prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Jag tycker att utmärktautredning om utbildning och socialt ursprung tydligtvisar att det inte är så enkelt.Visst är studiestödet mycket viktigt, men minst li-ka viktigt är tillgången till utbildningsplatser, avstån-det till högskolor eller vuxenutbildningsplatser, upp-läggningen av utbildningen etc. Vuxenutbildnings-satsningen är i det här sammanhanget ett tydligt ex-empel på hur vi med en kombination av ett bra studi-estöd, en flexibel utformning och god tillgänglighetfaktiskt kan nå dem med störst utbildningsbehov ochockså minska den sociala snedrekryteringen.För det andra är det oerhört viktigt att vi har etttydligt studiestödssystem. Det skall så långt det ärmöjligt ge en klar bild av vilket stöd man är berätti-gad till och vilken skuldsättning det leder till. Ur detperspektivet är principen om ett sammanhållet systemmycket viktig. Dagens mångfald skapar stora problemoch osäkerhet om vilka regler som gäller. Dessutomger ett sammanhållet stöd större förutsättningar förtydligare prioriteringar. Ett exempel på detta är detställningstagande vi som var aktiva i utredningengjorde om att tydligt prioritera höjd bidragsnivå förvuxna som vill läsa in grund- och gymnasienivå.För det tredje tror jag att principen om ett renodlatsystem är att föredra framför olika lapptäcksmodeller.Eftersom vi med stor sannolikhet kommer att varastudenter i någon mening i livet blirdet i längden ohållbart att bara därför byta bostads-stöds- eller familjestödssystem. En modell som inomstudiestödssystemet bygger in olika behovsprövadetillägg leder osvikligen till en väg där inte bara taketutan även golvet i systemet ifrågasätts. Vi skulle där-med glida över i en mer europeisk modell, där föräld-rars inkomster och frågan om man bor hemma hossina föräldrar eller i egen lägenhet kommer att styraden studiefinansiering man får. För mig vore det ettkraftigt steg tillbaka.Det är inte frågan om man är student eller inte somavgör behovet av bostad, familjestöd eller andra er-sättningar. Rimligtvis bör samhällets stödsystem idessa sammanhang vara generella, inte selektiva.Till sist vill jag, med anledning av både Modera-ternas reservationer och vädjan, säganågot om utbildningskonton. Jag har inget emot olikavarianter av individuella eller kollektiva avtalslös-ningar som syftar till att ge ökade förutsättningar förkompetensutveckling, livslångt lärande eller hur vi nuskall uttrycka det. expert-grupp har för bara någon vecka sedan presenterat enmycket bred genomgång av alla varianter av det härsom redan finns på arbetsmarknaden, och jag kanförsäkra att frågan är mycket aktuell inför arbetet meddet kommande studiestödssystemet.Däremot är jag också helt övertygad om att ingenav dessa varianter av utbildningskonton kan ersätta ettgenerellt studiestödssystem. Arbetsmarknadens parterfår mycket gärna finna lösningar - och det gör de - på kompletterande studiefinansiering genomavtal, trygghetsfonder eller avtalsförsäkringar. Menjag inbillar mig inte att sådana lösningar kan klarabehovet av tillfredsställande finansiering för grund-läggande vuxenutbildning, särskilt inte för alla somstår utanför arbetsmarknaden eller har så låg inkomstatt det inte ges förutsättningar att fondera utbild-ningsmedel.Till skillnad från , och Krist-demokraterna innebär modell på det härområdet att vi faktiskt avskaffar vuxenstudiestödetoch ersätter det helt och hållet med personliga konton.Moderaternas modell innebär att man hänvisar vuxnamed stort behov av grundläggande utbildning tillstudier - en milt uttryckt mycket tveksamväg att motverka de kunskapsklyftor som vi ser inför det kommande kunskapssamhället.Vi socialdemokrater vill att skallomfatta alla - att hela landet får en generellt höjdutbildningsnivå. För att vi skall nå detta mål krävs ettgenerellt studiestödssystem som möter dessa behov påett betydligt bättre sätt än dagens system.Det