prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — De kommunala skolorna har tagitett stort steg i riktning mot den friare skolform somtidigare endast friskolorna hade.I det moderna svenska skolväsendet har friskolor-na alltså en naturlig plats, med goda möjligheter tillsamverkan och utbyte med andra skolor. Friskolan ärinte längre någon främmande fågel i det svenska skol-väsendet. Den föreslagna friskolereformen kommeratt ge friskolorna goda och stabila utvecklingsmöjlig-heter och innebär också en rad förbättringar förfriskolorna.Finansieringen är ett exempel. fårfriskolorna i praktiken av vad kommunens ele-ver får genomsnittligt i skolbidrag. Enligt förslagetskall de i stället få samma bidrag som eleverna i dekommunala skolorna.Det finns tre viktiga fördelar med den nya bidrags-formen:1. Kravet på jämställdhet uppfylls. Bidraget till enelev är lika oavsett om eleven går i en fristående skolaeller i en skola.2. Utrymmet för godtycke vid bidragsberäkningenminskar avsevärt. I den nuvarande regeln, med 75 %av genomsnittet, finns det inga anvisningar om hurgenomsnittet skall beräknas, inte ens vilket genom-snitt det är fråga om. Kraven på resursfördelningsreg-lerna i den nya modellen är betydligt tydligare ochefterlevnaden mycket lättare att kontrollera.3. Bidraget beräknas med hänsyn till olikheter ibarnens behov. Resursfördelningsmodellerna är kon-struerade just för att ta sådan hänsyn.Sedan vill jag säga någonting om myndig-hetsansvaret. Vem har myndighetsansvaret överfriskolorna enligt det nya förslaget? Ja, det är enkeltoch tydligt: ensamt fattar beslut om god-kännande och bidragsrätt för friskolor. Skolverketensamt ansvarar för tillsynen över friskolorna. Det böralltså observeras att kommunen inte på en enda punkthar myndighetsansvar eller rätt att fatta beslut i frågorsom gäller friskolans etablerande eller friskolanspågående verksamhet. Jag återkommer till det senare.Friskolans frihet är en förutsättning för en frisko-las verksamhet. I förslaget har friheten att utforma enundervisningsmetodik, pedagogisk inriktning ochprofilering bibehållits och på vissa punkter stärkts.Föräldrarnas möjlighet att välja skola är en annanviktig förutsättning för utveckling av skolan. Föräld-rar skall kunna välja den skola som de tror är bäst förderas barn. Möjligheten att välja skola ökas genomfriskolereformen på tre sätt.För det första tas skolavgifterna bort. Plånbokenstjocklek skall inte påverka möjligheten att välja skola.För det andra införs hemspråksundervisning ävenpå friskolor Det ökar invandrarfamiljernas möjlighetatt välja en friskola.För det tredje skall skolhälsovård förekomma påfriskolorna. Barn med olika somatiska besvär, t.ex.allergibarn, får sina behov av hjälp tillgodosedda äveni friskolorna.För friskolornas del och för det svenska skolvä-sendet som helhet är förslaget ett stort steg framåt, tillgagn för en god utveckling av den svenska skolan, förbarn i såväl fristående som kommunala skolor.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagi UbU4.Jag skulle nu vilja ta upp ett problem med frisko-lereformen som handlar om reformens genomförande.Problemet har uppstått som en direkt följd av ärendetspolitiska hantering. Redan när vari slutfasen av sitt arbete började de borgerliga partier-na sprida en mycket missvisande bild av förslagetsinnehåll. fick den felaktigainformationen och beskrev förslaget i sitt medlems-blad. Där fick alltså föräldrar till barn i friskolornaläsa att förslaget skulle helt överlåta på kommunernaatt godkänna nya friskolor, låta kommunerna övertaansvaret för tillsynen, avskaffa 75-procentsregeln ochi stället ge kommunerna frihet att själva fastställa omoch hur stort bidraget till friskolorna skall vara. Det ären beskrivning som på väsentliga punkter är snarastmotsatsen till förslagets innehåll.De borgerliga skolpolitikerna fortsatte sedan i enrad egna artiklar att sprida liknande osanna bilder avförslaget och dess konsekvenser. De målade upp enskräckbild, där friskolorna skulle utlämnas till kom-munalt godtycke