prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — På det sättet får vi en helhet- både ekonomi och miljö - och det var detvå delarna som ställde upp som villkor närbeslutet fattades.Till detta betänkande har fogats två reservationer,gemensamma för , och Miljö-partiet. Reservationerna visar en misstro mot de eko-nomiska kalkylerna och en misstanke att miljökon-sekvenserna ger oreparerbara skador. Man anser attprojektet bör stoppas och att ytterligare utredningarbör komma till stånd.Det här är återkommande krav från de kritiskaröster som har höjts mot broprojektet hela den tid dethar pågått. Det förefaller litet märkligt att man inteaccepterar de redovisningar som kommer fram. Manhar faktiskt också en misstanke mot de myndigheterbåde i och i som är satta att överva-ka projektet. En tanke slog mig när jag lyssnade på detre debattörerna före mig: Hur kommer det sig att depersoner som kritikerna är i kontakt med är de somhar sanningen? Varför lyssnar man inte på dem somkommer från den andra sidan och som tycker att detär ett bra projekt?En stor majoritet i denna riksdag har alltså sagt jatill . Vi ser det som en strategisktviktig del i arbetet med att knyta närmareEuropa. Det handlar om att bygga broar för framtiden,inte enbart för kommunikation utan i betydligt vidaremening. Det handlar om vilken tilltro man har till denhär regionens utvecklingspotential, om att knytasamman utbildningar i de båda länderna, om att skapaen gemensam arbetsmarknad osv. Det handlar om attse möjligheter. Jag vill påstå att den utskottsmajoritetsom lägger fram det här för har sett dessamöjligheter.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande nr 17 i sinhelhet och avslag på de motioner och reservationersom har fogats till betänkandet.Anf. 87 () re-plikHerr talman! började sitt inläggmed att säga att har prövats ochutretts . Men, herr talman, det är jujust det som är problemet, vilket jag också börjademitt anförande med: Beslutsfattarna har hållit fast vidurgamla värderingar som gäller storskalighet ochbetong och varit fullständigt aningslösa inför nutidensmiljöproblem. Det är ju därför det nu visar sig att detär problem med det här projektet.Monica fortsätter vidare med att dettaskall bli en effektiv förbindelse med kontinenten. Menför vem då, ? Allt fler människorpåpekar att det här bara blir en lokal trafikled mellanMalmö och . Transportföretagen är full-ständigt ointresserade. Huruvida SJ och dess danskamotsvarighet över huvud taget kommer att kunnaanvända bron råder det fortfarande oklarheter om. Jaghar läst en doktorsavhandling, som är gjord vid Lundsuniversitet, där man inte har hittat någon över huvudtaget som kommer att trafikera denna bro, mer änmöjligen de teaterbesökare som åker till skall de avgifterna räcka till för att finansieranågonting som vi nu i regeringens skrivelse ser kom-mer att bli dyrare, och det innan man ens har börjatbygga bron?Monica tar upp de svenska landanslut-ningarna. Det är ett jättestort problem att de inte varutredda och klara, vare sig i fråga om hur de skulle seut eller hur de skulle finansieras, innan det här avtaletskrevs. slänger man in detta ungefär som jästenefter degen och tror att man skall rädda situationen pådet sättet. Det innebär att vi inte kommer att få någravettiga trafikplaner i eftersom man dåmåste ta hänsyn till var bron landar någonstans på densvenska sidan. Det innebär alltså stora problem förden verkligt viktiga kollektivtrafiken och regionaltra-fiken där nere.Monica säger att vi som har uttalat oss iriktningen att vi anser att broprojektet inte går ihopvisar misstänksamhet mot myndigheter såväl i Sveri-ge som i . Men bästa , det ärju det danska som har kommitmed den skarpaste kritiken mot det här projektet, stöttav det svenska . Det är faktiskt intevåra påfund.Anf. 88 () replikHerr talman! Jag tycker att sig åt väldigt mycket spekulationer. Ena stun-den skall det bli alldeles för litet bilar på den där bronså att man inte får ihop avgifterna, och nästa