prot · GK0912 · 1996-10-09 00:00:00 — villminska dem.Jag skall inte på något sätt höja konfliktnivån, menjag tycker att bär falskt vittnesbörd fråntalarstolen. Det är, , en situation i kom-muner och landsting som är bekymmersam, ja,och den känner vi alla. Men vi vet också att vi nu harlagt en ekonomisk grund för att successivt börja på attvända detta rätt. Förstör nu inte det här genom attåterigen släppa loss en lättsinnig överbudspolitik,oavsett om den framförs med all bas och allt magstödi världen! Detta är den reaktion man kan ge med an-ledning av det senast hållna anförandet.Nu ligger framför oss tre uppgifter. Finanserna ärunder kontroll. Vi har klarat någonting som mångasade var omöjligt att klara av. Vi har fått räntor somfaller. Vi har fått inkomster och utgifter att gå ihop.Vi har fått vårt byte med omvärlden att visa överskott.Vi har fått ned inflationen. Allt är i den meningen påplats. Det har gått snabbare och bättre än vi trodde.Därmed har vi skaffat oss utrymme och politisk frihetatt angripa de stora framtidsfrågor som avgör om vilångsikt kan säga att är ett bra land att leva ieller inte.Den första och viktigaste av de tre frågorna ärnaturligtvis arbetslöshetsbekämpningen. Det finns allanledning att vara otålig, och det finns all anledningatt anstränga sig till det yttersta. Utvecklingen är inteav ett sådant slag att regeringen på något sätt kan slåsig till ro, tvärtom.Ovanpå de bekymmer som vi ärvde har vi fått eninternationell konjunkturnedgång som har drabbatSverige ganska hårt . tycksdet som om vi är på väg upp ur den.Vi har målsättningen att halvera den öppna arbets-lösheten . Jag tror att det går att klara.Vi har sagt att vi nu skall genomföra en lång radåtgärder som ligger som riksdagsbeslut sedan i som-ras. Där finns satsningen på utbildningen - den störstasom har gjorts i modern tid. Den gäller vuxenutbild-ning för korttidsutbildade, högskoleutbildning framförallt för ungdomar men också för vuxna. Där finnssatsningen på småföretagen - på skattesidan, på nä-ringspolitiken och på ytterligare insatser för att stimu-lera deras exportförmåga. Där finns satsningar påmiljöpolitiken. Där finns satsningarna på att få Öster-sjöregionen att växa snabbare. Och där finns en nyarbetsmarknadspolitik med allt vad en sådan innehål-ler av mer av lokal bestämmanderätt, lokalt inflytandeoch nya otraditionella lösningar där man bättre an-vänder de resurser som vi lägger ut för denhemska arbetslösheten.Allt detta har fattat beslut om med bredmajoritet. skall dessa åtgärder få verka. skallde komma på plats och ge resultat. Mycket talar föratt vi därutöver behöver addera mer för att nå vårtmål. Och det kommer vi att göra. Men först skallbeslutade åtgärder sättas i sjön och tas hem. Vi skallinte hamna i det läget att vi inte skapar den säkerhetoch trygghet som representeras av att beslut följssnabbt av verkställighet.Den andra viktiga uppgiften för oss handlar, trotsalla ironiska slängar från , om att skapa ettekologiskt uthålligt samhälle. Det känns, herr talman,ibland som om känner en konkurrens ochen viss dysterhet över det faktum att det inte är Miljö-partiet ensamt som talar om dessa frågor. Detta är denstora framtidsfrågan och den avgörande frågan förnästa generation. Den måste också skötas på ett så-dant sätt att den inte bygger på några fromma för-hoppningar eller på lösan sand. Den måste byggas påfast grund. Det måste vara realism och realitet i beslu-ten. Det första verkligt stora projektet som här liggerframför oss är naturligtvis omställningen av vår ener-gipolitik. Att få verka i ett land som kommer att byg-ga ett nytt energisystem ger oss ju en möjlighet attdärmed lägga en första för ett ekologisktuthålligt samhälle. Det ligger framför oss under detnärmaste halvåret och året.Den tredje uppgiften för oss handlar om Sverigesröst i världen, att engagerar sig och ger ut-tryck för en uppfattning, inte minst i de viktiga frå-gorna om nord och syd på jordklotet, fördelningen avdetta livets goda. Vi vill ha en plats i . Vi