prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Men vad jag har förståtthar det ju sedan nästan en månad tillbaka i mediernatalats om att och har lämnat detgemensamma agerandet. Att vi har agerat gemensamtmed och till , ,måste vara en helt inkorrekt upplysning.Statsrådet sade också att vi inte skall försöka attlära ungdomarna att hantera alkohol. Men vi har juförsökt att lära dem att inte hantera alkohol med ettresultat som ingen, tror jag, kan skryta över. Är detstatsrådets uppfattning att alkoholkonsumtionen,sedan anslöt sig till 25-procentsmålet vadgäller minskning av alkoholkonsumtionen, blandungdomar har blivit mindre? Jag påstår, i alla fall meden fot i verkligheten, att den inte har minskat utan harblivit större och mer omfattande. Om nu statsrådetanser att svenska ungdomar harminskat sin alkoholkonsumtion och att tillgänglighe-ten är mindre vad gäller hembränt utanför skolor ochliknande så är hon att gratulera. Men då befinner honsig i en helt annan verklighet än vad många svenskargör, tyvärr.Anf. 21 Socialminister ():Fru talman! Men så har jag väl aldrig sagt. Det ärväl självklart att vi måste ta itu med problemet medhembränt, och det måste vi göra som vi haren restriktiv alkoholpolitik i övrigt. De som inte gördet har alla dessa problem, också problemet medmycket större alkoholskador. Se på statistiken övervilket EU-land som helst, så kan självse att problemen där inte är mindre. Det är ingenframkomstväg att börja med att bjuda barnen på alko-hol hemma. Jag kanske vantolkar ,men det är många som förespråkar en sådan linje ochsäger att det är lika bra att man bjuder dem hemma såatt de får prova på. Tyvärr kan man nu bevisa attockså detta är mycket destruktivt. Det leder bara tillännu större alkoholproblem i ungdomsgruppen. Ty-värr är det en ojämn kamp som vi för i alla länder motdroger och alkohol.Sedan är frågan hur vi väljer de effektivaste meto-derna, hur vi anpassar dem efter hur verkligheten serut och vilka argument vi skall använda. Vi vet junu efter allt som vi kan utläsa av de offentliga uppgif-ter och statistik som vi har tillgång till att vi i alla fallär bättre än övriga länder. De är inte mer framgångs-rika med sin liberala inställning till alkohol. Tyvärr ärdet så.Men vi har fortfarande mycket stora problem, ochvi måste göra ännu mer. Det är säkert så att man varjeår måste lova att intensifiera detta arbete. Det är juinte gjort en gång för alla, utan vi måste ständigt upp-rätthålla vår inställning till droger och alkohol ochständigt bekämpa alkoholmissbruket.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:40 om eko-nomiska frizonerAnf. 22 Näringsminister ():Fru talman! har ställt en frågamed anledning av ekonomiska frizoner. Han har frå-gat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att denfria konkurrensen mellan olika företag inte skall sättasur spel om ekonomiska frizoner blir aktuella.Kommittén om levnadsvillkor i storstadsområden,den s.k. (Dir. 1995:35) har, somjag har nämnt i ett frågesvar till , till uppgift att i dialog med de tre storstadsområ-dena föreslå och initiera åtgärder som syftar till attskapa bättre förutsättningar för bostadsområdena istorstäderna och att ta till vara de olika resurser ochmöjligheter som finns och som kan användas förpositiv utveckling, särskilt vad beträffar barn ochungdomar med svåra uppväxtförhållanden.Kommittén har gett ut en antologi där per-soner som representerar skilda discipliner för framförslag på en s.k. förstärkt arbetslinje för att söka lösaproblem med arbetslöshet och social misär i särskiltutsatta områden.Förslaget om ekonomiska frizoner är ett av mångaandra förslag i antologin som har förts fram från bl.a.moderat håll. i harockså, enligt vad jag har hört, varit drivande för attskapa ekonomiska frizoner i praktiken.Kommittén arbetar nu med ett delbetänkande föratt få fram ett förslag om en förstärkt arbetslinje iutsatta områden. Delbetänkandet förväntas bli klartförst . Enligt uppgift diskuterar mannu i utredningen de olika idéer som har kommit fram iantologin. Det är inte klart hur det förslag som kom-mer att läggas fram skall se ut. Det kan därför bl.a.konstateras att inriktningen och innehållet i begreppetekonomisk frizon långt ifrån är så givet som StenAndersson tycks uppfatta det.Ekonomiska frizoner finns således inte på rege-ringens dagordning . Jag vill därför inteföregripa resultatet av kommitténs arbete. Allmänt villjag dock liksom tidigare peka på vikten av att even-tuella förslag utformas på ett konkurrensneutralt sättså att de inte riskerar att snedvrida konkurrensen påmarknaden.