var några utgångspunkter från min sida. Jaghar all anledning att tro och misstänka att frågan omett nytt studiestödssystem kommer att engagera ossvid åtskilliga tillfällen framöver.Anf. 191 () replik:Herr talman! Jag måste ha missat någonting närjag läste igenom betänkandet. Vem är det som harföreslagit att utbildningskonton skulle ersätta all stu-diefinansiering? Det har jag missat. Var står det?Sedan skulle jag önska att utbildningsutskottet ha-de uttryckt sig lika positivt i den här frågan som To-mas gör.Men: Anser att de här olika, akuta,snuttifierade parenteserna för olika nivåer inom NT-utbildning har underlättat Studiestödsutredningensarbete, eller har de möjligen försvårat det? Och ställerSocialdemokraterna nu upp på ett samlat stöd utifrånen helhetssyn på människan, eller skall vi fortsätta attha det så här snuttifierat?Kommer ni att klara av att nå målet? Ja, det kanTomas inte svara på . Men anser inte niatt det är osmakligt att man har en inkomstskill-nad på för människor i sammautbildning, beroende på om de haft lyckan att helatiden ha varit bosatta i , kunnat ha ett jobb ochsamla a-kassepoäng? Är inte det här osmakligt, To-mas - ?Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag börjar med första delen av EwaLarssons fråga. Det här är inte något som föreslås ibetänkandet, men i reservation står detganska tydligt att man vill att ett system med utbild-ningskonto införs och ersätter vuxenstudiestödssyste-met. Man hänvisar i stora delar vuxna människor medbehov av grundläggande utbildning till att genomförastudier t.ex. . Det är en modell som jagtycker är helt obegriplig med tanke på de utmaningarvi står inför och de en och en halv miljon människor idet här landet som redan har stora brister i grundläg-gande kunskaper.Det var den ena delen. När det sedan gäller arbeteti är svaret i viss mån ja - jagtycker att arbetet försvårades av de förändringar somgjordes efter hand. Jag hade givetvis önskat att manredan under den borgerliga regeringen eller ännutidigare hade gjort en bred utredning. Men vi har juden arbetstakt vi har i riksdagen.Det enda jag kan konstatera är att den slutsats vikom till i utredningen - som ställer upppå, som ställer upp på i stora delar ochsom alla övriga partier utom också stäl-ler upp på - faktiskt ger ett mycket brett sammanhål-let studiestöd där man utjämnar skillnaderna som ärbaserade på inkomstbortfallsprincipen och i stället gerett bredare stöd till de människor som har störst ut-bildningsbehov.Anf. 193 () replik:Herr talman! Det var bra att höra. Då har jag intemissat någonting i det betänkande som vi diskuterarnu. Det känns bra.Jag frågade också om den helhetssyn på männi-skan som vi eftersträvar. Jag vet att vi är många parti-er som verkligen önskar att vi når målet. Tror TomasEneroth att vi kommer att nå målet, eller kan de olikadelreformer ni har infört under resans gång vara hin-der? Kommer ni ge oss tillräckligt med tid för att viskall klara av att göra det på ett riktigt bra sätt, ellermåste det forceras fram så att vi tappar viktiga bitarpå vägen?Anf. 194 () replik:Herr talman! Det är möjligt att jag missförstårEwa , men jag tycker att det är underligt att åena sidan säga att vi måste agera snabbt för att få ettbrett sammanhållet system och å andra sidan, i andrarepliken, begära att vi skall få litet mer tid för att få ettgenomtänkt system.Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi får ettbrett sammanhållet studiestödssystem. fårjag ändå medge att jag inte tror att det löser alla pro-blem. Det är därför vi diskuterar utbildningskonto,t.ex. Det är givetvis så, att ett sammanhållet studi-estödssystem inte löser alla behov av vidareutbildningoch kompetensutveckling inom arbetslivet. En stor delav det ansvaret måste faktiskt andra än vi politiker ta,t.ex. Det stora systemet somlöser alla problem tror jag inte på, men vi kommer enmycket bra bit på vägen om vi lyckas - låt säga ge-nom ett förslag i om ett sammanhållet stu-diestödssystem.