tycker att har varit enkonstruktiv medlem av FN. Vi har stött organisatio-nen med ordentliga bidrag. Vi har 70 000 svenskarute i fredsbevarande insatser. Vi har en idé om hur FNskulle kunna göras effektivare. Vi anstränger oss justnu extra för att få en plats i säkerhetsrådet.Sveriges roll i är att i regeringskonferen-sen med kraft driva de frågor som vi inser att vi intekan lösa här hemma i vårt eget land. Arbetslöshetsfrå-gan går över nationsgränserna. Miljöfrågan är avsådant slag att ett ensamt land inte klarar av att lösade problem som den innehåller. Sådant som rörrasism och främlingsfientlighet är också sådant somberör våra nordiska och våra europeiska grannar.Därför skall vi skapa en gemensam syn som bättreunderbygger solidaritet och generositet.EU-arbetet är på väg in i en avgörande fas. Deförslag som vi har lagt fram i den pågående rege-ringskonferensen ser ut att tas väl emot. Socialdemo-kratin lanserade idén om en sysselsättningsunion. Viblev i näst intill hånade för detta. Det var intemånga som från början ställde upp bakom en sådan.Nu ser det ut som om den konferens som vi skall ha iDublin kommer att sluta upp kringdetta förslag, dvs. att förenar sig om atti det fördrag som reglerar EU:s arbete skall högaambitioner skrivas in på arbetslöshetsbekämpningensområde och praktiska åtgärder för att driva politik iden riktningen. Det är en framgång för ett svensktinternationellt arbete.Vårt forum och vår plats är i -att få verka politiskt i då fönstret har öppnatsför våra grannar på andra sidan . Då kom-munismen har drivits tillbaka, då kommunismen harhavererat, då kommunismen totalt har försvunnit frånvår region då öppnar sig en möjlighet för de baltiskastaterna, för och för att gå mot demo-krati, marknadsekonomi och välfärdslösningar. I denprocessen har allt att vinna. Då är det ocksåviktigt att vi har en fast säkerhetspolitisk linje. Vi kandiskutera väldigt mycket om vår ekonomi och om vårvälfärdspolitik, men om vi inte har en hållning i rela-tionen till omvärlden som skapar förtroende för Sve-rige, förtroende för vår förmåga att försvara oss ihändelse av krig och ofred men också en långsiktighållning i förhållande till allianser av olika slag då ärdet ofärd i sikte. Därför är det så viktigt att kristall-klart ständigt uttrycka sig på samma sätt om vår sä-kerhetspolitiska linje. är och förblir allians-fritt. Partier som börjar slarva med dessa formulering-ar bidrar inte till att göra starkare.Det är också viktigt att vi i vårt internationella ar-bete deltar i ett utbyte med andra länder. Jag kommersenare att resa till för att som en av desista regeringscheferna i tala med ledarskapeti denna jättelika makt. Jag skall tala med dem ommänskliga rättigheter och demokrati men också lyssnapå dem om deras planer för utveckling, deras eko-nomiska tillväxt och deras försök att bygga en drägli-gare tillvaro för sina invånare. I sällskap kommer jagatt ha en mycket stor svensk industridelegation, där vivet att inte minst den utveckling som kommer attrepresenteras av förbättrade telekommunikationer -är ju en så oerhört framgångsrik nation pådetta område - är den typ av investeringar och före-tagsetableringar som mer än något annat av historiskaerfarenheter lärt oss att detta i det långa loppet under-bygger en demokratisk utveckling och en öppen dia-log och diskussion.Jag har beskyllts för att genom den resan legitime-ra massakern på . Någon par-tipolitiker i hög ställning i Moderata samlingspartiethar valt att beskriva det på detta sätt. Jag vill ställa enfråga till . , en icke obe-kant tysk förbundskansler, har två gånger efter hän-delserna på gästat medjättelika industridelegationer. Är det enligt Modera-ternas uppfattning ett sätt att från hans sida därmedlegitimera dessa massakrer? Vilken uppfattning harModeraterna om resor till ?Sveriges plats i världen är att vi skall vara fri-språkiga och stolta över det som vi representerar ochstår för. Politiken har så här långt fungerat gott därföratt vi har klarat den första och avgörande