prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — De medbor-garkontor som byggs ut över hela landet som ettresultat av regeringsarbete, kanspela en mycket viktig roll i detta sammanhang.Herr talman! Informationstekniken har kommit föratt stanna. Den förändrar allas våra liv i många avse-enden - i de flesta till det bättre. Tekniken medfördock risker och fallgropar som bör uppmärksammas.Gör vi det och tar vi snabbt till vara de försprång ochfördelar vi har, kan informationstekniken skapa nyaproduktiva och välbetalda arbeten, bidra till att sänkaden offentliga sektorns kostnader, förnya och vitalise-ra den politiska debatten, öka kontakten människoremellan och slutligen - allt detta som be-lastningen på miljön minskar.Vi kristdemokrater står självfallet bakom alla 21yrkanden som redovisas i vår motion T52. Vi har,som kammaren vet, inte någon ordinarie representanti trafikutskottet som där har kunnat reservera sig tillförmån för våra krav. Därför vill jag här klargöra attvi i händelse av votering om de olika momenten ko-mer att rösta för reservationerna 1, 3, 9, 13, 14, 16 och22.Anf. 59 ()Herr talman! Det är bå-de spännande och roligt att vara med när ett nyttkommunikationsmedel införs. Men vi är alltså bara ibörjan av denna omvälvningsprocess, så självfalletmåste vi återkomma i fråga om beslut, debatter ochnär det gäller att konkretisera oss på många olikaområden som berör IT:s framväxt i Sverige.Alla partier är angelägna att visa att just de är in-satta i det nya mediet, och alla vill framhäva sig somett IT-parti. Det har också uppstått ett slags prestige-debatt om vem som var först, vem som är störst, vemsom är mest entusiastisk och vilket parti som är bästpå att göra informationstekniken tillgänglig för helabefolkningen.Det är många fina ord, men rent konkret ser jaginte några stora skiljelinjer. En del hävdar visserligenatt IT är lösningen på allt. IT fixar jobben, mil-jöproblemen, regionalpolitiken, jämlikheten osv. något mer nyanserad bild är kanske bra att ha nunär vi skall använda det ytterligare redskap som IT-möjligheten innebär.Precis som när vi drog räls för att tågen skullekunna gå , är detta ytterligare attsätt att kommunicera med varandra. kundeman med tåget lättare förflytta sig mellan olika plat-ser. kan jag t.ex. förflytta mig från tillMalaysia - inte rent fysiskt men i tanke och bild.Det kan tänkas att det blir färre resor, men i så falländras nog resemönstret. Det kan bli färre dagligaresor men kanske längre resor. Det öppnar ocksådörrarna för ett globalt samhälle, där vi oberoende avgeografiskt avstånd, kan få information, skapa nyakontakter och sprida idéer.Det finns också många sammanhållna databasnät-verk som man kan koppla upp sig mot, så att man kansitta med datorn både på jobbet och hemma. Den somhar information att förmedla kan koppla en databastill nätet. Man kan också vilja starta en diskussion inågon speciell fråga.Nya vägar för hur tekniken kan användas öppnashela tiden. Ändå är det egentligen inte tekniken somär det mest intressanta utan vem som använder denoch vad den används till. Det är alltså användarnasbehov och nyttan som skall styra utvecklingen ochinte tekniken i sig. Vi måste ställa krav på teknikenoch forma den efter våra behov.Alltför ofta förs diskussionen om det kommandeinformationssamhället på ett ohejdat entusiastiskt sätt.Man lovar att allt blir bra om alla får en dator ochtillgång till Internet. Men ett samhälle som till stor delbygger på kunskap och förmåga att hantera dettariskerar också att få växande klyftor mellan olikagrupper.De välutbildade och engagerade - än så länge deyngre männen - blir IT-användare utan att det krävsnågra politiska åtgärder från samhällets sida. Andragrupper, som inte kan eller vill delta, riskerar atthamna utanför. För att informationssamhället inteskall utvecklas till ett klassamhälle, med ökade klyftormellan dem som har kunskap och möjlighet att an-vända informationstekniken och dem som ställs åtsidan, måste vi göra vad vi kan rent