prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Jo, på grund avatt vi här har de stora arenorna, de stora idrottsarran-gemangen, elithockey och andra arrangemang tillvilka man kallar in poliser från närpolisområdena.Och närpolisverksamheten får aldrig en chans attverka fullt ut med fullt manskap på grund av att manalltid måste avvara dessa poliser till olika bevak-ningsuppdrag i innerstaden.Det är viktigt att man tittar över det här, för det ärjust i många av närpolisområdena i förorterna som vihar stora problem. Det är där som närpolisernas när-varo är så oerhört viktig.På många håll har man när man har byggt ut när-polisverksamheten satsat på helt nya lokaler i ställetför att använda sig av befintliga lokaler. Detta har letttill ökade hyreskostnader helt i onödan. Det är viktigtatt den fortsatta utbyggnaden runt om i landet interesulterar i att man går ifrån lokaler som hade varitfullt funktionsdugliga för att bygga nya, fina lokaler.Det här är inte ett effektivt sätt att använda medlen.Fru talman! Den nya åklagarorganisationen harinte varit i kraft särskilt . Det har från talarstolentalats om en centraliserad åklagarorganisation, ochden beskrivningen stämmer på så sätt att man hardragit in och minskat på antalet regioner. Men åkla-garna skall ju vara ute på plats. Åklagarna skall finnaspå samma ställen som de har funnits på tidigare ochha ett nära samarbete med polisen.Riksrevisionsverket har visat på att samarbetetmellan åklagare och polismyndighet inte fungerar.Det är därför viktigt att man nu ser över de samar-betsproblem som finns mellan åklagare och polis, somRiksrevisionsverket tar upp i sin rapport. I och medden nya åklagarorganisationen, med åklagare som merskall vara ute på plats nära polisen, finns det nämligenmöjlighet att bygga ut det här samarbetet, så att detblir effektivt.I utskottets betänkande redovisas också en rapportfrån riksåklagaren om hur förändringarna i åklagaror-ganisationen har gått till och hur den fungerar i dag.Man har kunnat se att det har funnits inkörnings-problem och brister, men man satsar nu på att åtgärdade inkörningsproblem och brister som finns.Ett problem med både åklagarorganisationen ochomorganiseringen av polisen är att en mängd kvinnorhar blivit uppsagda. Det är viktigt när man genomförrationaliseringar vad gäller administrationen att manockså gör en satsning på kvinnors omskolning. Dethär är ett viktigt ansvar för arbetsgivaren. Vänster-partiet har i andra motioner lyft fram att det när kvin-nors kontorsjobb rationaliseras bort är viktigt medrejäla satsningar på att förbättra kvinnors möjligheteratt få nya arbeten.När det gäller det brottsförebyggande arbetet ärdet brottsförebyggande programmet ett oerhört viktigtsteg framåt. Ute i kommunerna är man redan i gångmed en effektiv början på ett effektivt brottsförebyg-gande arbete.Jag yrkar bifall till reservationerna 25 och 15.Anf. 99 (mp):Fru talman! Budgetsystemet bygger ju inte bara påpengar utan även på målstyrning av verksamheten,vilket förutsätter riktlinjer för hur polisens och åkla-garnas arbete skall bedrivas.Miljöpartiet är mycket angeläget om att medverkatill att närpolisverksamheten byggs upp i hela landet.Jag finner att samtliga partier sjunger närpolisverk-samhetens lov, och det är väl skönt att vi kan vara såeniga i en fråga. Vi har under studiebesök kunnat seatt detta har fallit väldigt bra ut. Det problemoriente-rade arbetssättet, som bedrivs i nära samverkan medbefolkningen i ett område, är absolut det bästa för attförebygga brott.Men närpolisverksamheten är inte viktig endast itätorter, utan särskild hänsyn måste tas till landsbyg-den, där det är stora avstånd. Även under sådanaförhållanden är det viktigt att polisen har personkän-nedom för att förebygga brott samt att resurser till-förs, så att polisen har möjlighet att samarbeta medolika organisationer, skolor och föreningar. Jag harfått information om att det inte alltid är så just ute imer glesbefolkade bygder.Målet för polisen är naturligtvis att minska