prot · GJ0977 · 1996-03-28 00:00:00 — Är han inte rädd för det? Varför vill inte krist-demokraterna behålla detta på en nationell nivå?Anf. 162 ()replikFru talman! öppnade sitt inled-ningsanförande tidigare med portion arrogans kring EU:s sätt att arbeta. Jagskulle vilja säga att arrogansen tog över sakfrågorna.Han efterfrågade engagemang och munterhet i debat-ten och försökte också göra stor skillnad mellan sam-arbete och EU. För oss som har arbetat med detta ärdet elementärt att vad EU egentligen handlar om ärsamarbete. Att försöka slå en kil mellan dessa be-grepp och kritisera utifrån det kan knappast bli fram-gångsrikt.Knarkfrågorna är ett bekymmer i hela , ihela världen. Det är ett gränsöverskridande bekym-mer, och det är just mot den bakgrunden, BirgerSchlaug, som vi har intagit ståndpunkten att det be-hövs samarbete på två nivåer, både överstatligt ochnationellt. De nationella insatserna kan och skall vigöra själva, men vi behöver också hjälp på det inter-nationella och gränsöverskridande området. Där villvi ge EU de verktyg vi anser behövs, och där stöder viAnita idé.Anf. 163 () replikFru talman! Jag vet inte om jag efterlyste munter-het i mitt första inlägg. Litet mer engagemang efter-lyste jag, men inte just munterhet.Däremot förvånar det mig i alla fall väldigtmycket att kds alltså vill föra över t.ex. narkotika-lagstiftning till överstatlig nivå, vilket kan innebära legaliserar s.k. lätta droger. Då kan vi faktisktinte förbjuda dem här i heller. Ser inte kds fara i detta, eller är ni så naiva att ni inte tror attknarkliberalerna i är på frammarsch? Det ärde faktiskt.Anf. 164 ()replikFru talman! fortsätter att påstå sa-ker som inte är korrekta. Jag har inte sagt att EU skallha en lagstiftning om huruvida narkotika är tillåteteller inte. Vad jag har gjort mig till tolk för är att vibehöver en kamp mot narkotikan, och den behöver vidriva både gränsöverskridande och inom nationen.Jag har absolut inte talat om att EU skall hålla nå-got slags knarklagstiftning. Jag vågar påstå att ingenav oss här i , inte ens bland de EU-positivapartierna, föreställer sig att EU skulle få avgöra hu-ruvida narkotika skall vara tillåtet i eller inte.Det finns ingen människa som har tänkt så. Dethandlar om kampen mot knarket, och den tycker vibehöver drivas på två fronter. Då behöver vi ha ettredskap för de fall där vi icke når ut, nämligen degränsöverskridande.Jag tycker att även borde inse attdetta behov finns och ställa upp bakom det kravet istället för att ifrågasätta viljan i detta samarbetspro-jekt som länderna har tillsammans.Anf. 165 ()Fru talman! Historiska skeenden och ögonblickkan vara svåra att se när vi står mitt uppe i dem. Vivill gärna ha perspektiv, se dem på avstånd och läsaom dem i historieböckerna. Därför kan det vara svårtnär de är för handen att inse deras betydelse och där-med att rätt tolka dem, att dra de riktiga slutsatsernaoch att handla på ett sådant sätt att vi efteråt kan sägaatt vi gjorde rätt.Det är lätt hänt att det blir svårigheterna, hindrenoch problemen som framträder allra tydligast, medandäremot möjligheterna blir svåra att upptäcka. Räds-lan för en okänd framtid skapar en önskan att hållafast vid det gamla invanda, en önskan om att tidenskall stå stilla.När EU:s regeringskonferens inleds stårfrågan om en utvidgning av unionen allra överst pådagordningen. En historisk process startar.Nu gäller det för ledare att visa gemen-samt ledarskap, att inte låta sig nedslås av svårighe-terna, utan ledas av insikten om möjligheterna.Utvidgningen av EU till Öst- och Centraleuropager oss nu chansen att förena det som , på ett onaturligt sätt, har tvingats att levaåtskilt. Det är nu vi skall ta chansen att för förstagången någonsin bygga ett helt demokratiskt ,en kontinent där misstro och motsättningar får vikaför samarbete och gemensamt ansvar, ett fredensEuropa.För oss svenskar är en utvidgning av EU av ettalldeles särskilt stort intresse. I och med murens fallhar ju helt nya möjligheter öppnats i vår del