arbetsupp-giften, nämligen att sanera de offentliga finanserna.Nu angrips det arbetet från alla håll. Ingen säger attdet var onödigt och fel att göra det, men vi skulle hagjort på ett annat sätt. Det är så att säga innebörden ikritiken från höger till vänster. Man kan ta lätt på ensådan kritik, eftersom man vet att det inte går att ge-nomföra det som vi har gjort utan att man drabbas avkritiska angrepp.Men jag undrar, värderade ledamöter av dennakammare, vilken diskussion man skulle ha haftvid de svenska köksborden om vi hade misslyckatsmed den ekonomiska politiken. Då hade vi haftmångdubbelt större krav på ingrepp i samtliga trygg-hetssystem. Framför allt skulle vi ha haft en situationdär det inte hade varit denna riksdag som hade beslu-tat om de sakerna, utan marknadens aktörer i NewYork, , och hade ställt krav påden svenska staten; detta för att över huvud taget fåfortsätta att låna pengar.Vilken stämning det skulle ha skapat i vårt landkan man bara spekulera omkring. En sak är säker: Jagär på intet sätt generad eller missnöjd med den arbets-insats som vi har gjort jämfört med hur alternativetskulle ha kunnat te sig. Vi har gjort saneringen avstatsfinanserna för att långsiktigt klara välfärden ochför att långsiktigt klara en beslutanderätt i Sverigesdemokratiska församlingar. Ytterst var demokratinutmanad. Det var det som det handlade om.Jag måste därför säga att jag blir litet dyster närjag möter denna kaskad av kritik mot den statsfinan-siella saneringen. Låt vara att ett och annat inte blevrätt. Det erkänner jag gärna, och det skall vi rätta till.Det finns grupper som har kommit onödigt hårt ikläm. Det skall vi rätta till - med svenska egna peng-ar, inte med pengar lånade utomlands. Vi skall rättatill det med riktiga kronor, inte med inflationskronor.Vi är i det läget att vi kan ge de beskeden.När jag jämför med alternativet, som detta ser ut,och lyssnar på den fantastiska politik som skulle kun-na konstrueras bara man förskjuter några miljarder hitoch dit i relation till regeringen, blir jag faktiskt litetnedstämd.Folkpartiet, som mer än något annat parti är för-knippat med det statsfinansiella kaoset, lanserar viddenna motionstid en idé om sänkta skatter på i stor-leksordningen . Det skall resulterai nästan 500 000 nya jobb vid sekelskif-tet. Ovanpå det lyckas med bedriften attlansera några sociala reformer och dessutom att få dethela att sluta på en starkare budget än regeringen. Denfår man till genom att man har tillväxt i sinakalkyler - samma grepp som användes 1994 i den s.k.Nathalieplanen.Jämfört med framstår Moderaternasom fumlare i den ekonomiska politiken. Moderaternaklipper till med dubbelt så stor skattesänkning somFolkpartiet, alltså med . Modera-terna får av det bara ut hälften så många jobb somFolkpartiet får ut på halva den skattesänkningen, dvs.250 000 nya jobb.I ett nötskal är väl detta en beskrivning av den typav övning som ett oppositionsparti kan ägna sig åt närett budgetalternativ skall presenteras. Och inte blir detbättre av att sedan på sin kant drar iväg med en beskrivning av vad politikskulle resultera i, bara den fick genomföras. Just de12 sista miljarderna i en utgiftsbudget på närmare800-900 miljarder kronor kommer att vara den storaskillnaden mellan det som kan kallas för reaktionärsossepolitik och det som kan kallas för en mycketattraktiv vänsterpolitik.Jag tror inte att någon tror det, . Istället tror jag att det faktiskt är de 800 första miljar-derna som är avgörande. Klarar man inte att ta ansvarför dem, varför skall man då bråka om de 12 sistamiljarderna? Det var de 800 första miljarderna somVänsterpartiet inte orkade ta ansvar för. glider niundan och säger att ett slags ökad inflation skall varalösningen på den ekonomiska kris som vi nu befinneross i.Berätta, , varför högre prissteg-ringar och högre hyror skall vara något som ger enbättre ekonomisk utveckling för pensionärer ochlöntagare med knappa marginaler! Det är ju innebör-den av er kritik mot de s.k. konvergenskriterierna.Det är väl inte