prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Arbetsgivarnas insatserinom det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i sam-band med rehabilitering har inte förstärkts och utveck-lats som hade varit önskvärt.Därför finns det nu all anledning att förlängasjuklöneperioden från 14 . Det ökar ytter-ligare drivkrafterna hos arbetsgivaren att hålla nereutgifterna för sjuklönen. En förlängning gör också attarbetsgivarens kostnader blir mer rörliga och därmedockså mer påverkbara. Det är viktigt att vi på allafronter och med alla medel arbetar för att förebyggaohälsa och utslagning. Inte minst gäller det nu närklimatet på arbetsmarknaden hårdnar och kraven pådem som har ett jobb skruvas upp. Självklart måstearbetsgivarna vara med och ta sitt ansvar i det arbetet.Sverige har ca 4 miljoner arbetstagare i produktionen.Det här är viktigt inte minst för dem.Förlängningen av sjuklöneperioden innebär attkostnaderna för arbetsgivarna totalt sett ökar med ca2,. Arbetsgivarkollektivet kompen-seras med halva kostnaden, dvs. 1,1 miljarder kronor.Kompensationen ges genom att arbetsgivaravgiftentill sjukförsäkringen sänks med 0,14 %.Moderaterna, i sin reservation motsatt sig en förlängning avsjuklöneperioden med motiveringen att företagendrabbas av kostnadsökningar. Låt mig säga något omdetta.Under 1990-talets första hälft har en rad föränd-ringar gjorts i sjukförsäkringen. Ersättningen harsänkts och en karensdag har införts. Därtill har lägetpå arbetsmarknaden dramatiskt förändrats. Vi har gåttfrån praktiskt taget full sysselsättning till tvåsiffrigarbetslöshet. Detta har också fått effekter för sjuk-frånvaron. Enligt ny statistik från har sjukfrånvaron minskat i en om-fattning som motsvarar 300 000 heltidsjobb! Dettagäller inom industrin och sedan uppräknat. Arbets-marknadsdepartementet beräknar och redovisar170 000. Detta har naturligtvis inneburit en enormbesparing för företagen. Många företag har ocksåunder kunnat visa upp imponerandeproduktivitetsförbättringar.Regeringen beräknar att sedan sjuklönen infördes1992 har arbetsgivarnas utgifter för sjukfrånvaronminskat med . Det är därför rimligtatt arbetsgivarna nu inte kompenseras fullt ut förförlängningen. , avvisar också förlängningen med argu-mentet att enbart garanterat friska kommer att anstäl-las om sjuklöneperioden blir längre.Moderaterna och vill ha ytter-ligare en karensdag i sjukförsäkringen. Det skulleverkligen slå hårt mot dem som tvingas vara bortafrån jobbet ofta. Det skulle alltså direkt och utan par-don drabba dem som inte är garanterat friska. Mångamänniskor lever med mycket snäva ekonomiskamarginaler. Att införa ytterligare en karensdag skullemed säkerhet innebära ytterligare ekonomiska pro-blem för många, men även en högre grad av otrygg-het. Det blir ingen friskare av.Med en förlängd sjuklöneperiod blir det viktigareför arbetsgivarna att se till att arbetsmiljön inte ärohälsosam och att de som blir sjuka rehabiliteras ochkan komma tillbaka i arbete. Det skapar ökade chan-ser för dem som har problem med sin hälsa. Fler ka-rensdagar skapar bara ökad stress och oro för att blisjuk. Därför är det bra att vi , i samband med attsjuklöneperioden förlängs, får bättre information bådeom själva sjuklöneperioden och om det särskildahögriskskyddet. Det finns ett särskilt högriskskydd förmänniskor som är sjuka ofta. Mitt intryck är att dettainte är särskilt känt vare sig bland de anställda ellerbland arbetsgivarna. Utskottet har särskilt uppmärk-sammat denna fråga.Förlängningen av sjuklöneperioden syftar till attstimulera arbetsgivarna till att ta ett större ansvar försina anställdas hälsa och därmed göra det möjligt förfler att få förbli friska och arbetsföra. Att så verkligenblir fallet måste noggrant utvärderas. Därför har båderegeringen i sin proposition och utskottet i sitt betän-kande understrukit att det skall ske en noggrann upp-följning av reformen. Uppföljningen skall självfalletockså gälla effekterna på företagens vilja