och stängas av mängder av illasin-nade kommunledningar. Några exempel kan tydliggö-ra vad det handlar om.I en tidningsartikel sammanfattar , ge-nom sin partiledare , följderna av för-slaget på det här sättet: "Resultatet blir ett tvärstoppför nya friskolor. För de fyra hundra friskolor somtillsammans har över tjugotusen elever står valetmellan att börja ta ut skyhöga elevavgifter eller attlägga ner." Det är partiledare som går utoch informerar allmänheten om vad förslaget innebär.Nu kan listan göras väldigt lång, eftersom dethandlar om en stor mängd artiklar. Jag kan nämnaartiklar av några som sitter i kammaren, så kanske jagfår en förklaring.Inger , , skriver attfriskolereformen är en reform där "förslag efter för-slag går ut på att täppa till utvecklingsmöjligheternaför dessa skolor".Ulf , , förklarar i en serie artik-lar att "för s och mp har det enbart handlat om atthitta på hinder för friskolorna och mer inflytande förkommunpolitiker" och att friskolorna "blir utlämnadeåt kommunpolitikernas godtycke". Vi har också hörtdetta från talarstolen här.Beatrice , , ochJan skriver gemensamt en artikel där dehelt frankt påstår att det tycks vara så att vi får enkommunalisering av friskolorna. De får inte oväntatstöd från den nyliberalt färgade ledningen på , som kort och gott skriver "attvillkoren för friskolorna kommer att bli de sämstanågonsin i svensk skolhistoria".Kampanjen har alltså fortsatt fram till , idrygt . Den har varit mycket omfattande, och denär ett skolboksexempel på hur svart propaganda skallbedrivas.Herr talman! Den här typen av propaganda börinte passera obemärkt. Det är angeläget att här i riks-dagen uppmärksamma dess negativa konsekvenser.Den har hindrat en fruktbärande debatt i viktigaskolfrågor, en debatt som vi så väl behöver, och na-turligtvis bidragit till att öka politikerföraktet. Menframför allt har den systematiska felinformationenfrån ledande politiker och från Friskoleförbundetsledning inneburit allvarliga negativa konsekvenser förfriskolorna.Vi har redan fått ett exempel på en direkt följd avagerandet. Det är det i pressen uppmärksammadefallet med en friskola i , Sverigefinska skolan.Folkpartiet hade meddelat att friskolorna skulle läggasned eller tvingas ta ut skyhöga avgifter. Moderateroch kristdemokrater har sagt att kommunerna god-tyckligt skulle kunna bestämma över friskolorna.Många föräldrar trodde på budskapet och bedömdeframtiden för skolan som så osäker att de tog sinabarn därifrån med resultatet att skolan tvingades lägganed. finns Sverigefinska skolan iBorås.Ansvaret för detta vilar tungt på de borgerligapolitikerna som så oförblommerat spritt sin nidbild avden föreslagna friskolereformen. Även föräldrar vidmånga andra friskolor har trott på den nyliberalanidbilden och blivit rädda och oroliga för att ävenderas skola skall läggas ned. Många friskolor kännerav trycket när föräldrarna tvekar om de vågar ha sinabarn i en friskola med tanke på framtiden.Ett annat problem är naturligtvis de initialsvårig-heter som kampanjen skapat för reformens genomfö-rande. Efter det att felaktigheterna spritts , tar det tid för den sanna bilden att trängaigenom. Det här problemet kräver speciella åtgärderför att inte fler friskolor skall råka illa ut.Herr talman! Agerandet från borgerlig sida harinte fört skolpolitiken framåt, och friskolorna harskadats allvarligt. Vår förhoppning är att de borgerli-ga partierna tar sig samman och sätter skolornas välframför eventuella kortsiktiga politiska vinster ochaktivt deltar i arbetet att genomföra reformen.Jag ser att jag har litet tid kvar och kan kanskesvara på några av de frågor som ställdes direkt till migi debatten. Jag uppmanades till det tidigare.Jag vänder mig då till som just reser sigför att begära replik. har här i kammarenställt upp som friskolornas försvarare och gått till hårtangrepp mot det förslag som föreligger. Jag skullevilja fråga hur det står i relation till detförslag som har.I den partimotion som har väckt underden här mandatperioden, där man beskriver