politiskt. Vimåste se till så att skolan och hela utbildningssystemetkan överbrygga klyftorna.Som i de flesta fall när det kommer något nytt ärbarnen och ungdomarna duktiga på att ta för sig.Många barn och ungdomar kommer i allt lägre åldrari kontakt med datorer. Man kan leka med datorer,använda dem på olika sätt som väcker intresse och gåvidare och lära sig mer.Här vill jag tillägga att vi har stor anledning att ut-föra ett opinionsarbete för att få etiska regler inom IT-området, just för att barn inte genom en knapptryck-ning skall få del av bombrecept och annat som kankomma upp på skärmen.Men inte alla barn och ungdomar får den här möj-ligheten, och det måste vi ändra på.Det kan vi göra genom att skolan lyckas bygga ettsamhälle utan klyftor mellan män och kvinnor, mellanbarn till rika föräldrar som har råd att köpa bra datoreroch andra som inte har råd eller mellan skolor i rikaområden som har råd att hålla sig med de senastedatorerna och skolor som inte har råd meddet. Men för att skolan skall lyckas överbrygga klyf-torna räcker det inte med att bara köpa datorer. Lärar-na behöver också utbildas, och pedagogiken behöveranpassas så att man kan inhämta kunskapHerr talman! För oss socialdemokrater är detsjälvklart att se möjligheterna i den nya tekniken. Jagnämnde förut hur industrialismen tog fart. På sammasätt vill vi nu kunna utnyttja informationstekniken föratt ta ytterligare steg för att kunna öka tillväxten iSverige, skapa arbetstillfällen och utveckla välfärden.Detta betänkande handlar om hur vi skall kunna bred-da och utveckla användningen av informationstekni-ken, och jag yrkar härmed bifall till hemställan i be-tänkandet.Hittills har det varit för få som har kunnat användadetta. Därför måste vi återkomma med konkreta mål.Det måste vi göra både när det gäller telelagen ochhur vi skall använda detta i näringslivet och i skolan.Kvinnor och män har olika sätt att närma sig IT.Män är ofta intresserade av själva tekniken, medankvinnor funderar över vad man har för nytta av den.Man lär sig att använda tekniken på olika sätt. Därförmåste vi också se till att den kommunala vuxenut-bildningen, studieförbunden, folkhögskolorna ocharbetsmarknadsutbildningen tar ett särskilt ansvar föratt vi vuxna, och kanske speciellt kvinnor som inteännu har tagit till sig detta, inte hamnar på efterkäl-ken. Utbildningen och forskningen vid uni-versitet och högskolor har stor betydelse för hur in-formationstekniken utvecklas och hur informations-samhället kommer att se ut. De bör alltså jobba medjämställdhet och jämlikhet som självklara mål.Vi har tidigare i debatten hört att det är viktigt attfokusera och att det är viktigt med spjutspetsar m.m.Det är många vackra ord. Det låter ju bra. Men jagkan inte dra mig till minnes att det var någon debatthär i kammaren om hur vi skulle genomföra IT i Sve-rige när vi hade en borgerlig regering. Detta är junågot nytt. Det är därför som vi måste ta detta steg försteg. Detta är bara början. Sedan får vi återkomma påalla områden.Vi ser både möjligheter och faror för den lillamänniskan i arbetslivet. Teknikens snabba utvecklingöppnar ju möjligheter att flytta jobben till människan istället för att människan skall flytta till arbetstillfälle-na. Möjligheten till distansarbete kan komma attminska biltrafiken till och från arbetsplatserna. Däri-genom kan även miljöförstöringen minskas. Men somjag sade tidigare blir det kanske så att vi gör andraresor i stället, eftersom vi då har skaffat kunskap frånhela världen. Om vi har en väl utnyttjad informations-teknik kan landsbygden och små orter utvecklas. Istället för dagens utveckling där alltfler jobb samlas ide större städerna kan vi få en levande landsbygd.Tekniken har också skapat möjligheter för handi-kappade. Hörselskadade kan t.ex. med elektroniskpost och via datorer och telefonledning på ett snabbtoch naturligt sätt kommunicera med varandra. Ävenpå alla andra handikappområden finns det nu störremöjligheter att göra sig hörda inom näringslivet. Vivill alltså ha en