brotts-ligheten och öka människors trygghet. Utskottet fast-ställer att särskilda krav ställs på verksamheten. Ett avdessa krav är att polisen har resurser för att förebyggaoch bekämpa brott.Polisväsendet har skurit ned 790 mil-joner. anser att polisen har skurit till-räckligt och att det nu får vara nog. Vi konstaterar attinga nya nedskärningar görs i budgeten . I några delar av landet har polisen redan pro-blem att få pengarna att räcka. Det är mycket otill-fredsställande att läsa om varsel av civilanställdkanslipersonal, vilket får konsekvenser för polisarbe-tet. inom polisväsendetprotesterar med rätta och pekar på missförhållandenoch resursslöseri inom polisen. anser attcivilanställda inom polisen inte skall sägas upp, utanatt det krävs andra åtgärder för att bringa ordning ipolisens ekonomi. Vid studiebesök inom polisverk-samheten framkommer att polisen inte har varit vanvid att spara, att man inte ens har tänkt i de banornaoch att poliserna själva tror att det genom nytt eko-nomiskt tänkande går att få ned utgifterna.Trots detta vill omfördela anslag in-om ramen. Säpos verksamhet är så hemlig att man pådet området över huvud taget inte gör någon analys avkostnadseffektiviteten. Andra områden inom polisennagelfars, men inte . Inom är viövertygade om att viss del av verksamheten kan sam-ordnas med den vanliga polisens verksamhet samt attunderrättelseverksamheten kan samordnas med militä-rens, eftersom dessa sammanfaller när det gäller om-världsanalyser. Vi yrkar därför att 10 miljoner tas frånSäpo och tillförs den vanliga polisen, så att man inomde områden som har överhängande varsel för civilan-ställd personal kan upphäva dessa beslut. Dessutombör man, som jag sade, se över sin ekonomi och görabättre prognoser.Vi anser att pengar bör tas från även 1998och 1999. Vi har ett särskilt yttrande om detta. 100miljoner bör tas vartdera året för att kompensera förett Schengenmedlemskap om ett sådant skulle bliaktuellt, vilket vi hoppas att det inte blir.I den sträva ekonomiska situation som polisväsen-det befinner sig vill regeringen till varje pris att Sve-rige skall bli medlem i Schengen, men detta är integratis. Vi har i inlägget under föregående rubrik talatom att detta är väldigt dyrt. Vi får väl vänta till den 20januari för att se. Det skall bli spännande att få vetavad kostnaderna verkligen kommer att bli och varifråndessa pengar skall tas. Om vi nu får veta det då - detär nämligen fråga om en förhalning vad gäller hand-lingar, konsekvenser och kostnader av Schengen-samarbetet. Det verkar litet snurrigt. Jag tycker rent utsagt att det är dåligt att vi inte får reda på detta , närvi skall underteckna avtalet den 19 december.Jag har glömt att säga att det jag har pratat omgäller reservation 2 mom. 1.Nu gäller det reservation 16 mom. 20. Den hand-lar om tillsättningen av personer till polisstyrelserna.Miljöpartiet anser att samtliga partier valda till kom-mun och landsting skall ha plats i polisstyrelserna. Såär det inte . Vi hade ett lagförslag där vi utökadeplatserna. I samband med det tycker vi att även dettaskulle tillföras i lagen. De mindre partierna utesluts från insyn och inflytande över angelägna polis-frågor. Vi föreslår alltså en ändring i polislagen.Ett nationellt brottsförebyggande program har gåttut, och det är positivt. Men i reservation 39 pekarMiljöpartiet på vikten av de lokala brottsförebyggan-de råden som skall tillsättas. Där är det mycket viktigtatt det till övervägande del är personer som har an-knytning till ungdomarna i området som sitter i de härråden. Annars brukar det vara stadsdelschefer ochchefer på högre nivå som inte har denna direktkon-takt. Då menar vi att vitsen med råden inte blir denavsedda. Därför vill vi tillföra att detta är viktigt.Vi tycker också att det skall utformas åtgärdspro-gram för brottsförebyggande program på skolor ochdaghem. Frågor om etik och moral, rätt och fel behö-ver även diskuteras i undervisningen med hjälp avmoderna pedagogiska hjälpmedel, t.ex. forumspelosv. Det är mycket viktigt att prata om dessa sakerredan där.