haen sorts bestämmelser före den 22 november 1995och en annan sorts bestämmelser efter den 22 no-vember. Det skulle ofelbart utnyttjas för skatteplane-ring och skatteundandragande, och det motsätter vioss.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i skatteutskottets betänkande och avslagpå reservationen.Anf. 111 ()Herr talman! Jag vill ställa en kort fråga till LarsHedfors. Anser att nu kom-mer att besluta om retroaktiv lagstiftning i den delensom avser förmögenhetsskatten?Anf. 112 ()Herr talman! Jag är inte säker på att jag uppfatta-de frågan korrekt. Det jag kan säga är att förslaget ipropositionen är helt i överensstämmelse med rege-ringsformen. Därmed kan vi också fatta ett sådanthär beslut om retroaktivitet när det gäller förmögen-hetsbeskattningen. Detta har också granskats avLagrådet, som är den högsta instansen vad gällergranskning av lagstiftnings överensstämmelse medvåra grundlagar. Lagrådet har inte haft några in-vändningar, och då borde inte heller behöva ha några invändningar.Anf. 113 ()Herr talman! Även om måhändainte uppfattade min fråga gav han i varje fall i slutetav sitt inlägg svaret på den. Han gjorde klart att detrör sig om retroaktiv lagstiftning. Å andra sidan sadehan att det var fråga om retroaktiv lagstiftning somvar i enlighet med regeringsformen. Därvidlag har vitydligen litet olika uppfattningar, och det får vi levamed.Jag vill än en gång understryka två saker. Vi harmedverkat till en lagstiftning som minskar möjlighe-terna till skatteundandragande med anledning av attmänniskor har bosättning i olika länder. Om dendelen är vi överens i utskottet. Vi är däremot inteöverens om vilket taxeringsår vad gäller förmögen-hetsskatten som dessa bestämmelser skall träda ikraft. Vi reservanter har en restriktiv syn vad gällerriksdagens möjligheter att använda sig av retroaktivlagstiftning. Detta tycker jag att borde slåvakt om genom att bifalla yrkande 1 i vår motion.Anf. 114 () replikHerr talman! Jag tror att vi är fullständigt över-ens just när det gäller en restriktiv syn på den retro-aktiva lagstiftningen. Det är bara det att vi för vårdel inte har velat ge regeringen detta till känna. Regeringen känner till detta. Den ärprecis lika angelägen som när detgäller försiktighet på denna punkt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )11 § Ny åklagarorganisationFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1995/96:JuU13Ny åklagarorganisation (prop. 1995/96:110)Anf. 115 ()Herr talman! Vi moderater instämmer i att detbehövs en reformering av åklagarväsendet. Åklagar-na har en nyckelroll i kampen mot brottsligheten.Enligt vår uppfattning skall en reformering avåklagarväsendet ge ett åklagarväsende som är mindresårbart, mer flexibelt och har ökad kvalitet - enåklagarorganisation som står att ta itu medden brottslighet som i större utsträckning kommer attutredas av närpoliser, men även en organisation sompå ett bättre sätt kan klara av mer kompliceradbrottslighet, inte minst ekonomiska brott och narko-tikabrott.Herr talman! Vi moderater motsätter oss de be-sparingar som regeringen aviserar i propositionen.Till dessa besparingar måste vi lägga löneökningar-na. Varje led inom rättsväsendet måste få tillräckligaekonomiska resurser för att kunna bedriva ett effek-tivt brottsbekämpande arbete. De rationaliseringarsom väntas uppkomma med den nya åklagarorgani-sationen kan inte kompensera den aviserade ned-dragningen av de ekonomiska resurserna.Det pågår en domstolsutredning med uppgift attbl.a. föreslå något färre tingsrätter. Utredningen skallvara klar i slutet av detta år. Enligt majoriteten iutskottet skall närheten till tingsrätterna prioriterasdå man bestämmer vart de nya åklagarkamrarnaskall lokaliseras. Men hur skall man kunna ta hän-syn till detta redan innan denna utredning om tings-rätterna är klar?Herr talman! Det beräknas att avbrottsligheten skall utredas av närpoliserna. Åkla-garna och närpoliserna kommer att ha ett stort behovav att kunna konferera med varandra. Där-för anser vi att det måste inrättas ett tillräckligt antalåklagarkamrar. Enligt vår uppfattning bör åklagar-kamrarna lokaliseras till de platser som har polisiärautredningsresurser.Slutligen: Det råder oklarhet