av Euro-pa. har jag en känsla av att vi svenskar interiktigt till fullo inser vilka enorma möjligheter som nufinns och kommer att finnas just i vårt närområde iÖstersjöregionen. Saken är den, att sedan Sverigeblev medlem har EU också Europaavtal med alla detre baltiska länderna liksom med . Genom vårtmedlemskap i har vi svenskar möjlighet att varamed och påverka de stora biståndsprogram som gårtill . Det är ju EU:s medlemsländer, männi-skorna inom den europeiska unionen, som är de sompå det mest aktiva, det mest konstruktiva sättet bidrartill en återuppbyggnad av de tidigare kommunistiskadiktaturerna.EU:s engagemang i kommer attöka - det vet vi. Vid toppmötet i fick kom-missionen uppdraget att till det stora regerings-chefsmöte som skall äga rum på i maj månadpresentera ett framåtsyftande Östersjöprogram förEU. Och som kronan på verket kommer så medlem-skapet för våra grannar i och Polen.Detta är en enorm möjlighet för oss. Jag tillhördem som tror att den nya tillväxtregionen i Europakommer att finnas just här, i . Det ärhär vi kommer att få se en snabb och därmed väl-ståndsbringande ekonomisk utveckling. Det är härkontakterna nu kommer att knytas intensivare ännågonsin. Det är här vi kommer att finna glädjen, intebara i ett utbyte kulturellt utan i ett utbyte i alla dessformer, som de nya möjligheterna ger. Här har EUoch EU-medlemskapet, både för oss och för dem somnu klappar på porten, en oerhörd betydelse.Mot den här bakgrunden är jag glad över att vi närdet gäller östutvidgningen är helt överens i utrikesut-skottet. Det finns inga reservationer på det avsnittet.Debatten tidigare här har visat att vissa problem med att stå upp för den här enighe-ten. Jag förstår det, därför att det har ju varit ett slagsomvändelse under galgen, för menframför allt för Miljöpartiet.Birger har tidigare talat om , och så sent som , när vijusterade betänkandet, reserverade sig såväl Vänster-partiets ledamot som , somrepresenterade . Jag tycker för övrigt attBirger kritik mot är ettslag under bältet - om man kan säga det när det träf-far en kvinna - mot hans egen medpartiledare i Mil-jöpartiet. Hon har inte tagit upp ett enda förslag omatt vi skulle arbeta på ett annat sätt i EU 96-kommittén.Jag vill citera vad de båda reservanterna från nej-partierna sade så sent som när det gälldeutvidgningen: "Ett mellanstatligt samarbete skullesannolikt vara mer ändamålsenligt för en bredarealleuropeisk samverkan än EU:s orealistiska unions-planer. Vi ser inte heller en Europeisk union somförutsättning för fred, frihet och stabilitet i Europa.Bra samarbete mellan folk och länder kan och måsteske utan krav på medlemskap. "I det betänkande som vi nu diskuterar har alltsåförvandlingen ägt rum. Och jag välkomnar den. Menatt det är en förvandling kan ju varje människa insesom nu läser vad står bakom. stårMiljöpartiet nämligen bakom följande formulering:"är en av de tydligaste förespråkarna aven utvidgning av EU till att omfatta också länderna iCentral- och . Det europeiska fredsprojektetmåste utvidgas till att inbegripa också de européersom tvingades leva bakom järnridån.En utvidgning av EU skulle innebära en unik möjlig-het att stabilisera och främja den pågående demokra-tiska utvecklingen i . "Det är bra, ! Det är bra att ni harändrat er. Men jag tycker att det är oheder-ligt av er att i den här debatten ändå försöka uppträdasom om ni inte hade gjort det. Ni inser att svenskafolket tycker att en utvidgning av EU till ärmycket bra. Ni vet att det finns ett starkt stöd för dettabland svenska medborgare. Det har ni uppsnappat.Det är för övrigt typiskt för missnöjespartier; de ärlyhörda. Men vill ni göra gällande att ni ärunika på något sätt, att ni står för någon annan Euro-papolitik. blev också väldigt störd närföregående talare sade att vi i alla de stora frågorna äröverens i kammaren.Det är bra att även nu inser vilkenviktig fredsbevarande kraft den europeiska unionen äroch att man välkomnar de nya medlemsländerna. Detär hälsosamt att och ocksåbörjar se realiteterna.EU är öppet. Tolv länder har ansökt. Det finnsinga alternativ på den europeiska arenan. Det är fakta.Fru talman! Jag skulle vilja avsluta med att säga:Gnällspikar och svartmålare har sin tid, men förr ellersenare måste man gå vidare. Då kommer tiden för dekonstruktiva, för problemlösarna, för dem som sermöjligheterna. Det är så man förändrar verkligheten.Jag uttrycker bara en förhoppning om att denna insiktskall drabba och också närdet gäller de andra områdena av EU-samarbetet.