så att det är en högre upplåning niskall ha? Det är väl inte så att det är en högrestatsskuld ni skall ha? Det är väl inte så att det är enhögre ränta vill ha?Det är väl så att håller fast vidsin tanke, lanserad i tidigare debatter här i kammaren,att det är litet högre inflation som villha. Därmed löser man problemen för vanligt folk. NärGudrun i sin replik lägger ut texten omkringdetta och om hur högre prisstegringar och högre hy-resstegringar gynnar vanligt folk, passa då på att svarapå frågan: Kommer nu att rösta för attmatmomsen höjs? Det var ju gåsleversocialism i Gud-run skepnad . Gåsleversocialism iapril månad är väl rimligen gåsleversocialism också ioktober månad, ? Eller har det undersommaren hänt något vad gäller gåsleversocialismensom ger er anledning att byta uppfattning? KommerVänsterpartiet att följa moderater, kristdemokrateroch folkpartister när de vill höja matmomsen?Det är några frågor som inställer sig efter denganska våldsamma attack som har riktats mot rege-ringen efter det saneringsarbete som vi har tvingatsgenomföra.När jag sade att vi kunde anse att välfärden varsäkrad var meningen att vi nu gör oss oberoende avutländska långivare.När jag sade att välfärden var säkrad menade jagatt det inte går att bygga pensionssystem, skola, vårdoch omsorg på lånade pengar.När jag talar om frihet vet jag att det handlar omväldigt många vanliga människor i vårt land som försin frihets skull är beroende av att vården fungerar, atthemtjänsten kommer på besök, att skolan ger grabbenoch flickan en bra utbildning och att barnomsorgenger en god fostran i det tidiga skedet av livet. Allt detdär är för de allra flesta svenskar en frihet. Den ge-mensamma sektorn har gjort att vi kunnat bygga utden friheten. Men den i sin tur är beroende av att viinte missköter de kassor varur vi måste hämta vårapengar.Den som är satt i skuld är icke fri är en evig san-ning. För mig är frihetsrevolutionen i , LarsTobisson, att se till att samhällsbygget, som de allraflesta i den här kammaren står bakom, får fortsätta attutformas från utgångspunkten att vissa saker löser vigemensamt: vård, omsorg och utbildning. Plånbokenskall inte vara styrande, utan för detta tar vi ut engemensam skatt - en skatt som gärna får vara högbara det fördelas rättvist och frihet ges åt alla männi-skor i vårt land, inte bara åt dem som av egen krafthar råd att efterfråga. Det är vad resultatet av denmoderata politiken blir.De skattesänkningar som ni har föreslagit och denedskärningar som ni nu lanserar är en politik som,såvitt jag förstår, har stöd som regeringsalternativbl.a. hos , som här i talarstolen tarsig friheten att vara främsta företrädare för en vårdsom faktiskt skulle tillföras mer resurser. Man sitterpå två stolar samtidigt.Frihet är för många vanliga människor att ha ettjobb och att inte behöva vara orolig för arbetslöshetoch sjukdom. Frihet är att ungarna får en bra utbild-ning. Frihet är att dagis fungerar. Frihet är att mor ochfar får en bra omvårdnad på ålderns höst. Det är fri-het! För att allt detta skall fungera krävs det att vi harskött de gemensamma ekonomierna på ett sådant sättatt vi inte gör oss beroende av utländska långivare.Det är frihet!Herr talman! För mig känns det ganska lätt att föraden här debatten. Jag märker ju att alternativet saknas.Men för att stämpla in frågorna igen säger jag följan-de.Gudrun : Redogör för inflationens väl-signelsebringande kraft i ekonomin och utvecklasynen på gåsleversocialismen en gång till!Lars : Hur var det med ?Legitimerade han massakrerna på ?Folkpartiet: Ytterligare klarhet om säkerhetspoli-tiken skulle inte skada.Kristdemokraterna: Hur kan man tala om mer re-surser till vården och vilja stödja ett poli-tiskt alternativ som skall ta ytterligare 8 miljarderkronor från landsting och kommuner?Detta var några öppna frågor som rimligen skallha ett svar i en partiledardebatt som faktiskt handlarlika mycket om oppositionens, visserligen splittrade,alternativ som om regeringens förslag.Tack så mycket!