utbyggnad över hela landet och göradet möjligt för hela att utnyttja detta. Därförär det viktigt även med det regionala perspektivet.Men distansarbete innebär ju även faror. Som an-ställd kan man riskera att isoleras från den gemenskapsom arbetskamraterna ger, och man kan ställas vidsidan av både arbetstidslagar och arbetsmiljölagar.Arbetsrätten måste alltså anpassas så att arbetena ävenkan utföras i hemmet.Vi menar att det finns ett övergripande ansvar föratt har ett fungerande kommunikationssys-tem. Då ingår att kommunikationsnätens utnyttjandeblir så samhällsekonomiskt effektivt att alla medbor-gare får tillgång till detta på likvärdiga villkor. Statenhar också ett ansvar för att utforma en infrastruktursom ger hög tillgänglighet och som är tillväxtbefräm-jande. Det är nödvändigt att se till att landets alladelar har tillgång till en god teleservice.Däremot är det inte vårt ansvar att ta ställning tillvilka specifika överföringstekniker vi skall användaoss av. Visst skall den fortsatta tekniska utvecklingenvara rikstäckande, men vi skall inte ta ställning till attdet är just ISDN som är det allena saliggörande.När det gäller samhällets grunddatabaser är detviktigt att vi kan sprida information och öka deltagan-det i den demokratiska processen. Dessa bör ocksågöras tillgängliga för alla. Vi anser också att det ärangeläget att ta bort avgifter på dessa databaser. Rix-lex bör därför bli avgiftsfri. Därigenom blir också demotioner som har skrivits om det tillgodosedda ochbesvarade.Det är också av yttersta vikt att informationstekni-ken är både säker och osårbar. Därför behövs ett mersamlat och samordnat IT-säkerhetsgrepp. Där börregeringen återkomma. Det skall regeringen faktisktgöra med sina program och förslag.Avslutningsvis. Vi har visioner om det här samhäl-let och det IT-samhälle som vi går in i. Vi måste ha ennationell IT-strategi där vi kan se hur IT:s möjligheterpå ett attraktivt sätt bidrar till att skapa tillväxt ochsysselsättning och stärker konkurrenskraft.Vi måste se till att vi värnar allas lika möjligheter såatt IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokratioch rättvisa. Vi skall se till att utnyttja såväl kvinnorssom mäns erfarenheter och kompetens i IT-utvecklingen. Vi skall utnyttja IT för att utvecklavälfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet.Vi skall använda IT för att stödja grupper med sär-skilda behov och skapa bred tillgång till informationför ökad delaktighet och kunskapsutveckling. Vi skallbevara och utveckla det svenska språket och kulturen ien alltmer gränslös värld. Vi skall använda IT för attöka effektiviteten och kvaliteten i offentlig verksam-het och förbättra servicen till medborgare och företag.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och därmed också avslag på motionerna.Anf. 60 PER () replikHerr talman! I anförande finns detmycket man kan instämma i. Men jag tycker att detandas litet grand av rädsla för den nya tekniken. Jagtycker även att man finner en del av den osäkerheten isjälva propositionen.Informationstekniken är inte bara rälsen järnvägenbyggdes av. Den är även ångmaskinen loket drevsmed, ångmaskinen man använde i de industriellaprocesserna, ångkvarnarna och mycket annat somskapade en enorm utveckling. Det var en utvecklingsom inte bara berikade dem som hade det bra, utanframför allt fick det stora flertalet en betydande höj-ning av levnadsstandarden genom industrialismensgenombrott, och det var den stora saken.Vi står litet grand inför ett nytt sådant hopp i tek-nikutvecklingen genom informationstekniken. Detfinns alltid vinnare och förlorare, och förlorarna ärnästan alltid de som kommer på efterkälken. Vinnarnaär de som ligger i framkanten.När satte sig som ordförande i vår var det för att ge en förebild och visa attdetta var viktigt inte bara för regeringen utan för sam-hället som helhet. Det är viktigt för teknikspridningenoch för kunskapsspridningen att kunna använda denya teknikerna i nya produkter.Just IT passar så oerhört väl för som