och möjlig-heter att anställa personal.Arbetsgivare vars samlade lönekostnader under ettkalenderår inte överstiger 90 gånger basbeloppet kanmed nuvarande regler försäkra sig mot kostnader försjuklön. Försäkringen är så utformad att avgifternasammantaget skall täcka utgifterna för försäkringen.Den möjligheten har kommit till för att skydda mindreföretag. Regeringen har föreslagit att den övre grän-sen för lönesumman nu skall höjas till 100 gångerbasbeloppet. För att ytterligare skydda små företaghar utskottet föreslagit att gränsen höjs till 130 gångerbasbeloppet. För mindre företag är det också viktigtatt informationen om sjuklöneperioden och om deförändringar som görs blir tydlig och når ut.Fru talman! Hur stor sjukpenning en anställd fårberor på hur stor den sjukpenninggrundande inkoms-ten är. ingår semesterlönen i den inkomst somligger till grund för sjukpenningen. Semesterlönen geren högre ersättning under semestern än under den tiddå vi arbetar. Det finns skäl för det. Men det innebärockså att en arbetstagare blir överkompenserad underen sjukdomsperiod. För att uppnå besparingarna börden s.k. semesterfaktorn avskaffas. Man bör inte fåmer ersättning när man är sjuk än när man jobbar.Sedan lång tid tillbaka har den sjukpenninggru-dande inkomsten inte bara beräknats på lön i form avpengar, utan även på naturaförmåner som t.ex. mat,bostad eller bil. I och med skattereformen 1990 bleven rad andra anställningsförmåner skattepliktiga ochdärmed också inkomstgrundande för sjukpenningen.Det gäller reseförmåner, fria tidningar, vissa trakta-menten, räntefria eller nedsatta lån m.m. Regeringenhar nu föreslagit att förmåner och kostnadsersättning-ar inte skall räknas med i den sjukpenninggrundandeinkomsten. Den som blir sjuk mister ju inte sin tjäns-tebil, sin bostad eller sina fria tidningar under dedagar han eller hon är borta från jobbet. Några kost-nader för luncher eller tjänsteresor har den sjuke inteheller. Därför bör inte den typen av förmåner ochersättningar ingå i beräkningen av hur stor sjuklönenskall vara.Det finns självfallet fler än ett sätt att räkna framhur stor sjukpenningen bör vara. ochKristdemokraterna förespråkar en modell som innebäratt den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas påmedelvärdet av vad man tjänat de senaste 24 måna-derna. I den s.k. Sjuk- och arbetsskadekommitténsuppdrag har det ingått att redovisa olika modeller förberäkning av inkomstunderlaget. Kommittén harkonstaterat att ett system som bygger på historiskinkomst, t.ex. på vad man tjänat ,skapar en rad problem. Kommitténs förslag är intefärdigbehandlat. Det finns anledning att avvakta vadremissinstanserna har att säga innan ytterligare för-ändringar görs.Fru talman! I betänkandet finns också förslag omatt de s.k. pappa- och mammamånaderna i föräldra-försäkringen inte skall berättiga till en högre ersätt-ning än övriga föräldralediga dagar. För att genomfö-ra den nödvändiga saneringen av budgeten, måstebesparingar göras på en rad områden. Därför blirersättningen rakt av i föräldraför-säkringen. 1998 kommer ersättningsnivån dock återatt höjas till . Nedsättningen är med andra ordtemporär.Regeln om att inte kan överlåtas till denandra föräldern behålls dock. Den s.k. pappamånadenkom ju till för att stimulera fäderna att vara hemmafler dagar med sina små barn.Eftersom denna stimulans tillkom så sent som den1 - och föräldraförsäkringen kan utnytt-jas ända till dess barnet fyllt - är det ännu förtidigt att kunna säga om pappamånaden lett till att flerfäder utnyttjat försäkringen. Det är en väldigt viktigstimulans - för barnets bästa men även ur jämställd-hetssynpunkt. Papporna bör få behålla denna finamöjlighet. Det är rimligt att anta att den haft visseffekt. Därför bör även fortsättningsvis varaavsedda för papporna.Fru talman! I betänkandet föreslås också en höj-ning av den allmänna egenavgiften och ett antal för-ändringar i socialavgifterna. Förändringarna görs avstatsfinansiella skäl. Jag vill