(Applåder)Anf. 166 () replikFru talman! Jag skulle nästan också kunna applå-dera, därför att det var skönt med någon som varengagerad och talade för EU. Det var första gången . Det var jätteroligt att höra att någon tror på själ-va EU-konceptet så till den milda grad.Jag vill i alla fall ta upp litet grand om mytbild-ningen om att EU har skapat fred. var också inne på det. Men det är inte EU somhar skapat fred. Det är samarbete mellan fria nationersom har skapat fred i . Det enda vi kan läraoss av historien är väl att det inte är unioner som harskapat fred, utan att det är samarbete. Det är han-delsavtal, forskningsavtal, studentutbytesavtal ochtusentals andra avtal mellan nationer som har skapatfred i Västeuropa.EU är gammalt. Om EU skapar fred fårvi se , men det har vi ingen aning om.Det kanske t.o.m. är så att stormaktsbyggen inte ska-par fred. Det kanske t.o.m. är så att stormaktsbyggen,som talar om att man skall ha en gemensam identitetgentemot omvärlden, en gemensam säkerhetspolitik,en gemensam utrikespolitik, en gemensam försvars-politik, kanske inriktad på ett gemen-samt försvar, kommer att uppfattas som ett hot frånomvärlden.Det är kanske t.o.m. så att vi får tvåsupermakter i som står mot varandra, och dåhar vi inte vunnit någonting när det gäller fred överhuvud taget.Miljöpartiets linje är att alla är välkomna som ef-ter demokratiska val har beslutat att bli medlemmar iunionen. Vi tycker t.o.m. att ansökarländerna bör fåvara med under regeringskonferensen, både som när-varande och med yttranderätt, därför att vi tycker attde också skall ha rätten att kunna påverka med sinaståndpunkter någonting som de kanske skall leva med.Jag frågar nu: Varför kan inte socialdemokraternaacceptera en sådan inbjudan till ansökarländerna?Anf. 167 ()replikFru talman! berörde ett annatkarakteristiskt drag i Europapolitik,nämligen att föreskriva för andra länder vad de skallanse vara rätt och riktigt. Det här kan man spåra isärskilda yttranden i motioner i den härfrågan, där man talar om att det skall vara stabilautslag, verkligen rejäla utslag i tänkta folkomröst-ningar i andra länder för att de skall kunna få blimedlemmar. Det skall här hemma i Sve-riges riksdag, av väljarsympati-erna, sitta och tala om för resten av . om ett massivt folkligt stöd.Man talar också om att om länderna inte blirmedlemmar skall de ha generösa avtal, och det är vialla överens om. kan inte av-hålla sig från att varna för att de där dumskallarna i deandra länderna kan låta sig luras av EU, och för attavtalen skulle kunna bli en kamouflerad inkörsport tillmedlemskap. Det kan folk inte själva bedöma, utandet måste varna de andra länderna för.Detta är ett storsvenskt beteende. ansåg sig vara en stormaktpå . Då kanske det gick an med ett stor-svenskt beteende, men jag tycker att det hör hemmaväldigt illa 1996, och jag tycker att tänka sig för litet grand hur han uttrycker sig.Anf. 168 () replikFru talman! Det var ett väldigt märkligt inlägg,även för att vara efter middagen.Det är väl självklart att ett rimligt krav borde vara,även från Socialdemokraterna, att inte en liten mak-telit plötsligt bestämmer över folket i andra länder attderas land skall bli medlem i EU. Det är väl ett fulltrimligt krav att det skall ske efter demokratiska val.Det är det vi säger. Alla länder som efter demokratis-ka val själva bestämmer att de vill bli medlemmarskall vara välkomna. Det är att det inte skall vara några val och att detinte skall vara något demokratiskt fattat beslut. Detförvånar