sinfriskolepolitik, sammanfaller förslaget från Folkpar-tiet med det förslag till friskolereform som förelig-ger på alla punkter utom två. föreslår atttillsynen till vissa delar skall ligga på kommunen tillskillnad mot det aktuella förslaget. Det andra är vill ha en procentsats för bidraget.Vi hörde talaom att anser att bidraget till friskolornaselever skall vara fördelat på precis samma sätt som tillde kommunala skolornas elever. Där kanske ni harändrat er.Då är det bara en punkt kvar, den kommunala till-synen. Förefaller det inte litet överdrivet att gå i såhård polemik när man ligger så utomordentligt näradet förslag som man kritiserar? Jag kanske kan få enliten förklaring till det. Jag vill inte pressa att tala om varför partiledaren tror att 400 skolorskall läggas ned på grund av det här förslaget.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är ganskamagstarkt av att beskylla oss borgerli-ga politiker för att Sverigefinska skolan i ladesned. Jag vill bara ge en kort informa-tion. Skälet till detta var ganska enkelt. Det socialde-mokratiska kommunalrådet gick ju ut i pressen ochtalade om att så fort han fick chansen skulle han lägganed den Sverigefinska skolan i . Så enkelt ärdet, och ser vi också resultatet av det hela. Jag troratt i det avseendet är en ganska stor bov.Jag skulle också önska att förklararför oss hur det skall gå till när de fristående skolornaskall få av sina kostnader täckta av kommunen.Det har sagt i sin propaganda. sade dessutom i sitt anfö-rande att det i många fall också har varit lägre. Hurkommer då att bli ? Tror verkligen Gun-nar på fullt allvar att socialdemokratiskakommunpolitiker kommer att fördela om pengar fråndet offentliga skolväsendet till fristående skolor?Vilka belägg har för detta? Finns detnågot exempel i på att detta har skett? Jag trorfaktiskt inte det.Sedan sägs det att rätten att välja skola ökar. Dettapåstående är förbluffande. Hur kan rätten att väljaskola öka om kan säga nej till etableringav en fristående skola om det får påtagliga negativaeffekter för en kommun? Om en fristående skolaväxer och är populär kan man dra in tillståndet förden skolan, på vilket sätt ökar då valfriheten ochrätten att välja skola? Det är tyvärr precis tvärtom.Anf. 81 () replik:Herr talman! Tack för de frågorna, det är lätt attsvara på dem. Kommunalrådet i har antagligenockså lyssnat på den information som har kommit frånde borgerliga politikerna. Det är naturligtvis en riskatt även andra människor än de som har barn ifriskolor hör sådant och läser vad som står i den härtypen av debattartiklar. Men det är alldeles klart inte har läst förslaget. Där finns det inget somhelst stöd för tanken att ett kommunalråd i skallkunna stänga en fristående skola. Han har alltså ingetmyndighetsansvar, ingen beslutsrätt i den här frågan.En fråga gällde hur kan bli . sadejag ingenting om i anförandet, men jag vet attUlf brukar älska den här frågan så jag svararändå på den. Det är alltså på det sättet att om elevun-derlaget i de fristående skolorna är detsamma som ide kommunala skolorna och man använder sammaresursfördelningsmodell på de fristående skolornasom på de kommunala får de lika mycket. Så enkelt ärdet. Skillnaden mellan de två förslagen är alltså enligt ert förslag får av genomsnittet ochenligt friskolereformen får man i genomsnitt ,förutsatt att elevunderlaget är lika, men det kanske detinte är.När det gäller frågan om det någonstans skullekunna förekomma ett sådant här system där man harsett en höjning kan jag nämna min egen kommun,, där vi har prövat det här systemet i två år.Socialdemokraterna och har tillsammansmajoritet och , , ställde upp ochtyckte att det var ett bra förslag. Inte minst friskolornavar väldigt nöjda för de fick en höjning i och med attde kom upp på en nivå som var densamma som för dekommunala skolorna.Jag återkommer till den sista frågan senare.Anf. 82 () replik:Herr talman! Kommunalrådet i tror jag intehar blivit påverkad av de borgerliga politikerna iriksdagen. Han välkomnade nämligen de direktiv somstatsrådet