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Min uppfattningom ekonomiska frizoner är att företag som befinnersig inom ett visst avgränsat område skall erhålla nå-gon form av subventioner. Man skall stimulera före-tag att etablera sig inom detta avgränsade område.Statsrådet säger att vi kanske inte har samma upp-fattning. Det skulle vara intressant att höra vilkenstatsrådets uppfattning om ekonomiska frizoner är.Systemet skall ju vara effektivt och skapa nya arbets-tillfällen.Jag är tacksam för att statsrådet i den sista me-ningen i sitt svar säger att ekonomiska frizoner intefår hota den fria konkurrensen. Jag skall ta upp ett parexempel där ett införande av ekonomiska frizonerdefinitivt kommer att hota den fria konkurrensen ochknäcka småföretagare som har klarat sig avegen kraft.Låt oss ta ett livsmedelsföretag - en litenICA- eller - som befinner sig precisutanför gränsen. Hur skall det kunna överleva när demänniskor som bor i området bara har att traska 100meter för att handla billigare? Hur skall statsrå-det kunna förklara poängen med ekonomiska frizonerför en sådan livsmedelshandlare?Hur gör man med företag som finns inom en be-fintlig frizon, men som säljer alla sina produkter utan-för frizonen? Hur gör man med företagare som flyttarsin produktion till en viss region när de hör att detskall etableras en ekonomisk frizon där, men som intehar någon anställd inom frizonen och som säljer helasin produktion utanför frizonen? Jag tror att det före-tagets konkurrenter utanför frizonen inte mår helt bra.Jag tror framför allt inte att marknaden och den friakonkurrensen mår väl.Jag har tydligt klargjort vad jag anser vara nackde-larna med begränsade ekonomiska frizoner i mininterpellation. Statsrådet säger att det kan finnas andrainfallsvinklar. Det skulle vara intressant att höra vadstatsrådet å sin sida anser vara en effektiv ekonomiskfrizon.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att de argument som StenAndersson framför mot att införa ekonomiska frizonerär tunga och tål att fundera över. Men jag har litetsvårt att förstå varför debatten förs med mig. har levererat en antologi. En personsom brukade presentera sig som jobbande åt Per We-sterberg - , numera jobbande på - har kommit med denna idé om ekono-miska frizoner. Jag har ingen anledning att göra någonegen djup studie över hur han funderar. måste få fundera över detta. Är väldigt bekymrad över slutsat-ser kan jag säga att han har mycket närmare relationertill honom än vad jag har.Anf. 25 ():Fru talman! Det finns ett ordspråk som lyder"Bättre fly än illa fäkta". Jag har noterat att statsrådethar försökt att ge sig in på det i dag.Det kanske finns moderater som har förespråkatekonomiska frizoner. Jag har inte läst hela betänkan-det från utredningen, men jag vet att man brukaranamma utredningar i regeringskanslierna. Det ärdärför jag har velat ta upp problemen. Skall det varanågon poäng med ekonomiska frizoner måste de före-tag som finns inom frizonen få vissa förmåner somföretag utanför frizonen inte får. I slutändan skall detinnebära att de kan sälja sina varor och sina tjänsterbilligare än de företag som inte finns inom zonen.Om Per eller tycker atten sådan situation är acceptabel får det stå för dem.Jag står fortfarande för min åsikt. Det går att läsa iriksdagsprotokollet . Men vilken ärstatsrådets uppfattning om frizoner? Han nämnde trotsallt tidigare att den kanske skiljer sig litet grand frånmin.Till sist vill jag ställa en fråga. Har statsrådet nå-gon ambition att införa ekonomiska frizoner som pånågot vis skulle sätta den fria konkurrensen ur spel,och därmed om inte knäcka så försvåra verksamhetenför företagare som har klarat sig i en frikonkurrens?Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Som formulerar frå-gan kan jag säga att jag inte har några sådana ambi-tioner.Återigen vill jag säga att frågan om ekonomiskafrizoner inte är något förslag från en utredning. Detfinns ett sådant förslag i en antologi som har tagit fram. Förslaget är formulerat avThomas Gür, som såvitt jag förstår jobbar väldigtmycket tillsammans med och andra.Han hade en framskjuten position i den förra borger-liga regeringen och sitter nu på Svenska Dagbladetsledarsida.Jag har precis samma betänkligheter som StenAndersson. Jag har inga problem med det. utdet med Gür! Jag flyr inte. Jag redovisar min stånd-punkt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:41 om inter-nationell kabelAnf. 27 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen tänker göra för att agerandeoch verksamhet avseende den planerade likströms-ledningen mellan och skall följa poli-tiskt fattade beslut i regering och riksdag.Bakgrunden till frågan är att Svenskakraftnät hos ansökt om en konces-sion för en likströmslänk mellan och Polen.Kabeln föreslås ägas av , VattenfallAB och det polska företaget () i ett gemensamt ägt aktiebolag.De finansiella förutsättningarna för Svenska kraft-näts medverkan i projektet lades fast genom riksda-gens ställningstagande till den ekonomiska vårpro-positionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10,rskr. 1995/96:304).Enligt ellagen skall koncessionsansökningar somavser elektriska starkströmsledningar för utlandsför-bindelser prövas av regeringen. Ärendet bereds förnärvarande av för att sedan överläm-nas till regeringen.Det samlade underlaget får visa om projektet kanbeviljas koncession. Jag kan givetvis inte föregriparegeringens ställningstagande i denna fråga. Jag tän-ker däremot redovisa min syn på förutsättningarna fören framtida elförsörjning i Östersjöområdet.Sedan reformprocessen i de central- och östeuro-peiska staterna inleddes har Sveri-ges samarbete med dessa länder blivit en viktig del avsvensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är ett starktsvenskt intresse att kan full-följa den pågående samhällsomvandlingen och bliintegrerade delar i en europeisk gemenskap.En fungerande energiförsörjning är av avgörandebetydelse för den ekonomiska och sociala utveckling-en i . är energisektorn i Östeuropaunderutvecklad. Det finns ett stort utrymme för kost-nadseffektiva åtgärder vad gäller koldioxidutsläpp,försurande utsläpp och kärnkraftssäkerhet.Länderna runt står inför en stor om-ställning av sina energisystem. Det finns förut-sättningar att i regionalt samarbete bygga ett energi-system som är säkert, väl dimensionerat och ekolo-giskt uthålligt och som därmed kan ligga till grund fören god långsiktig ekonomisk och social utveckling.Sverige bör ta en ledande roll i detta samarbete.Utbyggnadsplanerna för elnäten kring Östersjönhar i allt högre grad inriktats på den s.k.Östersjöringen (Baltic Ring). Genom ringen skulleelnäten i knytas ihop med de baltiska länder-na, , och nordvästra . Kabelnmellan och utgör en del av denna ring.En förbättrad infrastruktur på energiområdet iÖstersjöområdet skulle avsevärt öka försörj-ningstryggheten i och övriga . Denskulle också skapa förutsättningar för en ökad elhan-del. Erfarenheterna från det nordiska kraftutbytetvisar att en sådan utveckling är positiv både ekono-miskt och ur miljösynpunkt. Genom att koppla elsys-temen i länder med vattenkraftsbaserad elproduktion,t.ex. och , med elsystemen i länder medvärmekraftsbaserad elproduktion som , , och , kan de samlade produk-tionsresurserna utnyttjas jämnare och mer effektivt.Därmed kan också de negativa miljöeffekterna avkraftproduktion reduceras i området som