stund ärdet alldeles för mycket trafik, och då är det farligt förmiljön.Jag som norrbottning, längst bort från den tänktabron, skulle inte försvara den om jag inte ansåg attdetta är ett framtidsprojekt. Jag tror nämligen att detinte bara är den här regionen längst ner i somfår nytta av detta, utan att alla i landet får nytta av det.Det är viktigt, och det är därför jag försvarar det härockså.När det gäller de svenska landanslutningarna hartrafikutskottet besökt Lernacken, och där pågår just nuett ordentligt saneringsarbete. Jag måste säga att jaginte är alldeles säker på att det saneringsarbetet hadekommit till stånd om det inte var där den svenskalandanslutningen skall vara.När det gäller trafikmiljön i är det ett pro-blem som hur som helst hade måst lösas, så det äringet som man har kastat sig in i nu helt plötsligt föratt rädda broprojektet. Kommunikationskommitténhar också pekat på att detta problem måste lösas.Anf. 89 () re-plikHerr talman! Det är beklagansvärt att man skallbehöva kosta på kanske sam-manlagt för att få soptippen på Lernacken sanerad.Det hade blivit betydligt billigare, måste jag säga, omvi hade ägnat oss enbart åt det.Monica har blivit övertygad - hur vet jaginte, men övertygad har hon blivit - om att den härbron skall vara bra för hela . Jag måste ifråga-sätta även det argumentet, inte minst på grund av detsom alla transportfirmor nu säger: att det inte är in-tressant med en transportled över från Mal-mö till Köpenhamnstrakten. Det är Helsingborg-Helsingör-sträckan som är intressant, därför att det ärdär av alla transporter går. Det är också därförman flyttar sina transportföretag upp till Helsingborg.Följaktligen hade resten av , norr om ,haft lika stor nytta av en snabbare förbindelse överHelsingborg-Helsingör som av den över Malmö-Köpenhamn.För litet trafik för finansiering ena stunden och förmycket trafik nästa, säger att jag harsagt. Jag har inte tagit upp problemet med förmycket trafik, men det är bara att konstatera att närDeutsche nu drar sig ur Fehmarn Bält-förbindelsen kommer det att bli ännu mindre trafiköver via den här bron. Vi kommer alltså attfå mycket få bilar som kan betala avgifterna för attfinansiera bron. Vad måste man göra då? Jo, man fårgå emot avtalet, höja avgifterna och försöka få dit flerbilar. Då klarar vi inte miljömålen. Men låt mig på-minna om det som kommunikationsminister oss när vi påpekade detta i interpellationsde-batten . Hon sade att man kan inte ta hänsyn tillekonomi och miljö på samma gång, och det är detregeringen håller på med.Anf. 90 () replikHerr talman! tycker jag att visar på vilken nivå den här debatten ligger. 30-40 miljarder för att sanera Lernacken. Jag bryr migöver huvud taget inte om att kommentera det.Jag är övertygad om att Öresundsförbindelsen ärbra för nationen . Jag sade att jag som norr-bottning har blivit övertygad om detta, men skälet förmig är inga teaterbesök i . Det är helt uteslu-tet att jag skulle använda för att åkaöver till för att gå på teater.Anf. 91 () re-plikHerr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Förstvill jag tacka för att hon på sitt sättgör politik av det här och talar om framtiden. Här kanvi se en klar politisk skiljelinjen vad gäller visionernamed framtiden. Socialdemokraterna har gettuttryck för denna genom att tala om gjutjärn och be-tong. Det var tråkigt, för då finns det ingen grund församarbete mellan Socialdemokraterna och litet mernytänkande partier, i alla fall inte om det skall ske påde villkoren.Jag vill också kommentera det som har sagts ommisstänksamhet och om en ordentlig miljöprövning.Detta vill jag göra genom att hänvisa till ett avsnitt iMonica Öhmans eget anförande. Hon räknade upp destatliga instanser, myndigheter, som har varit aktiva iÖresundsprojektet vad gäller miljöfrågorna. Varförunderlät att nämna ?Anf. 92 () replikHerr talman! brukar ju säga sig viljata ansvar för . Men jag tycker faktiskt att ElisaAbascal går väldigt långt när hon i det här lägetoch i den här