skrev till utredningen. Detvar före uppgörelser, reservationer och sådana saker.Han såg nog framtiden an med tillförsikt i sambandmed direktiven. Det är det som är det beklämmande,att har spelat med i detta spel.Jag vill ta upp en annan fråga också. sade att man tar bort möjligheten till avgifter. Detskall det bli ganska intressant att titta närmare på.Utvecklingen av de fristående skolorna och avgifternavisar just att sedan man infört skolpengen har avgif-terna sjunkit och i de flesta friskolor också försvunnit.Men genom det förslag som ligger på bordet, därvarje friskola i princip blir utlämnad till kommunaltgodtycke och måste förhandla med varje kommun,kommer skolan att hamna i ett ekorrhjul. Får man intekompensation för sina kostnader och för sina åtagan-den måste man egentligen kompensera sig med avgif-ter. Men den möjligheten har man ju inte. Den kom-mer inte att finnas den heller. Det är därför som det ärså oerhört viktigt att de fristående skolorna har engaranterad ersättningsnivå, en skolpeng. Då kommerman heller inte att behöva ta ut avgifter.Jag tycker också att skall få enchans att svara på min fråga om på vilket sätt manökar elevernas rätt att välja när man sägeratt om en fristående skola är mycket populär, harmånga sökande, m.m., kan dra in desstillstånd. Då är min fråga till : På vilketsätt stärker man då den enskilda elevens rätt att väljaskola? Jag har väldigt svårt att se det.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag kanske kan använda repliken tillatt ta upp vad som egentligen vore det intressanta attdiskutera här, nämligen den ideologiska skillnadenmellan å ena sidan parti, , ochdess nyliberala falang och å andra sidan det som vi iMiljöpartiet står för. Båda är alltså för friskolor. Vi är för decentralisering och egetinitiativ, och vi vill vidga utrymmet för ett personligtengagemang på skolans område. Där är vi eniga.Däremot är vi inte alls eniga när det gäller synenpå hur det här skall genomföras. I den nyliberalamodellen tänker man sig det här som en typ av vanligfri marknad, där skolorna är som vilka företag somhelst och den fria marknadens konkurrensregler skallgälla. Jag kan acceptera att man har den synen. IMiljöpartiet har vi inte den uppfattningen. Vi tror attden fria marknadens spelregler är direkt olämpliga förutveckling av ett skolsystem. Den fria marknadensspelregler tar inte hänsyn till enskilda individer, sva-gare och utsatta grupper osv. Den har ett betydligtråare arbetssätt och hårdare utslagningsmetoder. Där-för ser vi det som viktigt att poängtera dels alla barnslika rätt till utbildning, dels att samhället måste se tillatt denna tillgodoses - med hjälp av skolverk, ochmed hjälp av kommuner om det behövs.Samhället måste alltså ta ett ansvar, enligt vårt sättatt se. Vi skiljer oss på den punkten. Det är därför UlfMelin ställer sig frågande till att vi över huvud tagetbryr oss om de effekter friskolan får på de kommunalaskolorna. De är ju en konkurrent, med hans sätt att se,och därför skall man naturligtvis inte bry sig om dem.Det argumentet har vi hört tidigare.När det gäller kommunalrådet i har UlfMelin backat och sagt att det är direktiven han harläst. Jag lämnar därför det därhän. Det kanske är så,inte vet jag. Det är i varje fall inte förslaget han harläst.Anf. 84 () replik:Herr talman! Mycket skall man höra! Man brukarsäga att rösten höjs när argumenten tryter, och detmåste stämma i det här fallet. Jag förstår att GunnarGoude har väldigt svårt att företräda ett parti som iord säger sig vara positivt till de fristående skolornaoch stå och försvara ett system som alla ifriskolorna - elever, föräldrar och lärare - tycker blirett sämre system.Gunnar talar om "svart propaganda" ochsäger att det är en risk att många kan ha läst debattar-tiklarna som har skrivits. I min demokratiska värld serjag det som väldigt positivt ju fler som tar del av endebatt som pågår. Jag kan försäkra attjag står för vartenda ord jag har skrivit i debattartik-larna. Jag anser att det blir en hårdare styrning, merdetaljreglering