(Applåder)Anf. 44 () replik:Herr talman! må försvara och svaraför sig själv. Vad vi har sagt - och det vet GöranPersson, för det har vi talat direkt om - är att GöranPersson band sig för att resa till trots att detgjordes klart senast detta diskuterades vid att på den nivån reser vi inte till sålänge makthavarna som står bakom massakern påHimmelska fridens torg finns kvar.Göran lade ut texten väldeliga om bor-gerlig splittring. Jag skulle vilja rekommendera GöranPersson att studera sitt eget parti. Det är där densplittring finns som skapar uppskovspolitiken ilandet beträffande arbetsrätten, kärnkraften, pensions-reformen, det europeiska valutasamarbetet och EU-politiken i stort. Titta på den egna situation framföratt ge er på andra.Vi fick inget svar på frågan varför socialdemokra-terna inte gör något åt de strukturproblem som plågardet svenska samhället. Statsministern vill helt enkeltinte avslöja vad som skall göras. Han vill inte tala omatt han inte vet vad som skall göras, inte vill göra ellerinte får. Vad är det - har funderat överdetta? - som gör regeringen så handlingsförlamad? Ärdet den interna splittring som jag pekade på?När ni kom till makten var detmed högtställda löften om minskad arbetslöshet. Un-der , hette det. är alltså fler arbets-lösa än . Era egna prognoser säger attni inte når ned ens till nyårsafton 1999.Sällan har ett vallöfte så till den grad malts ned avverkligheten. Jag förstår inte hur kanstå här och säga att den ekonomiska politiken harlyckats.Vid LO-kongressen sade apropåarbetslösheten: Det vore dumt att säga att regeringensitter inne med hela lösningen eller att partiet hartänkt färdigt i alla delar.Det här måste vara årtiondets understatement. Detär alldeles riktigt, , att ni inte har helalösningen och inte tänkt färdigt, för ni har inga lös-ningar. Ni verkar inte ha tänkt alls. har ni medstor precision undvikit alla beslut som skulle få ar-betsmarknaden och ekonomin att fungera bättre. Fulltupptagna av att skapa intryck av beslutskraft har niskjutit nödvändiga åtgärder på framtiden.Regeringens besked till den miljon människor somkan, vill och borde jobba är: Var god dröj. Men vadskall de vänta på? Vad är det ni skall presentera iuppföljningen av sysselsättningspropositionen som niinte kan lägga fram här i kammaren ? Blir detbesked som ni lovar på nytt uppskov ochlångbänk, symbolpolitik eller kallprat som vi får lyss-na till ?Anf. 45 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag hadeingen begäran från sida om en dis-kussion i formfrågan. Det här var inte fråga om attmin resa skulle legitimera massakern på . har varit där, Major, ochVranitzky har varit där - nästan alla rege-ringschefer med de konservativa i spetsen. Varförskall inte statsminister resa dit, ? Fly inte i formfrågan, den kan vi ha en debatt omsenare. Hur kan man få det till att jag skulle legitimeramassakern på genom att resatill när jag gör det som den siste av Europasregeringschefer? Svara på den frågan.Sedan handlar det om två olika politiska synsättsom står mot varandra. Jag har sagt att arbetslöshets-frågan är gigantisk. Regeringarna brottas med den iEuropa. Det finns ingen som är helt framgångsrik.Vissa länder har pressat tillbaka arbetslösheten. Dehar gjort det med hjälp av en ekonomisk politik somofta går under rubriken flexibilitet, som innebär gi-gantiska löneskillnader, ökade orättvisor och som inteminst har drivit fram så stora klasskillnader i storstä-derna att vi ser en framväxande slum i stor-städer. Den bilden har man också i . Den politi-ken vill vi inte ha i . Det finns ingen majoritetför en sådan politik i riksdag. Vi stänger denvägen.Det handlar inte om att bekämpa arbetslösheten,, genom att öka klyftorna och orättvi-sorna i samhället. Det handlar om att bekämpa arbets-lösheten genom att göra svensk arbetskraft bättrerustad att möta en internationell konkurrens. Då är detutbildning och åter utbildning som gäller, precis sommin kollega i det engelska har formule-rat det. Det är den socialdemokratiska linjen. Mot denstår