frågan drar sådana växlar att hon sägeratt det inte kan bli tal om något samarbete eftersomSocialdemokraterna är för betong.Jag var med och fattade det här beslutet i riksda-gen, och jag tycker att vi skall leva och regering har krävt är att man följerden ekonomiska utvecklingen av projektet och redovi-sar det för oss samt att man följer den miljömässigautvecklingen. Justeringar har gjorts under resans gångför att miljökraven skall tillgodoses. Det har gjorts,och därför har det också uppstått en viss fördyring.Jag tycker faktiskt att man i skall varaglad över detta.Men om man - som jag har påpekat - hela tidenflyttar fram positionerna och försöker misstänkliggöraprojektet, då blir det så här i debatten. Då uppstår dehär låsningarna. Då ser man inga möjligheter utanbara problem och eländes elände. Jag tror att det varElisa själv som sade att man kommeratt göra allt för att stoppa projektet. Jo, det är jagövertygad om. Jag tror att kommer attförsöka stoppa projektet även den dag då bandetklipps på bron.Anf. 93 () re-plikHerr talman! säger att jag sjunkerväldigt lågt när jag påstår att Socialdemokraternasframtidsvision utgörs av gjutjärn och betong, men detär faktiskt egna ord jag använder,nämligen det hon sade i slutet av sitt anförande omden symbol som bron skulle vara. Jag känner då intetill något annat material som bron skulle kunna varabyggd av, det gäller miljö, helhetssyn och transporterfinns det faktiskt en statlig instans som har sett påprojektet på ett annat sätt än vad t.ex. Vattendomsto-len hade befogenhet att göra, och det är . Varför nämnde inte ?Anf. 94 () replikHerr talman! Jag vill ställa en fråga till ElisaAbascal . Jag sade att jag ser det här som ettframtidsprojekt. Jag ser det som en möjlighet. Vad ärdet som säger att har bättre vet-skap än jag om hur framtiden ser ut? Vi har olikauppfattningar i den här frågan - det är bara att konsta-tera.Anf. 95 () replikHerr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. Jag glömde nämligen att göradet i mitt anförande.Jag skulle vilja ha en kommentar från MonicaÖhman vad gäller Standard & Poor´s utredning, somfrån början blev hemligstämplad men som jag sedanhar lyckats få i min hand - jag vet inte om det är enbedrift eller inte. Det första som sades i utredningenvar att kreditbetyget ligger betydligt lägre utan svens-ka och danska statens garantier för projektet. Jagskulle till att börja med vilja ha en kommentar på det.Sedan tycker jag att debatten om vem man lyssnarpå är ganska intressant. Jag avslutade mitt inlägg medatt fråga just vem regeringen har lyssnat på. Vem harregeringen lyssnat på? Det är uppenbarligen inte , och det är inte Koncessionsnämnden.Det handlar inte heller om att jag har varit i kontaktmed några nissar eller jeppar som råkar bo i områdetoch som har en sommarstuga som måste rivas. Dethär handlar om instanser i samhället som vi har gettbefogenhet att ta ställning i sådana här frågor, och närdet gäller skulle vi utifrån en-bart deras uttalande kunna anse hela bygget somolagligt. Varför har man lämnat den principen? Dettycker jag är en jätteviktig diskussion.Jag skulle också vilja kommentera bilismen. Detär klart att det kan tyckas larvigt att man å ena sidansäger att det måste vara mindre bilar och å andra sidansäger att bron inte kan finansieras därför att det är förlitet bilar, men det är just det som är problemet. Vilkalagar skall gå först? Jag hävdar att de regler och di-rektiv som vi i har gått med på att följa, sombl.a. handlar om klimatkonventioner, Riokonferensenoch grundläggande miljölagar och överenskommelser,är de som i det här fallet skall gå före. Det är det somär Socialdemokraternas dilemma, dvs. att man intekan välja vilket ben man skall stå på.Anf. 96 () replikHerr talman! Jag vet inte vem som har ett dilem-ma här. Det beror alldeles på hur man ser på den härsaken. Vi har sagt att vi i det här projektet måste taallvarligt på miljöfrågorna, och de har utretts. Det harskett kompletteringar under resans