Åklagarna har, som många har nämnt, nu fått enhelt ny organisation. Det är alldeles för tidigt att gå inoch ändra eller föreslå något där. Vi får väl se om dekan klara ut detta. Det är för tidigt att säga någotdefinitivt, trots den negativa information som harkommit. Vi får ge det litet tid.Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt och yrka bi-fall till reservation 15 mom. 18, reservation 22 mom.34 och reservation 26 mom. 39. Jag står bakom övri-ga reservation men yrkar endast bifall till dessa tre.Anf. 100 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 10 idet här avsnittet.Jag har skrivit så här: Närpolis plus problemorien-terat arbetssätt - mindre resurser för utredning avbrott.Det här med närpolis och problemorienterat ar-betssätt är ju någonting som jag tror alla står bakom,precis som sade. Men ibland har manen känsla av att det är litet exklusivt på något sätt. Harvi tillräckliga resurser för det här? Ute hos polisen ärde i alla fall ganska bekymrade över detta. Skall denhär reformen genomföras fullt ut kommer det att tanödvändiga resurser ifrån det löpande utredningsarbe-tet. Man kan naturligtvis säga att det inte spelar någonroll. Vi behöver inte utreda brott. Det är bättre att visatsar på att förebygga brott. Det är en mycket subtilavvägning. Men jag tror i alla fall att det är viktigt kan tillgodose bägge resurserna på ett rimligtsätt.Jag vill också särskilt understryka betydelsen avdetta med närpoliser även när det gäller ekobrott.Genom åren har det slagit mig att vi i har ettlitet fyrkantigt sätt att jobba på. Vi arbetar på ett by-råkratiskt sätt i stället för att konstatera vad som hän-der och sker ute på fältet. I har man en heltannan tradition. Det är väldigt mycket som uppdagasgenom att man konkret ser att det har skett föränd-ringar ute i fastigheter, på arbetsplatser och på olikaställen ute i geografin. Därigenom kan man nysta uppsaker och ting. Här kommer vi efteråt ochskall utreda någonting som har skett långt tidigare.Det är mycket olyckligt. Jag tror att det är mycket braatt folket kommer ut på fältet och får närkontakt medverkligheten.Sedan har jag en anmärkning beträffande utbild-ningen. Jag har mycket svårt att begripa att man upp-hör med utbildning i en så viktig verksamhet sompolisen. Det kan inte vara rätt sätt att disponera resur-serna . Det måste självfallet finnas en kontinu-erlig utbildning av alla möjliga skäl som det inte finnsanledning att utveckla här. Men jag vill i alla fallnotera det. Man kan inte upphöra med en utbildning.Jag har aldrig varit med om att det har skett i någonannan verksamhet.Sedan har jag funderat litet kring detta med enekobrottsmyndighet. När jag står här talarstolen kanjag inte låta bli att notera att vi fortfarande inte harnågon operativ central enhet som drar i gång en be-kämpning av den grova yrkeskriminella verksamheteni . Om jag har förstått det rätt lovas det nu attvi skall få en sådan myndighet . Det kundevara intressant att höra om det är någonting som manvågar ge en ordentlig utfästelse om. Jag har hört frånpolishåll att de ifrågasätter om man över huvud tagetlyckas sjösätta den här enheten.Själv är jag litet fundersam över att Ekobrottsbe-redningens förslag om en rak myndighetsstruktur, somjag skulle vilja kalla det, inte kunde fullföljas. blirdet ju någon form av mischmasch av detta med sam-rådsorgan och olika byråkratiska problem för att fådet att fungera operativt. Det vore i alla fall roligt omnågonting kunde göras. Vi började kritisera detta islutet av 80-talet. Jag vill minnas att justitieutskottetsade ifrån oerhört skarpt 1991. är det i princip1997, och fortfarande har ingenting hänt. Brottslighe-ten frodas mer än någonsin.Jag återkommer litet grand till det här med priori-teringsproblemen. Jag vill än en gång varna för att alltför mycket prata om prioriteringar. Man måste försö-ka klara av det man har på något sätt. Kan man intedet, är det nog viktigare att avkriminalisera och hittaandra