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag tänker bara utnyttja en av minarepliker.Även studerande behöver ett mått av förutsägbar-het. Studiestödssystemet, som det har sett ut för vux-na, har innehållit en viss ryckighet. Det har varit svuxoch svuxa med och utan barntillägg och det sär-skilda utbildningsbidraget. Vi kommer kanske tillbakatill svuxa igen. Jag skulle vilja ställa en fråga om detsom jag tog upp. Kommer socialdemokraterna attverka för att det presenteras ett nytt studiestödssystemsom kan sättas i verket , så att vi intefår ytterligare ett brott? Om inte - kommer man då attverka för att förlänga det särskilda utbildningsbidra-get tills dess att ett nytt studiestödssystem kan infö-ras?Anf. 196 () replik:Herr talman! Med respekt för den institution vijust nu står i och behandling av den kom-mande studiestödspropositionen blir det svårt för migatt utlova att ett nytt system skall gälla fr.o.m. den 1juli 1998. Jag tycker att det är oerhört viktigt att viinte får glapp mellan systemen, men jag kan medtanke på att en minoritet av de socialdemokratiskaledamöterna finns i kammaren i alla fall inte utlova attdet skall bli precis som regeringen tänker.Anf. 197 () replik:Herr talman! Det är bra att bekym-rar sig om hur vi kristdemokrater har gjort våra bak-grundsberäkningar när vi har föreslagit besparingar påolika områden. Jag kan försäkra omatt de är välgrundade. Det finns erfarenhet att luta sigemot eftersom dessa system har funnits och man kangå tillbaka och se hur de verkade då. I detta samman-hang är det dock inte de som är intressanta. De ärredan nedröstade. Våra förslag är nedröstade i riksda-gen av Socialdemokraterna och ochkommer alltså inte att träda i kraft. Om vi skulle haräknat fel på en eller annan krona spelar det ändåingen roll i detta sammanhang.Däremot spelar det roll hur det särskilda utbild-ningsbidrag som regeringen har fått igenom och somskall träda i kraft är utformat. Det skall geersättning på a-kassenivå , men vad kom-mer sedan? Vad svarar en ensamstå-ende mamma som , fram -95,studerade med svuxa plus barntillägg, blev fråntagendet och avbröt sina studier? Vågar hon påbörja entreårig utbildning utan att veta hur årendärefter blir? Hon vet att hon får ersättning på a-kassenivå , men sedan vet hon ingenting.Vad svarar henne?Anf. 198 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag finner IngerDavidsons argumentation något märklig: Med anled-ning av att förslaget ändå faller i samband med bud-getdebatten är det inte så viktigt hur ni räknar. Jagantar att de förslag man lägger på bordläggs fram under förutsättning att de faktiskt skallkunna genomföras. I detta fall talar ni inte bara om attni skall göra en besparing på 500 miljoner genom attöka studietakten, ni skall också ta 700 miljoner frånde unga som skall läsa arbetsmarknadsutbildning medutbildningsbidrag. Dessutom skriver ni i era motioneratt ni vill ta bort fribeloppet, vilket kommer att ökakostnaderna med , eftersomen massa deltidsstuderande då får möjlighet att utnytt-ja det studiestödssystem de inte utnyttjar. Jagtycker att det är ett mindre seriöst sätt att agera i bud-getbehandlingen.Jag måste säga att represen-tant i var betydligt mer an-svarsfull i detta sammanhang. Han redovisade heltandra ståndpunkter än vad motio-nerar om. Det tycker jag är något besynnerligt. Jag fårhoppas att det är hans åsikter som är tongivande ochinte motionärernas i den fortsatta behandlingen avfrågan om studiestödssystemet.Anf. 199 () replik:Herr talman! Om hade lyssnat påvad jag sade hade han hört att jag sade att vi hadekunnat stå för dessa förslag om vi hade fått genomföradem. Tyvärr får vi inte genomföra dem, och i det lägetär de inte längre intressanta.Argumenten tryter tydligen så till den grad förTomas att han måste börja dra in vem somsatt i för Kristdemokraterna.Då tycker jag