ärganska glesbefolkat. Den passar utomordentligt välnär vi skall försöka konkurrera med kunskap ochtekniskt kunnande och behöver distribuera teknikenoch kunskapen över hela landet. Då passar just kom-munikationsmöjligheterna, elektronikens möjligheteratt användas i produkterna och även för att kunnasprida kunskapen från de kunskapsbanker som finns.Dessa kan ju knappast spridas över hela landet.Herr talman! Det är inte genom att vara rädd förolika delar av detta utan genom att fokusera på hur viskall nyttja det och hur vi skall kunna driva utveck-lingen vidare för att få de nya jobben och den nyakunskapen som vi får de bra betalda jobben.Anf. 61 () replikHerr talman! Det var trevligt att Per Westerbergkom tillbaka till kammaren så att vi får replikera litet.Socialdemokraterna är inte det minsta rädda fördenna teknik. Vi ser massor av möjligheter. Men viser också att vi måste återkomma med de olika försla-gen, och att vi måste konkretisera oss.Man kan inte som Per tala om "mer,bättre, spjutspets och fokusera". Det är ganska mångafina ord, men vad har han att komma med rent kon-kret? Inte speciellt mycket, efter vad jag kan läsa migtill i alla fall. Självfallet är det som han villframhäva, genom att tala om att det var så viktigt atthan suttit som ordförande i . Mendet kom inget förslag till bord, som vikunde ta ställning till.Jag tycker att detta till stor del bara är fina ord.Man slåss om att vara IT-partiet i stället för att, som ibetänkandet, vara överens på de flesta områdena avdetta. Det är bara det att Per vill påstå attModeraterna i högre grad än Socialdemokraterna ärett IT-parti.Anf. 62 PER () replikHerr talman! Det är inte fråga om att vara detbästa IT-partiet, utan det är fråga om att utnyttja demöjligheter den nya tekniken innebär.Det är sällan den som lyckas, vare sig industriellteller någon annanstans, som tvivlar och är rädd förframtiden. Normalt sett är det den som misslyckas.Det gäller att bejaka möjligheterna och självfalletförsöka väja för hotbilderna. Jag saknar litet av detta"klös" som jag tycker att vi behöver mer av i IT-frågorna.Jag önskar att vi hade fått se mer av satsningar föratt snabba på digitaliseringen av . Manborde också ha satsat ytterligare på bättre kommuni-kationer med våra tekniska attachéer och öppnat dessaför de mindre och medelstora företagen i hela vårtland. Jag tycker också att vi borde skapa ökade kon-taktytor mellan våra forskare och forskningsinstitutio-ner och de vanliga småföretagarna.Dessutom borde vi försöka mäta behoven. Vi börsätta upp mål för hur vi skall gå före när det gäller attöka intresset för att använda de nya teknologierna. Viskall vara förebilder för att introducera ny teknik i nyaprodukter och därmed få flera växande företag. Dethar visat sig vara det främsta framgångsreceptet hosde success stories som vi har i svenskt näringsliv.Anf. 63 () replikHerr talman! Jo tack, här kom återigen ganskamånga fina ord. Jag efterlyser konkretisering även hosModeraterna.Vi tar nu ett nytt steg. Vi kommer in i ett omväl-vande samhälle, och vi står bara i början. Regeringenoch även kommer att återkomma gång pågång för att konkretisera sig i dessa nya frågor. Vikommer att få glädjen att debattera dessa frågor omoch om igen.Anf. 64 () replikHerr talman! Jag kan försäkra omatt det för min och del inte har gåttnågon prestige i dessa frågor. Det gäller att betona detgemensamma ansvaret vi har för att använda dennanya teknik på ett sätt så att konkurrenskraften ökasoch alla människor får möjlighet att använda tekni-ken.Jag är definitivt inte den som tror att IT kan fixaallt. Jag varnade också i mitt anförande för att jag troratt denna teknik kan komma att innebära ökade klyf-tor om vi inte är uppmärksamma. Den ger nya möj-ligheter för många, men den försämrar och förhindrarockså för många om inte de olika möjligheterna ut-jämnas. Försprång för en del blir hinder för andra.Monica pratar om att det saknas konkretaförslag. Jag har ställt några konkreta frågor, och jagvill gärna upprepa dem. Den