metoder än att åklagarna skriver av ärendenanär de känner för det, och det gör de oftast. Detta harRRV tydligen upptäckt , och vi praktiker har känttill det . Detta är alltså ett sätt att balansera ar-betsbelastningen. Det är inte bra. Det är alldeles oef-terrättligt.När det gäller den nationella beredskapsstyrkanhar vi anslutit oss till uppfattning i dendelen. Jag vet inte om det är rätt eller fel. Det jag ärute efter - och jag upplever att det också är Modera-ternas inställning - är att man skall bevara den härkompetensen och styrförmågan operativt för den härenheten. Om den förs in till fårman en utspädningseffekt. Sedan kommer också pro-blemet med revirtänkande och den blir inte operativtgångbar. Vi behöver en enhet som vi kan hanteranationellt.Det är ju inte klokt nere där de här mc-galningarna har dessa spränghistorier. Om man talarmed enskilda polismän där finns det inte någon över-gripande samordning av de operativa insatserna. Detär ad hoc-äventyr. Några enstaka polismän kommen-deras dit. Sedan är det några andra i nästa vända. Detfinns inget samordnat alls över detta. Det är fullkom-ligt häpnadsväckande. Det måste ju vara så att mandirekt skall kunna sätta en nationell enhet mot sam-hällsfarlig verksamhet för att kraftfullt och uthålligteliminera den typen av verksamhet. Vi skall inte be-höva debattera år ut och år in hur vi skall hanteradetta.Åklagarväsendet är ett bekymmer. Vi har gjort ettsärskilt uttalande här om att det inte har blivit riktigtsom utskottet tänkte sig när det gäller den lokala när-varon. Där har man på ett mästerligt sätt i byråkratiskordning lyckats dölja verkligheten ganska ordentligt.Jag har besökt olika ställen. Jag var t.ex. i Norrtäljetingsrätt, som ligger väldigt nära. Det är 7 mil frånStockholm, och det bor 50 000 människor där uppe.De har inte någon åklagare över huvud taget i det härläget, utan de sitter centralt på . Själv-fallet måste detta inverka menligt framför allt på åkla-garmyndighetens kontakt med omvärlden men ocksådess förmåga att leda förundersökning i brottmål. Detär en illusion att tro att dessa kontakter skall kunnaersättas med IT-hjälpmedel eller liknande.Den nuvarande åklagarcentraliseringen kan aktua-lisera frågan om inte förundersökning i brottmål istörre utsträckning skall ledas av polisen själv. Det ärlitet grand som att svära i kyrkan. Men jag tyckerändå att det är dags att diskutera den problematiken.Det är inte alldeles självklart att vi skall ha detta dub-belkommando med polis och åklagare.Vi har ett överskott av kvalificerade jurister.Det finns inga problem att bygga in en kvalificeradjuridisk kompetens hos polisen. Jag är fullständigtövertygad om att om den skulle få sköta detta från axtill limpa skulle det bli ett bättre resultat och överhuvud taget en stimulans inom den sektionen. Det ärsjälvklart att det är åklagarna som skall föra talan idomstol. Men det är en helt annan profession att föratalan i domstol än att leda en förundersökning, dvs. attvara polisiärt operativ. I vart fall tycker jag att manskall vara öppen för att titta på detta. Jag är alldelesövertygad om att det skulle vara bra.Jag måste sedan, och inte bara jag utan vi, tyckaungefär som . Det är faktiskt realt med regio-nalpolitiska synpunkter när det gäller rättsväsendet.Vi är inte övertygade om att den extrema centralise-ring som blåser igenom all statsförvaltning inomrättsväsendet är till gagn för riket. Man kan alltidfråga sig vad som är hönan och vad som är ägget.Men vi kan konstatera att det skall finnas domstolar,poliser och åklagare ute i våra samhällen, och detskall finnas en närhet.Vi skall inte sitta och kommunicera med varandravia dataskärmar. Tro inte att det någonsin kommer attbli på det viset. Det är en illusion. Det är fråga ommänniskor i kontakt med varandra, och det är särskiltviktigt när det gäller rättsväsendet. Jag slutar där, herrtalman.Anf. 101 () :Herr talman! När jag hörde hördejag ett eko av och hennes tidigare in-lägg. Jag skall försöka att inte låta som ett eko