gång. Det måsteHanna hålla med om.Sedan vill jag uppmana att integöra något hemlighetsmakeri också av Standard & Poor´s. Det har nämligen inte varit fråga om någrastörre hemligheter. Vi fick i utskottet ganska snabbtdel av utredningen. I utredningen visar man på att detfinns svagheter. En av svagheterna är att projektetkanske inte hade sett ut på det här sättet om de statligagarantierna inte hade funnits i botten. Det säger man iklartext. Men man säger också att det finns mycketsom är positivt. Man pekar på att miljötillstånden ärklara, att det finns starka entreprenörer, fasta kontrakt,konkurrenskraftiga avgifter, statligt inflytande övertrafiksystemet, stora tidsvinster, flexibelt avkastnings-krav, att konsortiet fastställer priserna, möjligheternatill ytterligare lån samt upplåningsstrategin. Det här ärpunkter som man pekar på som positiva, det är fakto-rer som utgör styrkan i projektet. Jag ber därför Han-na : Gör inget hemlighetsmakeri av Stan-dard & Poor´s!Anf. 97 () replikHerr talman! Det var absolut inte min mening attgöra något hemlighetsmakeri av utredningen frånStandard & Poor´s. Jag ville ha en kommentar på den,och jag vet att den från början var hemligstämplad.Det är bra att den inte är det . Det är viktigt att allamänniskor har möjlighet att ta del av det som liggertill grund för regeringens och beslut.Jag vet att det har funnits olika miljökonsekvens-beskrivningar kring och projektet. Men fortfarande dyker det upp nyaproblem, som man kanske inte hade räknat med frånbörjan. Ett exempel är den förorenade jorden, som nuplötsligt skall vara byggnadsmaterial i den konstgjor-da ön. Det är stora problem vi pratar om, som jagockså skulle vilja ha en kommentar på. Det dykeralltså upp nya problem som är kopplade till miljönoch som vi behöver tackla.Återigen: Vem är det man skall lyssna på, ochvem är det man skall ta hänsyn till? Problemet här äratt olika typer av beslut går emot varandra. Riksdagenhar beslutat att trafikfrågor är viktiga och att vi måstegå in och begränsa bilismen. Jag vet att intresserat sig för frågan och att hon nu har enkampanj för att höja bensinpriset. Det här är viktigasaker i vårt samhälle. I morse hörde jag på radion attOECD har lagt sig i diskussionen om trafik och miljöi och anser att vi måste höja bensinpriserna.Frågan är alltså: Vem skall man lyssna på? Det ären fråga som var och en får ta ställning till. Jag anseratt , och - idet här fallet - är viktiga instanser, eftersom viuppenbarligen här i kammaren har fattat beslut sominte går att förena.Anf. 98 () replikHerr talman! Jag vill göra en liten rättelse av detHanna sade. Hon sade att regeringen hadebegärt utredningen av Standard & Poor´s, men det ärinte riktigt sant.Riksgälden har begärt att få den här kreditgransk-ningen av just detta amerikanska företag. Det är neu-tralt. Det finns varken i eller ochkan knappast ha något intresse av den här bron.Vem skall vi lyssna på när det gäller trafiken? Dethandlar om vilken tilltro man har.Vi i det här huset kommer att få taställning till hur vi skall ha det . I och medatt stora trafikpolitiskabetänkande växer fram måste riksdag be-stämma sig för om man skall prioritera olika trafik-slag eller hur man skall göra.Hanna ! Jag är övertygad om att vi harett gemensamt intresse för vår miljö. Vi lever alla idet här landet i den här miljön. Miljön är i mångastycken global. Vi har ett intresse av att begränsautsläppen, men vi måste också kunna ställa krav på attindustrin, som tillverkar våra bilar, skall medverka tilldessa begränsningar. Jag tror inte att lösningen är attförsöka begränsa människornas möjlighet att ha bil.Den möjligheten är av speciellt värde för människor iSverige.Anf. 99 ()Herr talman! Man skall bygga broar mellan folk.Den här debatten förs främst i . Det berorpå att bromotståndarna nere i är så pass impo-pulära att de nästan aldrig vågar sticka ut hakan.Den här bron är på gång att byggas. Ön vid Salt-holm är i det närmaste färdig. Terminalen i Kastruputanför och