särskilt poängtera det.Det pågår ett omfattande reformarbete på social-försäkringsområdet. Till en del är förändringarnamotiverade av behovet att få ordning på ekonominigen. Men reformarbetet syftar ändå främst till attgöra våra socialförsäkringar mer ekonomiskt robustaoch till att ge en bra trygghet för medborgarna ocksåpå . Det är viktigt att slå vakt om den gene-rella välfärden, och det gör det socialdemokratiskapartiet.Det gäller arbetet med att få till stånd ett nytt pen-sionssystem, förslaget från Sjuk- och arbetsskade-kommittén om en ny allmän ohälsoförsäkring somskall ersätta den nuvarande sjukförsäkringen ochförtidspensionen, det nya underhållsstödet som ersät-ter bidragsförskottet, m.m. Regeringen kommer enligtuppgift i vår att presentera nya förslag om sjukför-säkringen, arbetsskadeförsäkringen, förtidspensioner-na och a-kassan.När dessa förslag föreligger, liksom förslagen frånGenomförandegruppen, som arbetar med att reforme-ra ålderspensionssystemet, kommer vi att ha ett braunderlag också för mer övergripande beslut om fi-nansieringen av våra stora socialförsäkringar. Vi fårmed säkerhet anledning att återkomma till den frågan.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet samt yrka avslag på samtligareservationer och särskilda yttranden.Tidigare talare har tagit upp den massmedialauppmärksamhet som Svenska Arbetsgivareföreningenoch LO har fått genom att man - om dessa uppgifternu är riktiga - har uppvaktat biträdande socialministerMaj-Inger . Detta är alltså det första gemen-samma SAF-LO-agerandet . Det är väl-digt viktigt att arbetsmarknadens parter, som också ärfallet, är intresserade av vad som händer på socialför-säkringsområdet.Men till arbetsmarknadens parter vill jag ocksåräkna , , Sta-tens och kooperativa arbetsgivare. Påden privata sidan finns, förutom LO, TCO- ochSACO-organisationerna, och på den offentliga sidanfinns en mängd olika fackliga organisationer. Dessasammantaget utgör för mig arbetsmarknadens parter.Det är intressant och bra att LO och SAF har tagit dethär initiativet, även om det nu är väldigt sent, men jagser inte att det skulle förändra vårt ställningstagande.Som någon tidigare talare sade kan vi inte hålla på attskicka ärendet fram och tillbaka från och till vår riks-dag. Vi måste ha fasta spelregler, och vi måste vidvissa tillfällen också uppträda bestämt.Hade jag haft ett papper i mitt hand på vilket ar-betsmarknadens samtliga parter hade utfäst sig att taansvar för bl.a. och i fråga om deandra detaljer som också har effekt, då hade det variten annan sak.Anf. 205 () replik:Fru talman! Det är ganska intressant att Vänster-partiet tycks ha större förståelse för de små företagensproblem än vad Socialdemokraterna och Centerpartiethar. Jag noterar detta.Jag blir beklämd när jag hör utskottsmajoritetenstalesman ta så lätt på de ytterligare pålagor som nukommer att läggas på företagen. Jag tänker då särskiltpå enmans- och fåmansföretagen, som ärmycket hårt pressade och som icke kommer attvåga anställa ytterligare någon person. Vet inte ut-skottets talesman att de kom-mer att kosta dubbelt så mycket som , därför att vi här har begynnande långtidsar-betslöshet?Ronny säger att kraven på arbetsmarkna-den hårdnar. Ja, i och med att vi har 536 000arbetslösa är det ju så, och då borde det ju finnasytterligare skäl att vara vaksam vad gäller de negativaeffekter som vi har påtalat, t.ex. svårigheten för lättfunktionshindrade att få ett arbete.När nu är totalt ointresserad av attLO och SAF har genomfört en gemensam uppvakt-ning ställer jag frågan till ansvarigt statsråd: man på LO i vissa fall och inte i det här fallet,när LO och arbetsgivarna är överens och kommer ochuppvaktar? Är statsrådet beredd att ge mig någraytterligare upplysningar i det här fallet, eller delarstatsrådet och utskottets talesman helt ståndpunkter iden här frågan?Anf. 206 () replik:Fru talman! Det är tråkigt att ärbeklämd. Det borde hon faktiskt inte vara. som har gått sedan jag kom