avLars-Erik och justitieministern i deras tidigaremeningsutbyten här, allt för att försöka undvika denrundgång i argumenten som jag tror att vi var och enbörjar känna litet grand till mans här i kammaren.Jag tänkte försöka att föra in några nya aspekterpå frågan om internationellt polissamarbete, som ju ären punkt som behandlas här i vårt betänkande.Jag vill ta tillfället i akt att försöka informera riksda-gen ganska grundligt om det arbete som pågår i rege-ringschefernas aktionsgrupp mot den organiseradebrottsligheten runt Östersjön.Saken är den att regeringscheferna vid sitt topp-möte i beslutade att tillsätta en aktionsgruppmed sina personliga representanter för att bekämpaden organiserade brottsligheten. Detta var inte förbe-rett på förhand, utan det var någonting som växtefram runt bordet. Det var ett problem som identifiera-des som så stort att regeringschefernas personligarepresentanter måste ta itu med det, allt för att koor-dinera de insatser som görs nationellt och som görsinternationellt i samarbete. Jag har förmånen att varaGöran personliga representant. Eftersom hanhar koordineringsuppdraget för det samlade Östersjö-samarbetet tillkommer också ordförandeskapet i ak-tionsgruppen undertecknad.Hur farlig är då den organiserade brottsligheten iÖstersjöregionen? Jag brukar säga att man får preci-sera och nyansera hotbilden ganska ordentligt.För det första är den organiserade brottslighetengivetvis ett hot mot liv och egendom i de unga demo-kratierna i Östersjöområdet.För det andra är den ett hot mot oss i de äldre de-mokratierna runt . Den här typen av brotts-lighet spiller över på oss.För det tredje - och börjar det bli litet allvarli-gare - riskerar den organiserade brottsligheten att bliett hot mot alla de integrationssträvanden vi har iÖstersjöområdet. Vågar inte företag etablera sig påandra sidan , vågar inte turister åka över,idrottssklubbar ha utbyte, osv. går alla integrations-strävanden i sank.För det fjärde vet vi att fyra länder runt Östersjönhar ansökt om medlemskap i den europeiska unionen- de baltiska staterna och . Det är klart att islutändan kommer frågan om den organiseradebrottsligheten att vägas in när det gäller vilka ländersom skall finnas med i utvidgningen.Vilka är då de konkreta uppgifter vi arbetar med?För det första har vi beslutat att införa i varje land,sammanlänkande med varandra, om dygnetbemannade kommunikationscentraler där man kanutbyta information mellan de myndigheter som har attbekämpa den organiserade brottsligheten på fältet.Det är nyckeln. Dessa tjänstemän kommer att få ge-nomgå en utbildning så att man har en motsvarandestandard i alla länder. Vi kommer också inom ramenför det befintligt Interpolsystemet att bygga upp etts.k. Baltkom-systemet, dvs. ett system där man kanutbyta information på krypterad väg när man inte kananvända öppna kanaler.Våra myndigheter i de olika länderna är för detandra i full färd med att genomföra gemensammakonkreta operationer riktade mot den typ av brottslig-het som vi bedömer som allvarligast, nämligen illegalmigration, bilstölder, smuggling och produktion avamfetamin. Här kommer vi att se gemen-samma aktioner som vi inte av förklarliga skäl kanberätta om i förhand utan kommer att berätta om iefterhand.Ett tredje område är det rättsliga samarbetet. Härhar de personliga representanterna till regeringsche-ferna pekat ut ett antal konventioner som viktigare ännågra andra. Det är naturligtvis en viktig politisksignal att just dessa konventioner är viktigare än and-ra, med tanke på att alla länder inte har ratificerat allarelevanta konventioner på detta område. Det kommeratt utarbetas manualer för s.k. kontrollerade leveran-ser, dvs. att polis och tullmyndigheter över gränsernaföljer exempelvis en leverans av narkotika från t.ex.Sydostasien till utan att man slår till på vägen,utan man försöker följa leveransen ända till dess des-tinationsort.Detta är en provkarta på den typ av åtgärder somvi arbetar med i aktionsgruppen mot den organiseradebrottsligheten. Utöver