mig väldigt mycket att hon hävdar detta.Jag förstår inte alls nega-tiva attityd till att vi, liksom alla gröna partier i Euro-pa, menar att även de länder som väljer att inte blimedlemmar i skall erbjudas bra avtal, riktigt braavtal, inte slavavtal utan kanske sådana avtal somNorge har. Det är viktigt.Yvonne sade i sitt första inlägg attvi egentligen tycker samma sak. Men det är en saksom skiljer väldigt mycket, och det tror jag också atthon vet. Det är att vi tycker att bör lämna EU.Vi tycker också att svenska folket skall få en möjlig-het att folkomrösta efter regeringskonferensen. Vitycker dessutom att svenska folket skall få en chansatt folkomrösta om ett medlemskap i , eftersomett medlemskap i är större än medlemskapet iEU.Anf. 169 ()replikFru talman! Om jag inte hörde alldeles fel i BirgerSchlaugs inlägg tidigare var det aktuellt att lämna EUom . Jag tycker kanske att en konstruktivinställning vore att försökadriva en del sakfrågor och inte bara ägna sig åt attdiskutera utträdesparagrafer. Det finns litet andrasaker som människor i är intresserade av:sysselsättning, miljö, ett mer demokratiskt fungerandeEU, utvidgning m.m. Jag väntar på de konstruktivabidragen från Miljöpartiet.Självklart skall det vara demokratiska val, menMiljöpartiet talar om att det skall vara ett massivtfolkligt stöd. Tolkningsföreträdet ligger hos Miljö-partiet i - inte hos de andra länderna - av hurman skall anse att den demokratiska processen skallgå till.Jag tycker att det är dags för att slutaupp med mytbildningen. Här har man talat om EUsom något slags fästning och stormakt, men faktum ärju att när vi blev medlemmar och anslöt oss till mångaav de Europaavtal som redan fanns, där vi hade andraavtal, innebar det att det var bättre avtal för de ländersom stod utanför EU.Det är faktiskt så att hela det projekt som pågåri innebär en väsentlig öppning tillländerna i denna region, på den afrikanska kontinen-ten och i . EU är öppet. Detta är ett fak-tum som inte ens med sin retoriskaförmåga kan bestrida. Sluta med myterna. Välkomnain i verkligheten, så skall vi diskutera EU:s framtid.Anf. 170 ()Fru talman! EU är ett fredsprojekt, och det harväxt fram successivt. Det började i liten skala medKol- och stålunionen, där kol och stål var nyckelre-surser som man ville knyta upp därför att det var desom spelade roll för eventuella framtida krig. Vi kanutan vidare konstatera att det här projektet, som dåinte hette EU men som heter EU och är sammaprojekt, knöt de gamla kombattanterna ochFrankrike tillsammans på ett utomordentligt fram-gångsrikt sätt.Vi är i en situation där världens sista imperiumfaller sönder, gamla vasallstater lyckas frigöra sig ocherövrade länder åter får sin självständighet. Det ärklart att det i en sådan situation uppstår ett sorgearbe-te i den gamla imperiebyggande staten. När dettasorgearbete är förenat med kris och umbäranden blirdet också grogrund för en revanschism som kan bliutomordentligt farlig.Utvecklingen i är, milt sagt, osäker idessa dagar. EU är vad som kan bli nyckeln. Det finnsinga andra organisationer som har styrkan att kunnaskapa en lösning på de problem som återstår i detsönderfallande östimperiet.Det behövs ett fredligt samarbete, och redan frånbörjan sade man när det gällde det här projektet attalla europeiska stater skall få vara med i det här arbe-tet när de uppfyller de krav som man naturligt ställerpå demokratiska stater. EU är ett politiskt torg, intebara för öppen diskussion och samförstånd. Det ärinte en diskussionsklubb, utan fattar också viktiga,ekonomiska beslut, och det är det som gör att kraften iEU blir en annan än i andra tänkbara diskussionsfora.Jag menar att det är oerhört viktigt att nu etableraen ny ordning för sammanhållning och förståelse i ettnyordnat . Dessutom är inte EU kontroversielltpå samma sätt som exempelvis NATO i den gamlaimperiebyggarstaten har, som jag ser det, ett alldeles särskiltansvar när det gäller - , ochLitauen. Vi har våra gamla klassiska historiska kon-nex