till harriksdagen nämligen fattat många beslut vad gällerföretagandet och företagandets villkor. i sin egen inledning bl.a. Perssonplanen.Regeringen har ju i regeringsdeklarationer på nä-ringslivsområdet, på arbetsmarknadsområdet, påregionalpolitikens området och inte minst på de olikaföretagsområdena lyft fram företagandet och företa-gandets villkor. Detta avser vi att fortsätta med, ochjag hoppas att vi kan få ett bra och rejält stöd för dettai vår kammare.Jag tar definitivt inte lätt på frågan om möjlighe-ten för bl.a. arbetshandikappade att få anställning iföretagen. Vi är i mycket kända just för attarbeta med arbetsmarknadspolitiken och arbetsmark-nadspolitiska åtgärder. Detta innebär att man frånarbetsförmedlingarna och från försäkringskassanupprättar individuella åtgärdsplaner och dagligdagsdiskuterar med företagen i syfte att se till så att allaskall vara välkomna på arbetsmarknaden och till före-tagen.Anf. 207 () replik:Herr talman! Ja, bär syn för sägennär det gäller regeringens och riksdagsmajoritetensuppfattning. Ni talar vackert om företagare och före-tagande, men ni för som jag sade en tvärtom-politik,som hindrar nya arbetstillfällen. Så är det.Jag finner att det hos utskottsmajoriteten inte finnsnågon som helst resonans för tanken att återigen tittapå ärendet och eventuellt åtminstone dröja med attfatta beslut i frågan.Jag ber då, fru talman, att få yrka bifall till reser-vation nr 1, som vi har tillsammans med Folkpartietoch , och till den moderata reser-vationen nr 7.Vad gäller karensdagarna handlar det faktiskt omytterligare en karensdag för oss som är långtidsfriska.Det kallar vi moderater för solidaritet. Märk väl att vibehåller det högriskskydd som redan finns i försäk-ringen. Det är inte tu tal om annat. Att lägga sådanapålagor på de små företagen är faktiskt att varamycket osolidarisk med dem som inte är fullt arbets-föra eller som har någon defekt över huvud taget.Anf. 208 () replik:Herr talman! Det är ingalunda så att vi, som Gul-lan säger, bara talar vackert om företagspo-litiken och näringslivets villkor. Vi har i akt och me-ning i verkligen bevisat attvi har en rejäl och uppriktig mening med vårt ageran-de.Det är väl emellertid inte helt obekant vilken si-tuation som rådde 1994, när vi tog över. Jag avser inteheller nu att gå in på - jag skall dock intekalla dem förlorade. Jag söker inte den typen av strid.Jag bara konstaterar att det har handlat och fortfaran-de handlar om att vi måste ha en stabil och bra eko-nomisk politik och en grund att stå på för föratt vi skall kunna jobba vidare. Den stora, spännandeoch viktiga arbetsuppgiften består nu i att halvera denöppna arbetslösheten till år 2000.Alla känner ju till att det arbetet pågår för fullt iSverige - på olika nivåer, i olika organ - och fler ochfler ansluter sig och är intresserade av den politiken.Det är viktigt, inte från partipolitisk synpunkt utanfrån samhällets och medborgarnas synpunkt.I mitt anförande tog jag också upp den kompensa-tion som företagen har fått som hargått. Det handlar om . Det var2,. Det var, som någon talare också sade, en rejälarbetsgivaravgiftssänkning. gör regeringen be-dömningen att det är 3 miljarder - jag tänker inteifrågasätta den. Vid ett annat tillfälle kunde det varaintressant att ta sig en funderare på de pengarna.Anf. 209 () re-plik:Herr talman! Jag har två frågor till . Han hänvisar i sitt anförande till undersökningarsom visar att det här med 14 dagars sjuklöneperiodhar fungerat jättebra. Men var finns undersökningarsom visar att en fördubbling kommer att bli dubbelt såbra eller åtminstone inte bli till skada? Jag vill frågaRonny om han är säker på att det här försla-get inte kommer att innebära att många företagarekommer att tveka att anställa. Jag tänker då specielltpå de små företagarna. Då kommer vi inte att kunnagöra någonting ytterligare åt arbetslösheten, som vialla är så angelägna om att komma till rätta med.När det gäller mamma- och pappamånaderna sadeRonny att