anslutningsvägarna där ärockså nära sin fullbordan.Olof lämnade den borgerliga regeringeni protest mot bron. Men när vi har kommit så härlångt märker man inte en reaktion från hans sida i detavseendet. Han jobbar vidare tillsammans med rege-ringen som om ingenting hade hänt.Bron mellan och är en nyck-elfråga, inte bara lokalt. Den betyder oerhört mycketockså för den svenska industrin vad gäller just intime-leveranser när det är kalla och isiga vintrar. Vihar haft sådana . Dessutom har vi denhär vintern haft stopp på alla snabbförbindelser mel-lan och i . Det ärproblem med att klara av den här hanteringen.Man skall också komma ihåg att vår dominerandehandel sker gentemot sydvästra och inte gen-temot östra . av handeln sker gentemotöstra det gäller utveckling har Öresundsre-gionen möjligheter att bli femte K-region.Här finns 3,2 miljoner invånare, en internationellstorflygplats samt tre universitet och ett fjärde pågång i . Här finns möjligheter att skapa till-växt, utveckling och kompetens i sådan omfattningsom bara finns på fyra fem ställen i hela Europa.En rad beslut har gett oss möjlighet att skapa den-na tillväxt, kompetenshöjning och K-region. Dethandlar om anslutningen till den europeiska unionen.Den här bron ger en storflygplats på ca 15minuters avstånd. Dessutom kopplas de 3-4 universi-teten ihop med snabba tågförbindelser. Detta germöjligheter för människor att mötas på ett sätt som deannars icke skulle göra.För stockholmare är det naturligtvis litet jobbigtatt det blir ytterligare ett kraftcentrum i , ettekonomiskt kraftcentrum som kan bidra till att skapavälstånd i det här landet. Det påverkar inte på någotvis negativt, men det innebär ändå attStockholmsregionen får en konkurrent. Det kan upp-levas besvärande för stockholmare.Vi har jobbat hårt med miljön i . Vi harminskat svavelutsläppen i till en tredjedel. Förnärvarande kommer av svavlet från oss själva.Resten kommer från gamla kommunistländer. Kvä-veutsläppen har halverats. Utsläppen från den härbron kommer att bli hälften jämfört med utsläppenfrån färjorna. Det intressanta är att de nya färjornasom sätts in kommer att släppa ut mer än de som vihar . På modellplanet finns elbåtar med en sladd iändan, men i praktiken fungerar inte den typen avlösningar.På sikt är det också viktigt att vi får förbindelsenmellan och . Det är synd har avslagit min motion om att redan nu sätta igång den här planeringen. Det är först när man knyterihop den här starka regionen i båda ändarna som mankan få full utvecklingskraft och tillväxt i regionen.Men det får vi återkomma till.Med hänvisning till mina kontakter med tyskapolitiker är jag alldeles övertygad om att man såsmåningom bygger förbindelsen över Fehmarn Bält.Oavsett vad banken har svarat nu är jag övertygad omatt det kommer att bli ett faktum. Då kommer man attkunna ta sig de 30 milen från till med snabbtåg. Det är inte längre än tillNässjö. Det ger helt andra möjligheter för näringsliveti att komma i kontakt med den dynamiksom kommer att uppstå i norra . Snabbfär-jorna i Trelleborgsläget blir ytterligare en förstärkningi det här sammanhanget.Det finns inget bygge som är så utrett som . Vi har varit handlingsförlamade i hundraår. Att , som , föreslå att man i stället skalllägga brofästet inne i är inget annat än denobotfärdiges förhinder att försöka få utredningskvar-nen att dra i gång igen.Den här bron skall faktiskt ta emot 10 000 bilar.Det vet . Det är en tredjedel av detantal bilar som åker på den väg som dag åker ner till . Den vägen är ännulängre än vad den här bron skall vara.Man kan konstatera att den här bron har en mycketstor psykologisk betydelse. Den här bron kommer attavskaffa den ökänsla som det svenska folket har, trotsatt hänger fast i f.d. . Känslanav att vi är här uppe och att de där nere bestämmer,som man har kunnat utnyttja politiskt, kommer attbortfalla när vi på ett naturligt sätt utan att behöva åkabåt rör oss ut i Europa.Att skilja 3,2 miljoner människor från varandramed färjor