helhet.Förbättrade överföringsmöjligheter för el och enökad elhandel är således av största vikt för utveck-lingen av en säkrare och mer miljövänlig elförsörjningi Östersjöregionen.Hanna är orolig för att kabeln kommeratt låsa fast vid kärnkraftsbaserad elproduk-tion och att den förutsätter kolbaserad elproduktion iPolen. Enligt min mening är dessa farhågor ogrunda-de. Som känner till pågår för närva-rande överläggningar mellan riksdagspartierna omden svenska energipolitiken. Kärnkraftsfrågan ärcentral vid dessa diskussioner. Resultatet av över-läggningarna om den svenska kärnkraftens framtidpåverkas inte av möjligheten att överföra el mellanPolen och Sverige.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tackar för sva-ret. Jag är medveten om att regeringen inte har fattatnågot beslut och att därför inte kanuttala sig. Då är det väl bara bra att jag påminner omatt det finns åsikter i samhället. Jag hoppas naturligt-vis att min fråga kommer att påverka ert beslut iframtiden.Jag vet egentligen inte om jag tycker att AndersSundström har svarat på frågan. återigen kan förtydliga detta med förändradeord, om han själv känner att den beskrivningen passarin.Regeringen har ett övergripande ansvar när detgäller kärnkraften. Regeringen har också ett stortansvar för , eftersom det är ett statligt ägtbolag. disponerar halva marknaden som detser ut och är en av de största aktörerna även iNorden. Jag tycker att det är viktigt att vi i beslut sertill att följa internationella avtal och att vi följer folk-omröstningsbeslut osv. Det tror jag naturligtvis attAnders är överens med mig om.Men jag är fortfarande orolig för att den här ka-beln kommer att bygga fast vårt kärnkraftsberoende.Det är ju kärnkraftsel det finns för mycketav, och då är det naturligtvis det vi kommer att expor-tera till . Den el som vi eventuellt kommer attimportera från bygger i princip på kol. Enligtde internationella avtal vi har skrivit under borde detvara helt oacceptabelt att ens tänka på att importeraden typen av el från Polen.Jag skulle vilja läsa, och försöka översätta direkttill svenska, ur ett nyhetsbrev från . Där står detatt energi kommer att överföras åt båda hållen pågrund av den låga produktionen även i Sve-rige. Det handlar både om kärnkraft och om vatten-kraft som produceras här. Det står också att kabelninte kommer att leda till att kraftverk stängs i Polen.Det tycker jag är intressant, framför allt om man tittarpå verksamhet i . Man skall ge-nomföra alternativa satsningar har det sagts, och viskall naturligtvis avveckla kärnkraften. Men det finnsingen sådan planering hos . Jag har självfrågat, och de hävdar att de inte har någon sådanplanering.De har också uttalat sig om att det i det här falletär en kommersiell bedömning att kärnkraften kommeratt finnas kvar . Det har man senare tagittillbaka, men det finns vittnen som var med på press-konferensen som fortfarande hävdar att det var precisvad som sades från sida.Jag skall försöka ställa några konkreta frågor tillAnders . Jag har egentligen mycket mer attsäga. En fråga är: Kan lova mig attinget beslut fattas av regeringen i denna fråga innanenergiöverläggnigarna är avslutade? Det är regeringensom skall fatta beslut om de övergripande målen ochriktlinjerna för energiproduktionen i , och dåockså naturligtvis i relation till andra länder. Därför ärdet här beslutet av största vikt.Jag skulle också vilja få en annan fråga besvarad.Kan förklara hur den här kabelnskall ställa om energipolitiken i eller Polentill förmån för miljön och för en bättre resursförbruk-ning? Som jag ser det kostar den här kabeln 3-4 mil-jarder kronor. Om man tittar på de satsningar somVattenfall har gjort när det gäller vindkraft , så handlar det om . I frågaom bioenergi handlar det om 250 miljoner kronor.Då är frågan: Vad skulle vi i stället kunna göra för dehär för att verkligen förändravår energiproduktion?Anf. 29 ():Fru talman! Som blekingebo känner jag att det ärytterst angeläget att fästa näringsministerns uppmärk-samhet