med dessa länder.Den historiska traditionen är viktig, och vårt an-svar är här större än på något annat håll. Vi är dess-utom ganska ensamma i med detta engage-mang för Baltikum.Polen är en annan viktig granne vid ,som det också är viktigt att få med. Vi skall kommaihåg att , framför allt och ,dessutom är mycket snabbväxande ekonomier. Vi harmöjlighet att skapa ett fredens hav av , ettbegrepp som tidigare bara var munväder, men där vinu kan få faktiska förutsättningar för en fredlig ut-veckling och en snabbväxande ekonomi.Jag menar att har en alldeles speciell roll.Det här är vår viktigaste fråga i för de kom-mande åren. Ingen annan har lika starka motiv för attstabilisera den demokratiska utvecklingen runt som vi har. Därför är det angeläget att vi hjälperde felutvecklade länderna i öst, inte minst med möj-ligheten att få samverka inom ramen för den europe-iska unionen. Med EU kan vi hjälpa till att utjämnaskillnaden mellan fattiga och rika i vår del av världenoch att påverka både miljön och den sociala utveck-lingen.Fru talman! Detta är vår viktigaste uppgift i dekommande förhandlingarna.Anf. 171 MARIANNESAMUELSSON (mp)Fru talman! Det har blivit en något intressant de-batt kring , om hur vi har fullföljtvår uppgift och om vi tycker att vi har lyckats ellerinte. På det möte som hölls som var tycktejag att vi var rörande överens om att vi inte hadelyckats med vårt huvuduppdrag, att få i gång dendebatt som var tanken bakom . Detvar t.o.m. så illa att studieförbunden i vissa fall intehade lyckats hitta folk som ville komma till derasstudiecirklar. Det tyder väl bara på en enda sak, att viinte har lyckats särskilt bra i vårt huvuduppdrag. Dettror jag att kommittéordföranden och jag kan vararörande överens om.Däremot har vi inte varit rörande överens när detgällt företrädare i en hel del av de offentliga utfråg-ningar och annat som vi har haft. Jag har velat ha inEU-kritiska personer, men har fått nej till det. Det trorjag att de flesta i kommittén har uppfattat. Vissa hartydligen inte gjort det. hadetydligen inte alls noterat det. Men det kanske beror påatt hon kom in sent i kommittén och inte har varit medså våldsamt länge och mycket.Att inte har hört min kritik var jagmer förvånad över. Han kanske inte ens hörde kriti-ken jag framförde när vi fördelade pengarna. StenTolgfors drev som representant för Moderata sam-lingspartiet kravet att Moderata samlingspartiet skulleha sin andel av pengarna. Men det kan ju vara så lyssnar på det man vill, och då blir också debat-ten därefter.I den här debatten tänkte jag inte ägna så myckettid åt vad har gjort utan mer åt vadregeringskonferensen handlar om. En sak som ärintressant är nämligen att vi har varit rörande överensom att offentlighetsprincipen är en viktig del i svenskpolitik. Det är vi överens om i alla partier. Sedan blirman så förvånad över hur i daglever upp till det.Vi har länge sökt att få fram en dagordning förden kommande regeringskonferensen. Det har integått, och när jag till UD framförde att jag skulle viljaha den här dagordningen, som jag hade hört talas om iDanmark, fick jag det som har varit en tids-plan med information om vad som skulle hända ochsom länge har legat på Reuterskärmen.Samtidigt kunde jag från hämta in in-formation om en planerad dagordning. Det är någotförvånande att den danska regeringens förhandlarekan berätta om hur den kommande dagordningen ärtänkt att se ut medan inte de svenska förhandlarna kandet. hävdar man att offentlighetsprincipenoch öppen debatt är otroligt viktiga i Sverige.Men det kanske också är ett led i att man egentli-gen inte vill få i gång en debatt. Och det kanske vardärför som den samlade nej-rörelsen som velatuppvakta regeringen inte fick det, därför att ingenhade tid att ta emot dem, trots att det så att säga baravar några små enkla krav som de ville framföra: skulle behålla vetorätten, att man inte skulleinordna sig i den västeuropeiska unionen, att manskulle säga nej till att föra upp beslutanderätten