är värre än att riva och låta männi-skor åka färja mellan norra och södra . Dethandlar om sådana realiteter. De opraktiska förhållan-den som vi upplever i skulle man få iStockholm om togs bort.Herr talman! Vi skulle ha haft en väg mellanMalmö och , mellan och ,om det hade varit berg, öken eller skog emellan. Jagtycker inte att litet grunt vatten skall få förhindra ennaturlig förbindelse mellan 3,2 miljoner människor.Anf. 100 ()Herr talman! har tydligen missupp-fattat vilka som är kritiska till bron. Det är inte de somär intresserande av centralistiska starka regioner. Såhar i varje fall inte jag tolkat det. står inteför det. Därför förstår jag inte argumentet att det ärnågot slags Stockholmsnoja att gå emot bron. Jag vetmänniskor från , och stora delarav som är emot bron.När vi ändå pratar om det, vore det intressant attfå veta om talar för hela sitt parti, omjag törs dra den vilda slutsatsen att ge-nom ser på som litet vatten.Det bådar inte gott, särskilt inte efter de diskussionersom har förts, t.ex. . Jag trodde att det iSveriges riksdag rådde konsensus om att vi hade enannan inställning till - för övrigt ett avvärldens absolut mest förorenade hav.Anf. 101 () replikHerr talman! Först och främst är det helt klart attvi skall rädda , och där ställer vi båda upp.Behovet av att rädda är inte så stort, därföratt det klarar vi ganska bra; vi hittar en nollösning här.Det är en fråga om hur mycket man muddrar.Om man tittar på vad som har hänt i Bält, är denenda bestående miljöeffekten att det har blivit meraejder. Om det är bra eller dåligt lämnar jag till andraatt avgöra.När det gäller regionen, är det viktiga för regioner,om vi tittar på statistik från , från och frånEuropa, att man för det första har bra universitet förforskning och utbildning. Det är detta vi knyter ihopmed bron.För det andra är det viktigt att man har bra förbin-delser med flyg. Det är i människors möten som krea-tivitet uppstår. Det är det som bron ger oss: den flyg-plats där folk från universiteten i kan kommaut.För det tredje är en faktor för regional utvecklingatt det finns bra livsmiljöer, i form av bra bostäder,bra fritidsutbud och bra kulturutbud. Det har vi i Skå-ne.Det är bron som ger oss de möjligheter som vihittills har saknat för att skapa en stark region.Anf. 102 ()replikHerr talman! Universitet kan man stärka på mångasätt, t.ex. genom ökade forskningsanslag, förbättradevillkor för studerande, kreativt utbyte och utvecklingöver huvud taget av inriktning. Det ärabsolut inte nödvändigt att ha en bro. Det kan jag intetänka mig.Bertil talade om flygplatserna. Man kanväl landa på båda sidorna av sundet. Om det är någotslags konkurrenssituation mellan flygplatserna är detinte heller värt den summa bron skulle kosta.Jag återkommer till detta med "Stockholmsnojan",dvs. att vi skulle vara mot bron av rädsla för att Mal-mö konkurrerar ut . Det är det lustigaste jaghar hört på länge.Anf. 103 () replikHerr talman! Det senare får själv. Jag är helt övertygad om att det finnsett visst inslag av detta också.Jag återkommer till frågan om universitet ochbron. Ju fler människor med olika kompetens, idéeroch kreativitet som träffas, på ett enkelt och praktisktsätt, desto större kreativitet skapar man. Det är justdärför som de snabba tågförbindelserna mellan tre,snart fyra, universitet är så oerhört värdefulla.Att jämföra med är dumheter.Sturup har flyget till plus en liten pendelned till . får vi på kortare avstånd frånLund och en ordentlig internationell storflyg-plats, med mycket större internationell trafik än påArlanda. Vi får möjligheter att komma ut till handels-förbindelser och till kreativa centra ute i överdagen, på ett sätt som vi inte kan . Detta är vik-tigt för regional utveckling.Anf. 104 ()replikHerr talman! Låt mig först klargöra för BertilPersson att jag i det här ärendet för hela Centerpartietstalan. Det innebär att jag även för vår partiledarestalan. Han har icke ändrat åsikt i frågan.Bertil säger att man skall bygga broar.