ena gäller näringspoliti-ken, där jag tycker att man mycket mer konkret kundeuttala vad man egentligen vill. Vad vill Socialdemo-kraterna göra för att förbättra och förändra villkorenför företagen vad gäller skatteregler och avskriv-ningsmöjligheter? Man skall återkomma och åter-komma. Men någon nyans om vad Socialdemokrater-na egentligen vill måste vi kunna få här i dag.När det gäller taxorna och regionalpolitiken sägerSocialdemokraterna att det är viktigt att mindre orterfår möjligheter. Tycker attdet är rätt att taxorna är så orättvisa ?Anf. 65 () replikHerr talman! Nej, jag tycker inte att det är rätt attdet är så jättestora skillnader i taxorna. Jag förutsätteratt detta kommer att förändras, och jag vet också attså kommer att ske i takt med utbyggnaden över helalandet.När det gäller näringspolitiken är det viktigt att viunderlättar för både mindre och medelstora företag . Angående avskrivningsreglerna för skatter får vifaktiskt återkomma, . Vi skall inte taställning till skattefrågorna i informationsteknikdebat-ten.Anf. 66 () replikHerr talman! Då kan jag dra slutsatsen att MonicaGreen och Socialdemokraterna tycker att vi skall låtamarknadskrafterna helt och hållet styra utvecklingenav tekniken.Jag är oroad för att vi kommer att se en myckettydlig koncentration och centralisering. om att det är viktigt att ge de mindre orternasamma möjligheter. Det står i propositionen och ibetänkandet att alla människor skall ha likvärdigavillkor för att få använda tekniken.Nu får vi höra svaret på min fråga: i takt med ut-byggnaden av de olika höghastighetsnäten skall pri-serna gå ned. Men då ökar ju klyftorna! Det måste blislutsatsen. Jag är oerhört oroad över detta. Jag tyckeratt vi behöver ha en politisk styrning för att få gemen-samma anslutningsavgifter för näten. Först då får vien riktig regionalpolitik med ett innehåll.Självfallet skulle regeringen kunna getydliga tecken till företag, som kanske står i startgro-parna för att investera, på att avskrivningsregler ochskattevillkor kommer att förändras.Anf. 67 () replikHerr talman! Jag tycker också att regionalpolitikenär oerhört viktig. Vi skall se till så att vi åter-kommer i dessa frågor.Det går inte att bygga ut näten fortare än vad somnu sker. Man bygger ut näten för fullt. Det tas dagli-gen ett steg i rätt riktning. Vi som politiker måste setill att vi är med och styr, men vi kan inte vara medoch gräva och bygga ut själva näten. Där kan mark-nadskrafterna vara med och se till att behoven blirtillgodosedda.När det sedan gäller hur tekniken används, och påvilket sätt den skall användas för att göra det möjligtför alla att ta del av den, har vi politiker ett mycketstort ansvar. Vi måste se till att hela kankoppla upp sig på nätet.Anf. 68 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag har suttit och lyssnat en godstund på debatten och diskussionen om informations-tekniken. Det känns som om vi alla är ganska välförtrogna med begreppet och vad det egentligen stårför.Men man kan fundera ett varv till, och tänka eftervad det egentligen står för. När man deltar i debattenmärker man att den delas upp. För en del människor -och då tänker jag inte särskilt på ledamö-ter, utan totalt i samhället - är detta en exklusiv ochspännande teknik där allt går väldigt fort och i enrasande fart. För att vi i skall bli världsledan-de i fråga om informationstekniken, som man iblandkan läsa i tidningsartiklar att vi skall bli, måste visnabbt men också villkorslöst anpassa oss till alla denya krav tekniken ställer.Det finns också andra, som ser IT som en ganskanormal teknikutveckling. Vi kommer att lära oss atthantera detta, precis som vi har lärt oss att hanteraandra nyheter på teknikens område, tänker de. Mångaser möjligheter med den nya tekniken. Det är genomden man kan finna de nya jobben, välja bostadsort -som flera har varit inne på - och få ökad tillgångtill information och kunskap.Men andra ser IT som ett hot. De ser att jobbenförsvinner eller i bästa fall förändras. Alla invandalivsmönster