osv., såsom jag har skrivit.På vilket sätt blir det bättre, ? Detskulle bli bättre . Det finnsinga anvisningar, säger , men skallfriskolorna få lika mycket och då blir det myckettydligare. Hur då tydligare? Det finns ju inga anvis-ningar nu heller. Om en kommun har svårt attvisa utifrån vilken beräkningsgrund man har beräknatde blir det väl ännu svårare att visa vilkaberäkningar som har legat till grund för vad skolornaskall få nu.Skolavgifterna tas bort, säger . Deär redan nästan borta, och de skulle ha tagits bort helt.Hemspråk och skolhälsovård finns , ochman får ersättning för dem i det gamla systemet.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag tycker också att man skall ha enoffentlig debatt. Däremot tror jag att politiker skallvara ganska försiktiga när de går ut i den debatten ochbeskriver t.ex. ett lagförslag, så att de inte avvikerfrån innehållet i det förslaget. Det är det jag anmärkermot. Jag tycker att de borgerliga politikerna inte hargivit en rättvisande bild av förslagets innehåll. Är detnågon som tagit del av debatten och tycker annorlun-da må det väl vara hänt, men jag tror nog att jag får enmajoritet på min sida i den frågan.Våra argument tryter inte. Jag har i mitt anförandebeskrivit varför jag tycker att det här förslaget äralldeles utmärkt. Däremot får jag kanske en känsla avatt argumenten tryter när jag hör . Vihar fått läsa i flera artiklar att förslag efter förslag gårut på att täppa till utvecklingsmöjligheterna för dessaskolor. Varför inte tala om vilka dessa "förslag efterförslag" är? Jag kan ge i uppgift atthär räkna upp förslagen. Det vore väl i så fall bra somargument. Får jag en liten uppräkning av dem? Detvore ett steg framåt i debatten.Anf. 86 () replik:Herr talman! Det skall jag gärna ge. om antalet elever som skall få gå i skolan. Dethandlar om det vi har varit inne på här:hur tillsyn, uppföljning och utvärdering skall varautformade. Det är inte bara jag som gör bedömningenatt detta kommer att leda till svårigheter. Men framförallt handlar det om det här förhandlingssystemet, därde fristående skolorna, som ofta består av engageradeföräldrar och lärare med ganska dålig insikt i hur denkommunala ekonomin fungerar, skall sitta ned ochförhandla med tjänstemän och politiker som i mångafall ser dem som en konkurrent i stället för ett kom-plement till den offentliga skolan i kommunen. Manär redan från början i ett underläge. Jag skulle kunnaläsa upp hur många brev, insändare och artiklar somhelst om just detta. Dessa beskriver verkligheten , och blir det ännu svårare. Det är ingen svart-målning, . Jag tycker det är mycketbekymmersamt, och jag är ledsen för den här utveck-lingen.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det blev inte så många punkter, ochnågra var alldeles tokiga.Antalet elever är alltid begränsat till 20 av denanledningen att pengarna med ett resursfördelnings-system då normalt räcker till en lärare. Det kan varaen fördel att ha det som nedre gräns. Dessutom stårdet explicit angivet i förslaget att undantag skall gesav t.ex. för glesbygdsskolor som av andraskäl måste ha mindre än 20 elever. Det är väldigttydligt skrivet.När det gäller tillsynen har nog läst fel. Tillsynsansvaret ligger på Skolverket.Jag hörde också i anförande att honslirade på den punkten och sade att kommunen skullebedriva tillsyn. Det skall den inte alls. Hela till-synsansvaret, inklusive det myndighetsansvar som ärkopplat till det, ligger på . Kommunen haringet tillsynsansvar alls.När det gäller förhandlingarna är det enligt detnuvarande systemet som man måste förhandla. Manfår av genomsnittet, och sedan skall man för-handla om huruvida man skall ha ytterligare bidragutöver det. Det nya systemet minskar kravet på för-handlingar genom att man har en resursfördelnings-modell som redan i beräkningen av bidraget tar hän-syn till skillnader i behov hos de olika barnen.Så enkelt var det. Jag väntar fortfarande på denhär listan med "förslag efter förslag" från . 