på det planerade kabelprojektet. Det är behäf-tat med många frågetecken. En sak som oroar mig idet här ärendet är att närheten till det befintliga kraft-nätet vägt tyngre än de negativa effekter som kanuppstå för den miljön. Den undersökning somhar gjorts av för att belysa de mari-na förhållandena i gjordes tyvärrett halvt år efter det att ansökan om miljökonsekvensoch miljökonsekvensbeskrivning lämnats in av Vat-tenfall. i vill dessutom att detgörs en miljökonsekvensbeskrivning på den polskasidan.Det som upplevs som mest oroande är att denmiljökonsekvensbeskrivning som presenterats är avundermålig kvalitet. De flesta av de myndigheter somhar inkommit med synpunkter på projektet är faktisktnegativa. De är negativa av olika skäl, men främst pågrund av hanteringen av ärendet.Låt mig citera ur svaren. geologiska un-dersökning skriver i sitt svar: "SGU finner det ytterstangeläget att Swe-Pol-Link noga överväger att finnaett bättre lokaliseringsalternativ till den på svenskasidan föreslagna stationen så att förutsättningarna fören elektrisk jordning blir gynnsammare och förlusteroch korrosionsrisker minskas. En förläggning av Swe-Pol-Link till Sydskåneområdet skulle ge tillgång betydligt gynnsammare geologisk situation med enjordning, helst en djupjordning, som omedelbartskulle reducera de omgivande potentialerna i propor-tion till den där uppskattade resistiviteten 10 ohmme-ter i de mäktiga välledande kritforma-tionerna. Detta alternativ skulle dessutom innebära enca kortare sjökabel och en svensk jordnings-punkt av samma goda kvalitet som hos Baltic Cable. "Enligt kommer delar av kabeln med till-hörande anordningar att beröra riksintressen enligtnaturresurslagen 3 kap. 1 § och 4 §. bedö-mer att den ansökta anläggningen kan få betydandeomfattning i ett oexploaterat kustområde som ärskyddat enligt naturresurslagen.Dessutom påpekar att det endast finnsett lokaliseringsalternativ för anslutning av kabeln tillstorkraftsnätet. påpekar vidare att det saknasutvärdering och sammanställning av miljökonsekven-serna av liknande anläggningar. Detta bör göras innanen ny anläggning etableras i ett känsligt område.Boverket bedömer att det här området berör Esbo-konventionen.Förutom dessa myndigheters synpunkter har kritikframförts av bl.a. , ochLänsstyrelsen i . Kritiken riktar sig mot denmycket bristfälliga miljökonsekvensbeskrivning somtagits fram. Frågor som måste besvaras är: Kommerförbindelsen att påverka det biologiska livet? Vilkablir konsekvenserna av klorproduktionen runt kabeln?Hur kommer de elektromagnetiska fälten att påverkalivet i vattnet? Jag kan räkna upp många fler frågor.Det är förståeligt att många blekingebor känneroro inför det här projektet med alla de frågeteckensom finns. flora och fauna är unik.Den är viktig för den inhemska befolkningen, menäven för de turister som besöker . vandringsvägar och uppväxtområden för lax ochhavsöring. Fiskerinäringen och turistnäringen är vikti-ga inkomstkällor för , ett län som har enmycket besvärlig arbetsmarknadssituation.Personligen känner jag stor tveksamhet till huru-vida det här projektet är förenligt med socialdemo-kratisk energi- och miljöpolitik. Risken finns att vi iframtiden tvingas att köpa smutsig brunkolsel frånPolen, något som framför allt kommer att drabbaBlekinge och öka den försurning som redan är ettproblem för oss. Som näringsministern förstår är detytterst angeläget att denna fråga prövas noga.Anf. 30 ():Fru talman! har vi just hört räknaupp en del av de problem som påpekas från myndig-heter - när det gäller intrånget på riksintres-sen i och geologiska undersök-ning vad gäller effekten på försvarsanläggningar m.m.Det har också kommit mycket kritik från fiskerinä-ringen, fritidsfiskarna och biologisk expertis, eftersomkabeln kommer att störa laxens vandringar. Mörrum-sån rinner ut i . Där vandrar laxen in, ochden har också ett uppväxtområde i bukten.Det är en likströmskabel, och då skall det ocksåvara en anläggning för att göra om det till växelström.Det