över myndighetsni-våerna i regeringens förslag till ny åklagarorganisa-tion. Vilken ställning skall åklagarkamrarna ha? Vianser att regeringen bör klargöra sina avsik-ter när det gäller myndighetsnivåerna i den framtidaåklagarorganisationen.Herr talman! Vi moderater står naturligtvis bak-om samtliga moderata reservationer, nr 2, 3 och 4,men jag väljer här att endast yrka bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 116 ()Herr talman! Också vi i inser att en re-formering av åklagarväsendet behövs. Vi står ocksåbakom vissa delar av propositionen, nämligen närdet gäller förändringar bl.a. av det regionalaåklagarväsendet. Vi i har däremot alltidvärnat om ett decentraliserat rättsväsende. Därförmotsätter vi oss självklart den del i propositionensom nu talar om att antalet lokala åklagarkamrar - åklagarmyndigheter - kan komma att halverasmed det förslag som framförs i propositionen.Situationen är att brottsligheten mätt i antal po-lisanmälda brott har ökat . Vi vet attdet för att minska brottsligheten krävs både förebyg-gande insatser och möjligheter att beivra brotten. Föratt beivra brotten är det oerhört viktigt med ett de-centraliserat rättsväsende. Det gäller både polisvä-sende, åklagarväsende och domstolsväsende. Vimenar att och det förslag somskall komma från domstolskommittén skall avvaktasinnan man gör dessa radikala förändringar på delokala åklagarmyndigheterna.Vi tycker också att det är oerhört viktigt att rätts-väsendet finns lokalt som service också på mindreorter för befolkningen. Det är ett sätt att värna omjuridiskt kunnande lokalt i samhället. Därför har vireserverat oss när det gäller den lokala åklagarorga-nisationen. Jag yrkar därför bifall till reservation nr1.Anf. 117 ()Herr talman! Vi har att debattera riktlinjerför åklagarväsendets organisation. Syftet med försla-gen, som vilar på en lyckad process inom åklagarvä-sendet, är som har sagts att skapa en organi-sation som är mer kostnadseffektiv, mer flexibel ochmindre sårbar än nuvarande organisation. Genomdetta kommer åklagarväsendet att vara bättre anpas-sat till dagens alltmer komplicerade brottslighet.Inte minst polisväsendets omfattande omorgani-sation och de förändringar som kan förväntas ske pådomstolssidan gör att det nu är angeläget att organi-satoriskt anpassa åklagarverksamheten till statsför-valtningen i övrigt och till den pågående förnyelsenav denna.Frågan om åklagarväsendets organisation harunder senare år varit föremål för ett betydande ut-redningsarbete. Resultaten av dessa utredningar hardock varit mycket begränsade.Åklagarväsendet har sedan förstatligandet år1965 genomgått i stort sett endast en större föränd-ring. Det var regionreformen som kom 1985. Led-nings- och styrformerna har sedan förstatligandet ihuvudsak varit oförändrade. Följden har blivit attåklagarväsendet är uppbyggt enligt prin-ciper som var förhärskande inom statsförvaltningenunder . På grund av sin strukturhar åklagarorganisationen begränsade möjligheter attutnyttja främst sina personalresurser fullt ut. Mansaknar också nödvändiga förutsättningar och instru-ment för att kunna utveckla och förnya verksamhe-ten.Syftet med förslagen är alltså, som jag tidigaresade, att skapa en organisation som är kostnadsef-fektiv, mer flexibel och mindre sårbar än den nuva-rande. har drygt hälften av landets 86 lokalaåklagarmyndigheter endast två till tre åklagare an-ställda, vilket har inneburit konsekvenser för verk-samheten vid t.ex. sjukdom eller ledighet. Även vissamyndigheter på regional nivå är för små för attkunna fungera effektivt.Enligt Brottsförebyggande rådets framtids- ochomvärldsanalys har antalet polisanmälda brott ökatmarkant. Utvecklingen mot allt fler och mer kompli-cerade mål om ekonomisk brottslighet samt grövrevåldsbrott leder till att arbetssituationen inomåklagarväsendet blir mer ansträngd.Den allmänna inriktningen är att förlägga tyngd-punkten av åklagarverksamheten så nära medbor-garna som möjligt och att införa mål och resultatori-enterad styrning, med en renodling av ledningsfunk-tioner och brottsbeivrande verksamhet.Den brottsbeivrande verksamheten bör vara kon-centrerad till åklagarkamrarna där cheferna får an-svaret för ledningen av i princip all sådan verksam-het. I enlighet med Riksåklagarens förslag böråklagarväsendet i princip bestå av tre myndighetsni-våer; central, regional och lokal nivå. I principhandlar det alltså om samma myndighetsstruktursom redan finns i dagens organisation.Regeringen anser att landet skall vara regionaltindelat i åklagardistrikt med en åklagarmyndighet ivarje distrikt. På lokal nivå bör åklagarväsendet beståav åklagarkammare.