att det har gått ganska långt. Använd nuden andra repliken till att tala om vad jag skall svaraden ensamstående mamma som hade påbörjat sinastudier, fick lova att avbryta dem med en månadsvarsel och erbjuds att påbörja treåriga studier igen,utan att veta hur finansieringen skall lösas.Anf. 200 () replik:Herr talman! Det är inte en fråga om att argumen-ten tryter. Jag tycker bara att det är något besynnerligtatt man har en uppfattning i en parlamentarisk utred-ning och en annan när frågan skall behandlas i riksda-gen. Det tycker inte jag är att argumenten tryter.Dessutom tycker jag, även om era förslag har fal-lit, att det är ganska viktigt att ni redovisar på vilketsätt de förslag ni hade tänkt genomföra slår. Ökadekrav på studietakten, som skulle innebära en bespa-ring på en halv miljard, kommer osvikligen att slåganska hårt mot de studenter som tyckeratt studietakten inom vissa utbildningar är för hög.Det är anmärkningsvärt.Anf. 201 ():Herr talman! är en gedigen intel-lektuell. Därför är det litet förvånande, måste jagsäga, att inte ens kan börja prata omfullvuxnas livslånga lärande utan att ham-na i en diskussion om arbetsmarknadens parter - dettaspännande begrepp - eller de kollektiva avtalen -denna entusiasmerande form av lärande. Detta mantraav floskler radas alltid upp så fort ett problem skalllösas av någon utan att vi skall ta initiativ här i riks-dagen för att göra det på ett seriöst och individuelltsätt.Vi kan satsa pengar. Vi kan skapa platser. Vi kaninföra extra bidrag, och vi kan skapa de mest fantasi-fulla bokstavsförkortningar för olika utbildningssats-ningar, men varken eller kan ta studenten åt folk. Detta gör man var och enför sig. Det finns inga system för detta. Vi kan upp-muntra det. Vi kan underlätta det. Vi kan bevisa förmänniskor att detta lönar sig i , men vi kaninte göra det åt människor.Den gamla tidens formel för resursjämlikhet iSverige och för frimodighet på marknaden var landoch pengar. Så skapade man jämlika människor somkunde ta för sig. Den nya tidens resursjämlikhet heterkunskap. Den är problematisk, för den kan inte förde-las. Man kan tillägna sig den själv. Man kan få hjälpatt tillägna sig den, men den kan inte skapas ellerfördelas. Därför fungerar inte de vackra idéer somTomas är så förtjust i. Därför har han fel.Anf. 202 ():Herr talman! Jag har inte fel; jag tycker annorlun-da. Som god sociolog tycker jag det är viktigt att hadet perspektivet.Det är sant att vi inte kan ta studenten åt folk. Jagär den första att erkänna politikens begränsningar pådet området. Jag tycker också att det är ganska sköntatt den har sådana begränsningar. Det vi kan göra -det sade själv - är att uppmuntra. Vikan på olika sätt uppmuntra människor att utbilda sigför att vi utifrån våra politiska åsikter tycker att det ärviktigt. Det är klart att vi vill uppmuntra genom attöka antalet utbildningsplatser i högskolan och genomatt öka antalet utbildningsplatser i vuxenutbildningen.Vi vill uppmuntra genom att införa ett generösarestudiestöd. Vi vill uppmuntra genom att ge de stude-rande möjligheter att slippa stora skuldsättningar iframtiden när de utbildar sig.Moderaterna vill uppmuntra genom att ha färreutbildningsplatser i högskolan och vuxenutbildningen.Moderaterna vill uppmuntra genom att införa ett lägrestudiestöd med större skulder och lägre bidrag. Mode-raterna vill uppmuntra till studier genom att införarena annuitetslån. vill uppmuntra tillstudier genom att inte ens avskriva lånen efter . Man skall dras med studieskulderna även efterpensioneringen.För mig är det ett obegripligt sätt att möta alla destora behov av vuxen- och grundutbildning som vi harinför det framtida kunskapssamhället. I mitt perspek-tiv är detta inte bara att låta bli att ta politiska initia-tiv, utan också att nonchalera de stora behov har avgrundläggande utbildning som många människor.