88 () replik:Herr talman! Jag tillhör visserligen de yngre här ikammaren, men jag måste ändå drista mig att säga attGunnar är bra naiv. Han saknar nog ocksåerfarenhet av kontakter med framför allt socialdemo-kratiska kommunalråd. Det är möjligt att det här sys-temet fungerar bra i , och jag kanske inteskulle vara så orolig om det vore ochGunnar som satt i kommunerna och förhandla-de med friskolorna - det vill jag säga till er heder.Men så ser ju inte verkligheten ut. Det finns mängderav socialdemokrater - jag skulle nästan vilja påstå attdet är en majoritet - som tycker att friskolor är enstyggelse, en plåga och en konkurrent till kommunalaskolor. Det är den verkligheten föräldrar och andramänniskor kommer att möta när man vill starta enfriskola. Det är naivt att tro att det här skulle vara såsmärtfritt och enkelt för de entusiaster som finns ute ikommunerna och som vill starta fristående skolor. Jagsäger som : Jag hoppas verkligen attjag har fel, men det finns mycket som talar för att jaginte har det i min erfarenhet av kontakt och debattmed socialdemokratiska kommunalpolitiker.Gunnar har fel på en punkt. Han har miss-förstått det här med skolpengen. Den är ju ett golv, engaranti som vi skall besluta om här i . Vitycker nämligen att om man beslutar om en rättighet,som vi tycker att fristående skolor är, måste manockså ge verktyget till föräldrarna och barnen attkunna få denna rättighet. Det verktyget är skolpengen,och den är ett garanterat golv. Sedan står det natur-ligtvis fritt för kommuner och fristående skolor attkomma överens om nivåer utöver detta.Sedan tycker jag avslutningsvis att ideologiskt luddig. Tar man ställning för friskolor,såsom gör - där tror jag honom -tycker jag att det är som skall se till att detfungerar. Det är en rättighet som gäller alla i Sverige.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag noterar att jag inte fick någotsvar från på i vilka avseenden Folkpartietsprogram när det gäller friskolorna skiljer sig från detnu framlagda förslaget, men det kanske jag får i nästareplikskifte.Vi i tycker inte att en skolpeng som ärlika för alla barn är särskilt lyckad. Vi har i ställetföreslagit och gått med på ett förslag där man har enskolpeng, om man nu vill kalla det för det, som tarhänsyn till att barn med olika behov behöver olikastora resurser. Det är alltså skillnaden mellan er skol-peng och resursfördelningsmodellen, som jag tror attBo Könberg nu har accepterat. Om en majoritet avsocialdemokraterna tycker annorlunda får vi väl se dethär i kammaren litet längre fram. Det är en empiriskfråga.Huruvida jag är naiv eller inte skall jag överlåta åtandra att bedöma, så jag avstår från att kommenteradet.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag försöker svara på vad som är enviktig principiell skillnad här. Vi i libera-lerna tycker att fristående skolor är en rättighet och attföräldrar och elever skall kunna välja dem. För att enrättighet skall kunna bli funktionell krävs det också ettverktyg i handen på dessa människor, så att de inte ärhelt utlämnade åt kommunalpolitikers vilja eller ovil-ja. Skolpengen är detta instrument. Den är ett golv, ettgaranterat resursgolv, för att man över huvud tagetskall kunna bedriva verksamheten. Sedan är det na-turligtvis fritt fram att komma överens om resurserutöver det. Jag tycker att det är fullt naturligt. Jag kaninte alls se någon skillnad i detta som framställa det: att vi skulle tro att alla barnbehöver lika mycket resurser. Så är det inte. Skol-pengen är ett golv. Därutöver krävs naturligtvis olikaresurser beroende på barnens olika behov, precis somi en vanlig skola. Det är ingenting konstigtmed det.Anf. 91 () replik:Herr talman! Den här skolpengen är ett golv, menempiriskt har det visat sig vara ett väldigt dåligt golv,för alla har lagt sig på den nivån.Lagstiftningen i syfte att få jämställdhet mellanfristående skolor och kommunala skolor kan inte ianständighetens namn innehålla ett sådant golv.Skulle vilja ha det när det gäller lika lönför kvinnor och män vid lika arbete - dock lägst 75 %för kvinnorna?