ställs på huvudet.Så där kan man resonera med olika grupper. Förmin egen del vill jag säga att jag ser informationstek-nik, liksom det mesta av den teknik som utvecklas,som något mycket positivt. IT är ett redskap som viskall använda för att utveckla till ett långsik-tigt hållbart välfärdssamhälle. Det är ett redskap somockså skall få människor att växa.Men jag tror också att det är viktigt att vi kommerihåg att vi i inte kan bli världsledande påinformationsteknik utan att verkligen ha gjort klart föross vad vi menar med de vackra orden. Vi vill alla attSverige totalt sett skall vara ett bra land att leva i -kanske det bästa landet. Då skall vi använda IT somett verktyg i informations- och kunskapssamhället.Min tolkning av det positiva med IT-begreppet äratt informationsteknik skall vara tillgänglig i helalandet. IT skall användas av alla, på ett sätt som pas-sar den enskilde individen - i jobbet men också påfritiden. Mycket av informationsteknikens sprängkrafthänger ju ihop med att IT är gränsöverskridande. IT ärinte antingen ett arbetsredskap eller ett fritidsredskap,utan både-och. IT kan inte stängas in i olika samhälls-sektorer utan skapar faktiskt nya spännande samband.IT går på tvären, inte i de invanda hjulspåren. Dettakan naturligtvis göra informationstekniken till någothotfullt.Vi vet också av erfarenhet att de gränser som visätter upp ofta hindrar nya samverkansformer. Det ärnågot som ofta försenar eller försvårar samhällsut-vecklingen. Häri ligger det som är bra med IT, nämli-gen att vi kan spränga de traditionella gränserna ochkomma fram till nya tänkesätt.Men gränser kan också fungera som orienterings-linjer, som ett referenssystem som skapar ordning ochreda och som ger trygghet i en föränderlig värld. Närgränserna nu överskrids finns det en risk för att hel-hetssynen går förlorad, att man tappar kontrollen övervad som egentligen sker.Därför menar jag att det är oerhörtviktigt att vi kräver av såväl enskilda individer somföreträdare för olika samhällsintressen att man skallkunna se helheten och också ta ansvar utifrån den, såatt vi kan ta ställning till utvecklingen. Jag tror att detjust är förmågan att kunna hantera kombinationen aven gränslös, gränsöverskridande frihet och ett an-svarstagande för helheten som kommer att avgöra omvi når framgång med informationstekniken. Det gällersåväl för den enskilda individen som för hela natio-nen.Huruvida vi klarar den här balansgången eller intehänger naturligtvis samman med människors förmågaatt göra egna val. Men det hänger också samman medmyndigheters och andra samhällsorgans beredskap,deras förmåga att vara prestigelös och flexibel, infördet nya som kommer.Det hänger också ihop med att hela samhällseko-nomin och samhällsorganisationen behöver anpassastill det nya kunskapssamhället. Jag tror att vi harganska goda förutsättningar i att klara ensådan anpassning. Vi har ett öppet samhälle med friinsyn i förvaltningen. Vi har också en utvecklad lokaldemokrati, som jag tror är oerhört viktig i det härsammanhanget. Men vi har även företag som är före-gångare när det gäller organisationsutveckling. De haren förmåga att skapa korta och effektiva beslutsvägar.Det tror jag är oerhört viktigt i kunskapssamhället.Även om tillgången på avancerad teknik och enväl utbyggd infrastruktur är viktiga grundförutsätt-ningar tror jag att våra möjligheter att behålla vårposition som ett av de ledande länderna på IT-området kommer att bero på vår förmåga att användainformationstekniken på ett kreativt och nydanandesätt. Därför är det så viktigt med kompetensutveck-ling. Det är också viktigt att vi tar bort så många or-ganisatoriska och konstitutionella hinder som möjligt.Det är just därför som regeringen prioriterar utbild-ning, rättsordning och samhällets informationsför-sörjning i sin IT-strategi.Herr talman! Om skall förbli ett bra IT-land krävs det en strategi och en plan för att förverkli-ga det målet. Vi har genom den proposition som riks-dagen kommer att anta föreslagit en strategi.