leder till att man också får klorutsläpp i havet sompåverkar livet där negativt. Jag kan bara instämma iatt regeringen måste vara väldigt noga när den prövardetta och se till att det blir en riktig miljökonsekvens-beskrivning gjord. Den finns inte, som påpekat.Det finns också en tyngre energipolitisk fråga idetta. Näringsministern sade i sitt svar att tanken är attde samlade produktionsresurserna i och i Sveri-ge i första hand skall utnyttjas jämnare och mer ef-fektivt. Vad betyder det? I har vi en effekt-topp , och vi har dimensionerat svenskelproduktion till denna topp. Det gör att vi har ettstort överskott av framför alltkärnkraftsel. Det är den som kan exporteras i någonomfattning.Detta blir alltså ett sätt att bygga fast oss i kärn-kraftsberoendet. Det är huvudkritiken mot det härprojektet. Därför är det litet märkligt att ministern intevill se detta. Likadant är det . Om vi av-vecklar kärnkraften, har den där kabeln och storakolkraftverk i som har en överproduktion -eftersom man inte längre exporterar till påsamma sätt som förut - blir det naturligtvis attraktivtatt jämna ut, med ministerns ord, genom att exporteraelkraft från kolkraftverk i till . Det ledertill ökade utsläpp av försurande ämnen, tungmetaller,radioaktiva ämnen, osv. Detta förnekar ministern, ochdet är också märkligt. Statsrådet måste litet mer ut-veckla tanken om samlade produktionsresurser somskall utnyttjas jämnare.Regeringen borde också titta på vad Vattenfallgör. Det är alldeles uppenbart att agerar påett sätt som motverkar den energipolitik som riksda-gen har lagt fast. Man har från ledningen i isamband med detta kabelprojekt mycket tydligt sagtatt man inte räknar med att kärnkraften skall avveck-las, trots att har beslutat att så skall ske.Just nu håller vi på att lägga fast detaljerna i detta.Det borde då vara rimligt att regeringen tittar närmarepå vad egentligen sysslar med. Det är sta-ten, och då främst regeringen, som är ägare av Vatten-fall. Ägaren måste ge ett direktiv till sitt företag så attdet inte motverkar de beslut vi har fattat i riksdagen.Jag har en fråga just på den punkten. Avser statsrådetatt göra någonting åt agerande?Det är naturligtvis en vacker vision med BalticRing. Men man måste ändå se på vad det konkretinnebär. Därför blir det litet lustigt när man från re-geringshåll vägrar gå ned på detaljnivå och tala omvad som egentligen skall hända med energiförsörj-ningen. Det innebär, som jag visat på, mer kolkraft iPolen och mer kärnkraft i , och då borde mantala klartext.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall börja med en allmän reflex-ion jag gjorde när jag lyssnade på det som sades. Jagtycker att man blandar äpplen och päron i en omfatt-ning som är ovanlig. Det är två delar i energisystemet.Den ena är produktion av el, och den andra är distri-bution. Distributionen är en infrastrukturfråga.Vi vet att vi har förluster med att distribuera el,och vi distribuerar stora mängder el från norraSverige till . För att vi skall få ett såeffektivt system som möjligt, skall vi ha ett distribu-tionssystem som gör det möjligt att minska de förlus-terna. Vi skall ha ett tätt nätverk - precis som medvägar, järnväg, telefonkablar och annat - för att mins-ka förlusterna. Det är det ena. Därför behöver manbinda ihop de olika produktionsanläggningarna medvarandra.Det andra är att vi också behöver ett distributions-system för att klara svängningar, inte bara mellanvinter och sommar, som talade om, ochdet kommer jag tillbaks till. Det är också stora skill-nader mellan olika år. och , som ärsammanbundna med varandra, har väldigt stor del avsin elproduktion baserad på vattenkraft. Som RoyOttosson vet regnar det litet olika . Dågäller det att bygga ett system där man inte har enöverkapacitet för att klara det torraste året, utan fak-tiskt har ett distributionssystem där man binder ihopolika anläggningar i olika länder för att klara våt- ochtorrår. Det är skälet till att man skall ha ett tätt och bradistributionssystem.