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 8 (utformningen av ett nytt studiestödssystem)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 i motsvarande del (fp)4. res. 3 i motsvarande del (v)5. res. 4 (kd)Förberedande votering 1:25 för res. 314 för res. 4271 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:25 för res. 219 för res. 3268 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:75 för res. 124 för res. 2213 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:183 för utskottet72 för res. 155 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 23 c, 15 mpFör res. 1: 1 s, 71 mAvstod: 23 fp, 18 v, 14 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMarianne () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 9 (tidpunkt för genomförande av ett nytt studi-estödssystem)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (v)Votering:290 för utskottet19 för res. 33 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 23 c, 23 fp, 15 mp, 14 kdFör res. 3: 19 vAvstod: 3 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdAnnika () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 10 (utredning om studiehjälp)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:297 för utskottet15 för res. 537 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 23 fp, 19 v, 14 kdFör res. 5: 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 11 (kompetens- och utbildningskonton)1. utskottet2. 6 (c)3. res. 2 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:34 för res. 624 för res. 2253 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:218 för utskottet35 för res. 658 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 36 m, 19 v, 15 mp, 2 kdFör res. 6: 23 c, 12 kdAvstod: 35 m, 23 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörsvarsutskottets betänkande1996/97:FöU1 försvarspolitik mot sekelskif-tet10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 december1996/97:166 av () till arbetsmark-nadsministernDiskrimineringslag för arbetshandikappade1996/97:167 av () till näringsmi-nisternTillståndsgivning enligt minerallagen1996/97:168 av () till näringsmi-nisternBarentsområdetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 10 december1996/97:135 av () till inrikesminis-ternMedborgarkontorden 11 december1996/97:138 av () till statsrådetYlva JohanssonSkolundervisningen i svenska1996/97:139 av () till utrikesministernLätta vapen till barnsoldater1996/97:142 av () till jordbruks-ministernJordbruksverket1996/97:143 av () till statsrådet /97:145 av () till inrikesministernMedel till kommuner med en särskilt stor andel flyk-tingar1996/97:146 av () till kul-turministernKyrkoval1996/97:147 av () till kom-munikationsministernPostservice på landsbygden1996/97:148 av () till statsrådetThomas ÖstrosBilar köpta i annat EU-land1996/97:149 av () till socialminis-ternHabiliteringsverksamheten1996/97:150 av () till socialminis-ternSexuella övergrepp mot barn1996/97:151 av () till kommuni-kationsministernJärnvägstrafiken mellan och /97:152 av () till kommunika-tionsministernArkeologiska undersökningar vid utbyggnad av vägaroch järnvägar1996/97:153 av Per () till utrikesministernArresteringar av utländska ledamöter i Turkiet1996/97:155 av () till närings-ministernVattenfall AB1996/97:156 av () till socialminis-ternStödet till funktionshindrade1996/97:158 av () till statsrådet röda finska dieseln1996/97:159 av () till inrikesmi-nisternKommunernas parkeringsavgifter1996/97:160 av () till kulturministernGöteborgsoperanSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 17 december.12 § Kammaren åtskildes kl. 22.19.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 10 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 46(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m anf. 95(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 133 (delvis),av förste vice talmannen t.o.m. 9 § anf. 185 (delvis)ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.