detta kan man nämna en radolika bilaterala spin-off-aktiviteter. har haftbilaterala överläggningar med och Polen.Det är unika bilaterala överläggningar på så sätt atthär har samtliga myndigheter närvarit som har attjobba med den organiserade brottsligheten - polis,åklagare, tull, immigrationsmyndigheter och skatte-myndigheter - och mött sina motsvarigheter. Vi om samarbete polis-polis, åklagare-åklagare,osv, och gör man det horisontellt över hela linjen.När väl detta är sagt och hotbilden preciserad ochnyanserad vill jag understryka det som jag har under-strukit i andra sammanhang. Det gäller att inte un-derblåsa rädslan för den typen av brottslighet. Vi haratt bekämpa både ett reellt problem, den faktiskabrottsligheten, och ett visuellt problem, om man såvill, dvs. den bild som vi får av den här typen avbrottslighet i medierna. Underblåser vi den typen avbrottslighet kan vi spela på primitiva känslor av enskräck inför ryssen som kommer. Det i sig skulleockså vara ett hot mot integrationssträvandena i Ös-tersjöområdet.Herr talman! Jag har på detta sätt velat ge kamma-ren en information om hur arbetet på ett konkret planpågår inom ramen för aktionsgruppen mot organise-rad brottslighet. Det är ett exempel på det dagligaarbetet i det som vi nu diskuterar här i kammaren,nämligen bl.a. de internationella polisfrågorna. Jagtyckte det var läge för detta och att det kanske varintressant för kammaren att lyssna på måhända nå-gonting nytt utöver återupprepningar av tidigare välkända ståndpunkter och argument.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag vill först och främst tacka PerNuder för att han tycker att jag är ett eko av GunHellsvik. Det skall jag bära med stolthet.Jag vill också säga att jag blev litet förvånad. Av-snittet handlar om polis- och åklagarväsendet ochbrottsförebyggande arbete. Därför trodde jag, ävenom det var en intressant information gavoss, att det mer skulle handla om detta i det här avsnit-tet.Jag ställde fyra frågor till i mitt inled-ningsanförande, och jag har inte fått ett enda svar. Jagskall upprepa frågorna, så kanske jag får något svar idebatten framöver.Stämmer det att inte öppnar förränhösten 1998? Hur många poliser anser ni vara till-räckligt som lägsta gräns? Hur klarar ni närpolisverk-samheten inom given ram när ni har ett besparingsmålpå till 1998? Varför denna helom-vänding när det gäller beredskapsstyrkan? Varför ärni beredda att splittra denna verksamhet?Jag tror inte att det bara är jag som vill ha svar.Jag tror att det är många andra bland allmänheten,inte minst anställda inom polisväsendet, som väntarpå svar.Anf. 103 () replik:Herr talman! Säkert är det många som har syn-punkter på den nya budgetprocessen. Men den haråtminstone den fördelen att när vi kommer till denandra debatten efter det att ramarna är antagna ochgivna så framstår oppositionens alternativ myckettydligare i förhållande till majoritetens alternativ.Saken är den, , att vi inte diskute-rar det . Vi skall inte ta ställning till hur mångapoliser det skall vara, eller hur stort anslaget till po-lisväsendet skall vara. Det har vi diskuterat tidigare. diskuterar vi polisverksamhetens inriktning, olikaavvägningar, prioriteringar osv.Då framstår kriminalpolitik i all sinnakenhet. Fler poliser, fler poliser, fler poliser. Det ärdet enda man har att komma med. Det finns sex reser-vationer i polisavsnittet. Ni ids inte ens yrka bifall tillnågon av de reservationerna i den här debatten. Såviktiga anser ni uppenbarligen att de är.Men låt oss ändå ta en diskussion eftersom ni är såoerhört angelägna om det. Låt oss diskutera antaletpoliser. Låt oss diskutera närpolisen. Jag måste fåställa en liten fråga eftersom det här uppenbarligen ären så viktig fråga för moderaterna.Med ord som "utomordentlig betydelse", "tungasparkrav", "avstannat", " allvarligt försvårats" och"sparlåga" beskriver ni dagens situation när det gällernärpolisverksamheten.Då, , måste jag ställa en mycketenkel fråga som det borde vara mycket enkelt attsvara på.