den konservativa: Låt klyftorna vidgas och öka.Lars var en av chefsarkitekterna bakom"Ny start för ". Det var han som tänkte ihopmed . Resultatet är inte så där alldelesöver sig, om jag uttrycker mig försiktigt. skall denpolitiken, som han sade, vidareutvecklas. Berätta hurökade klyftor och minskad rättvisa skapar nya jobb.Berätta hur det förslag att helt avskaffa arbetsrättensom ni vill lägga fram i skapar nya jobb.Vad får vi för situation på svensk arbetsmarknad då?Två miljoner svenskar kan 1998, om fårsom det vill, vara i ett läge där de inte har några rät-tigheter alls på sin arbetsplats. Det är ert förslag. Hurger det nya jobb, ? Vilket växerdå fram? Tror att någon ikammaren kommer att rösta för ett sådant förslag?Hur ser på sin parlamentariska strateginu när Ny demokrati inte längre finns att tillgå? Varhämtar man stöd för den här typen av förslag? Ut-veckla det i talarstolen, . 46 () replik:Herr talman! Det torde vara känt för alla att jagsom gruppledare för det största regeringspartiet hademycket stora problem med Ny demokrati i kammaren,så jag är tacksam för att det inte är kvar.Det är naturligtvis, , inte fråga omatt bekämpa arbetslösheten genom att öka klyftorna.Tvärtom är det meningen att undvika de klyftor somuppstår genom att man inte förminskar arbetslöshetenutan som ni gjort ökar den. Ingentingskapar större klyftor mellan dem som har jobb ochdem som inte har det. Här gav ossmoderater ett fantastiskt erkännande. Han sade att vimoderater vill ta bort anställningstryggheten för demsom vinner anställning . Hansade att två miljoner människor då kan stå utan detskyddet. Två miljoner människor skall alltså ha fåttjobb med moderat politik. Jagtackar för det omdömet.Problemet med är att han är så fasti saneringspolitiken att han inte ser att han, på grundav den metod man valt att sanera statsfinanserna,försvagar samhällsekonomin. Det här måste man göraklart för sig.Skattetrycket har skärpts, marknader har återregle-rats. Följden har blivit svag tillväxt och massarbets-löshet. Det kommer vi inte till rätta med utan offentli-ga utgiftsminskningar, sänkta skatter och avreglering-ar, alltså huvudinslagen i den moderata politiken.Nästan den enda nyheten i årets budgetpropositionär att ni vill driva statens finanser med permanentaöverskott. Genom att överbeskatta medborgarna skallni socialisera sparandet i samhället. Genom ett rätts-vidrigt övergrepp på de fristående forskningsstiftel-serna skall staten ges större kontroll över forskningeni landet.När ni socialdemokrater känner er osäkra om vä-gen - och det gör ni alldeles uppenbart - dåsöker ni er tillbaka till rötterna, till socialismen. KanGöran ge ett enda exempel på ett framgångs-rikt land där staten styr investeringarna och forsk-ningen? Eller kan ge ett enda exempelpå ett framgångsrikt land som avvecklar i stället föratt utveckla sina produktiva resurser? Jag tänker då påkärnkraften.Enligt regeringen bör kärnkraften börja avvecklasföre mandatperiodens slut. Men varför märks då intedetta i budgetpropositionen? Har regeringen insett atten förtida avveckling av säker svensk kärnkraft blirförödande dyr och dessutom är oansvarig med hänsyntill miljön? I så fall är regeringen bara att gratulera.Eller tror regeringen på fullt allvar att det inte kostarnågot att slå sönder grunden för svensk framtidaenergiförsörjning? Är detta ett uttryck för Vingåkers-skolans beryktade tes, att kapitalförstöring är bra förden ekonomiska utvecklingen?Kan redovisa för kammaren varförkostnaderna för en förtida avveckling av kärnkrafteninte finns med i budgeten? Kan han dessutom ge ettenda exempel på ett land som har blivit rikare, renareoch tryggare genom att förstöra sina resurser?Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! har inte riktigt förståtthur svensk arbetsmarknad fungerar. Det kan varaförklaringen till att man lägger fram förslaget omarbetsrätten. i - också i en lågkon-junktur - anställs en miljon människor i företag ochförvaltningar. Sådan är omsättningen på arbetsmark-naden.