iasyl-, flykting-, narkotika-, polis- och tullfrågor påunionsnivå, att man skulle säga nej till Schengen-samarbetet och att man skulle ta upp valutaunionen,EMU, på regeringskonferensen.Jag tänkte i det här sammanhanget överlämna de-ras krav till ministern, så har ärendet ändå framförts.Jag tror att demokratin mår bra av att även de som ärkritiska får framföra sina synpunkter.Vi i de gröna är kritiska till väldigtmycket av det som regeringen driver inför regerings-konferensen, inte minst vad det gäller utrikes- ochsäkerhetspolitiken, där vi tycker att är på glidin mot ett närmare samarbete vad gäller utrikes- ochsäkerhetspolitik. Man är t.o.m. villig att ha en gemen-sam utrikestalesman. Ja, det kan tänkas att det kanvara en kvinna, men i EU-sammanhang brukar detmest bli män som talar, så det är nog mest troligt attdet blir en man som blir den gemensamma talesman-nen.Samtidigt säger man att när det gäller försvars-samarbete skall man inte vara med. Men det är fak-tiskt mycket märkligt att man är för deltagande i ge-mensam utrikes- och säkerhetspolitik, som på siktockså kan leda till ett gemensamt försvar, att man ärför att vetorätten tas bort och ändå på allvar tycks troatt man skall kunna stå utanför.Man skall dessutom ha gemensamma yttre grän-ser. Det är en av de saker man förhandlar i t.ex.Schengen och som vi skall få reda på hurdet har gått, utan att vi har fått ha en ordentlig debattom vad det egentligen innebär, vilket också är förvå-nande i en demokrati.Men hur man skall klara att stå utanför försvars-samarbetet är för oss en gåta. Vi menar att man tydligtär på väg in i också ett gemensamt försvarssamarbetegenom att man har tagit bort sitt enda starka förhand-lingskort redan innan förhandlingarna börjat, nämli-gen vetorätten. Komma som neutral stat till ett för-handlingsbord utan att ha ett starkt kort med sig trorjag blir mycket svårt.En av de utredningar som kommittén faktiskt hartagit fram visar på hur de olika länderna har ställt siginför det kommande gemensamma utrikes- och säker-hetssamarbetet och det gemensamma försvarssamar-betet, VEU-samarbetet. Samtliga länder utom Sverigeoch är för ett starkare samarbete. Det är klartatt tar man då bort vetorätten riskerar man att hamna iden sitsen att man faktiskt är där, utan att man kanskehade tänkt sig det, därför att man inte har något or-dentligt kort kvar att förhandla med. Det är det som viär så otroligt kritiska mot i de gröna.Sedan har det varit en debatt kring östutvidgning-en också. Det är litet fascinerande. Först och främsthar aldrig sagt att vi tänker rösta nej tillatt de här staterna skall få vara med om de vill. Där-emot har vi ifrågasatt om det är rätt av attpracka på dem ett medlemskap, i bemärkelsen att vidriver att detta är så viktigt för . Det är för ossinte demokrati. Läser man på hur det står till i de härländerna när det gäller kunskapen om vad medlem-skapet innebär, vilket ändå måste vara grunden för skall kunna välja, finner man att den är mycketlåg. De flesta medborgarna i de här länderna har inteens hört talas om vad EU-medlemskapet skulle inne-bära för dem.Om man menar någonting med att demokrati ärvärdefullt och viktigt är det otroligt viktigt att manockså har en kunskap i botten innan man skall välja.Vi tycker heller inte att har bjudit in på någotannat sätt än med armbågen.Det skulle vara intressant att höra vår nye ministerberätta hur han ser på de handelsavtal som vi har medÖsteuropa. Är de verkligen till för att gynna Östeuro-pas utveckling, eller gynnar de oss, som det ser ut närman tittar på statistiken? I så fall har vi inte ens kun-nat bjuda till ordentligt när det gäller handelsavtal.Det måste ändå anses - och det anser de flesta freds-forskare - vara grunden till det fredliga samarbetetländer emellan. Det skulle vara mycket intressant atthär höra vår nye handelsminister delge oss sin syn påjust handelsavtalen.Vi hörde här talavarmt för att handelsavtalen blivit bättre med EU-medlemskapet. Men såvitt jag har kunnat läsa har jaginte upptäckt det.