Åklagarmyndigheterna och åklagarkamrarna fö-reslås bli betydligt färre än nuvarande regionalåkla-garmyndigheter och storstadsmyndigheter respektivelokala myndigheter. Riksåklagaren ser tio åklagaresom ett riktmärke för det lägsta godtagbara antaletåklagare vid en myndighet i den lokala organisatio-nen. Om man väsentligt understiger detta antal,återkommer enligt riksåklagaren de nackdelar i formav sårbarhet m.m. som finns i den nuvarande organi-sationen.Såsom anförs i propositionen bör beslut om denregionala organisationen, dvs. om indelningen iåklagardistrikt och om de regionala åklagarmyndig-heterna, fattas av regeringen, som ju har den i dethär fallet nödvändiga överblicken över statsförvalt-ningen i stort.Herr talman! När det gäller utformningen avåklagarväsendets regionala organisation, vill utskot-tet särskilt peka på behovet av rimlig samhällsserviceoch vikten av att geografiska, demografiska ochekonomiska förhållanden beaktas.När det gäller beslut om den lokala organisatio-nen, alltså om åklagarkamrarnas antal och lokalise-ring, krävs det detaljkunskaper. Detta sköts därförbäst på en nivå närmare verksamheten, i det härfallet alltså av Riksåklagaren efter samråd med åkla-garmyndigheten. Riksåklagaren bör också höraDomstolsverket och , samt berördatingsrätter, polismyndigheter och länsstyrelser.Regeringen framhåller också betydelsen av närhe-ten till Polisen för att åklagarnas verksamhet skallkunna bedrivas effektivt. För att ett effektivt förun-dersökningsförfarande skall kunna åstadkommas,förutsätts att det finns en viss närhet mellan åklagar-na och polisens utredare. Eftersom polisväsendet ärstarkt decentraliserat bör därför, vilket också anförsi propositionen, åklagarverksamheten bedrivas på ettrelativt stort antal platser i landet - i princip påsamma antal platser som i dag.Som jag sagt, har det funnitsen insikt om att åklagarväsendets organisation intevarit fullt ändamålsenlig. ser nu medtillfredsställelse att det mångåriga utredandet avåklagarväsendets organisation har resulterat i ettförslag från regeringen.Herr talman! Det är nu angeläget att denna re-form kan komma till stånd så snart som möjligt,d.v.s. Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 118 () re-plikHerr talman! slår fast att det ärviktigt med närhet mellan åklagarväsende och polis.Samtidigt innebär ju detta förslag i stort sett en hal-vering av de lokala åklagarkamrarna. Det har sketten fantastiskt fin närpolisreform i landet. Dennareform visar på hur man kan decentralisera rättsvä-sendet. Detta är vad samhällsmedborgarna önskar,och vad vi gemensamt bland alla partier har strävatefter. Och så kommer detta dråpslag för samarbetetmellan polis och åklagare! Kamrarna halveras i stortsett!Hur kan man då säga att man i princip skall fort-sätta på samma platser som tidigare, och med detgoda samarbete som redan finns? Det här är ju istället ett sätt att försämra samarbetet och att försäm-ra situationen för allmänheten när det gäller att haett lokalt rättsväsende nära sig. Jag skulle vilja ha enförklaring.Anf. 119 () replikHerr talman! Det är precis så som jag sade i mittanförande. Det kommer att bedrivas åklagarverk-samhet på samma antal platser som . Härhandlar det om att lägga om själva myndighetsstruk-turen. Vi kommer att ha mindre myndigheter när detgäller åklageriet. Däremot handlar det inte omplocka bort åklagarna från verksamheten nära med-borgarna. Självklart värnar vi om den verksamheten.Det är, precis som säger, vik-tigt med tanke på Polisens omorganisation attåklagarverksamheten bedrivs i nära samarbete medpolisverksamheten. Men det hänger ju inte på varmyndigheterna är förlagda.Anf. 120 () re-plikHerr talman! Det blir intressant att spara dettaprotokoll för framtiden. Vi skall nu granska hurdenna reform slår ut.