de är viktiga i ett jämställdhet-sperspektiv. har ju jämställdheten tyvärr inte rik-tigt slagit igenom , vare sig när det gäller kvinnorslöner eller mäns benägenhet att ta pappaledigt. Därförmåste jag fråga om han menar att denhär sänkningen kommer att främja både en ökad jäm-ställdhet och möjligheten för barn att ha både mammaoch pappa hemma när de är små.Anf. 210 () replik:Herr talman! sade att det intefanns någon undersökning. Jag hänvisar då till och dess bedömning och utvärde-ring av vad de har inneburit.Om all politik handlade om att se in i en glasklarkristallkula och få veta sanningen skulle den härkammarens arbete inte behövas. Då kunde man skickaut någon tjänstemannaprodukt.Självfallet finns det all anledning - det har rege-ringen sagt i sin proposition, och det har utskottet sagti sitt betänkande - att noga följa den här reformen ochutvärdera den. har också härålagt en arbetsuppgift och kommer att följa det härmycket noga.Jag känner inte den oro för småföretagen som någ-ra här gör sig till tolk för. Jag tycker att det är viktigtatt den är uppmärksammad, men jag känner inte nå-gon sådan oro - det fungerar inte så på arbetsmarkna-den.Sedan till mamma- och pappamånaderna. Jag kannu bara konstatera att vill ha mamma- ochpappamånaderna kvar. Man vill också ha ersätt-ningsnivåerna kvar. vill inte ha det pådet viset. En gång var ni ense om detta. Jag vill integå in på de delarna av borgerlig familjepolitik - jagbara konstaterar de olika synpunkter som ni här harfört fram.Anf. 211 () re-plik:Herr talman! En glaskula skulle kanske vara bra.Det är naturligtvis också bra att man noga följer ochutvärderar. Men utan att titta i någon glaskula kanman befara att när väldigt många människor gårarbetslösa kanske det blir några som får gå arbetslösalitet längre medan man utvärderar någonting som maninte är riktigt säker på. Man beslutar, och sedan ut-värderar man, och sedan kanske man ändrar igen närman ser att det blev ännu fler arbetslösa.När det gäller pappa- och mammamånadernakonstaterar jag att inte svarar. I ställettalar han om en borgerlig familjepolitik, medan jaghar talat om familjepolitik och Folkpar-tiets förslag. Det var väl dem vi diskuterade och intenågon sammanslagning av flera partiers förslag?Anf. 212 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång poängtera att jaginte känner den oro som har närdet gäller riskerna. Jag tycker bara att det är viktigt följer hur reformen utvecklas. Det är det som jaghar försökt svara på.När det gäller mamma- och pappamånaderna villjag bara säga att det av besparingsskäl nu blir 75 %tvärsöver som kommer, som jag sade i mittanförande. 1998 kommer det att bli . Vi tyckerockså att pappamånaden är viktig - därav de förslagsom nu föreligger.Anf. 213 () replik:Herr talman! Jag har en kort fråga till RonnyOlander. Jag hoppas att jag kan få ett kort och kärn-fullt svar.I sitt anförande sade att man inteskall överkompenseras när man är sjuk. Personligentycker jag inte att en 75-procentig ersättningsnivå isjukförsäkringen är någon överkompensation. Nusäger ni att ni skall öka ersättningen till från den1 . Men förändrar ni beräk-ningsgrunderna i SGI. Jag skulle bara vilja veta: Vadär den reella ökningen i sjukförsäkringen jämfört medi dag?Anf. 214 () replik:Herr talman! Som jag har försökt redogöra försker höjningen till . Det ärinte heller helt obekant att Sjuk- och arbetsskade-kommittén nu har lagt fram sina synpunkter, somremissbehandlas. Det finns anledning att ytterligarefördjupa sig i det materialet och fundera över vad detinnebär. Vad det sedan innebär för den enskilde kanvariera väldigt mycket, och jag kan inte på MarieEngströms fråga svara generellt för ett helt kollektivav försäkringstagare. Det är faktiskt så jag uppfattarMarie fråga.Anf. 215 ()replik:Herr talman! Innan jag ställer min fråga vill jagkommentera åsikt att ytterligare enkarensdag är någonting som drabbar dem som intealltid är friska, de sämst ställda. Jag ser det så här:Har man en karensdag till vid varje sjukdomstillfälleär det någonting som drabbar oss som oftast är friska,så att vi kanske också kommer upp i tiodagar , som de som ofta är sjuka alltid kommerupp i. Jag tycker alltså att skjuterväldigt mycket över målet där.Sedan gäller det de osäkra kalkylerna, som rege-ringen säger. låter i stället väldigtsäker. Regeringen öppnar för osäkerhet och säger attkalkylerna kan vara osäkra, men ärväldigt säker och har ingen anledning att ifrågasättanågra siffror. Det är väl bra för honom då, men detminskar inte min oro, måste jag säga.Jag tycker ändå att ni chansar på att försämra före-tagsklimatet i ett läge där arbetsmarknaden fortsätteratt utvecklas negativt, där arbetslösheten nu är störreän den var när regeringen tillträdde,där varslen ökar och de lediga platserna blir färre. Jagär förvånad över att ni vill chansa på det här sättet. Nivet ju inte ens om det här blir neutralt, somde saker som vi här genomför borde förbättra före-tagsklimatet.Anf. 216 () replik:Fru talman! Det kan låta som om två karensdagarinte betyder så mycket. Jag funderar själv av och tillkring den karensdag som vi har. Av besparingsskälgår det inte att göra någonting åt den - inte just , ialla fall. Jag vill ändå erinra om att två karensdagarbetyder mycket. Det betyder mycket för kvinnorna ivården. Det finns en annan omräkningstabell i deraskollektivavtal. Det betyder mycket för dem som job-bar med livsmedel, i handeln, och det betyder mycketför de, oftast kvinnor, som jobbar på sjuk- och om-sorgssidan. Där bör det kanske, sagt med all respekt,vara möjligt att vara hemma just när man är sjuk.Många upplever det besvärligt när de ärhemma en karensdag. Enligt mitt sätt att se det gör tvåkarensdagar ingen lyckligare - tvärtom.Vad det gäller kalkylen sade jag i ett tidigare in-lägg att jag personligen skulle tycka att det var intres-sant om vi fick en rejäl utvärdering.Jag har all respekt för att regeringen har kommit framtill siffran i kalkylen. Det finnsandra kalkyler från andra utredare som visar heltandra värden, men jag tycker inte att det är relevantatt gå in på det i dag.Jag delar inte åsikt. Honmenar att vi på något sätt chansar eller försämrar försmåföretagare på detta sätt. Det gör vi absolut inte.Jag har också sagt att det är viktigt att noga följaeffekterna av förslaget. Det har regeringen fastslagit ipropositionen, och utskottet har i betänkandet ocksåsagt att det är viktigt.Jag vill påminna om de diskussioner, som jagtycker är mycket positiva, som vi för i vårt socialför-säkringsutskott om just rehabilitering och vad somsker för att också handikappade skall ha reella möj-ligheter.Anf. 217 ()replik:Herr talman! upprepar att det intesker någon försämring för småföretagare. Jag förstårinte hur ni socialdemokrater och centerpartister tänkernär ni tror att den lille företagaren med en, två, treeller fyra anställda skall våga anställa någon som hanvet har vacklande hälsa. Hur skall han våga det? Detär klart att förslaget gör det sämre för företagarna ochatt de över huvud drar sig för att anställa när de får ensådan kostnadsökning på sig.Regeringen räknar bakåt i tiden och sägeratt företagen har varit överkompenserade under såmånga år. Men det har ju kommit till många nyföreta-gare, och det bildas företag ! Det kan inte varanågonting annat än en skattehöjning. Det är en kost-nadsökning. Det är ingenting annat. Det är självklartatt det är negativt för företagandet.Anf. 218 () replik:Herr talman! Jag tog också i mitt anförande uppde cirka fyra miljoner arbetstagare som redan i i produktionen. Det är viktigt. konstaterade också att arbetsmiljöarbetet intehar fungerat som man skulle kunna önska. Vad gällerarbetsmiljöarbetet och rehabiliteringsarbetet kommer28-dagarsperioden att innebära positiva effekter. Jagär helt övertygad om det.Vad gäller småföretagarna kan jag konstatera attca 50 000 nya företag har startats under dessa två år.Det har dock bara givit ungefär 30 000 arbeten imertillskott.