prot · GJ0978 · 1996-03-29 00:00:00 — I stället säger regeringen isin skrivelse: Det är viktigt att de principer för enhållbar utveckling som man enats om vid konferensenpå ett tydligare sätt än som sker återspeglas iEU:s fördrag.Det är bara en massa ord som på något sätt förtarstyrkan i det hela. Detta tycker jag är olyckligt.Det andra exemplet gäller just miljögarantin -kravet på att skall kunna gå före på miljöom-rådet. Där tycker jag att man t.o.m. har backat fråntidigare uttalanden gjorda av bl.a. ministrar. I betän-kandet står det: Ett övergripande svenskt mål är attSverige inte skall behöva sänka miljöstandarden. Dettycker jag är ett steg bakåt. Det är faktiskt motsatsentill vad som sades innan vi röstade om medlemskap iEU.Vi i har lyft fram detta som en vik-tig fråga. Vi har krävt ändringar, och även pekat påvar det skall ändras, i traktaten. Det handlar om artik-larna 36 och 100 a 4. Det här är ju inga nya frågor.Det är alltså väldigt viktigt att man är tydlig och talar om var man vill ha förändringar.Det tredje exemplet - även här finns det ett brettstöd - gäller djurskyddsfrågorna. Jag tycker att manuttrycker sig dåligt i betänkandet. Vi i Vänsterpartiethar tillsammans med flera andra partier i ,en bred djurskyddsopinion och flera stora djur-skyddsorganisationer krävt att djurskyddsfrågornaskall ha en särskild artikel i fördraget som klargör attdjur inte är varor och där utgångspunkten är att djur ärkännande varelser som inte skall behöva bli behand-lade på ett plågsamt sätt. Vidare handlar det om attdjurskyddsregler och även transportbestämmelserskall vara minimiregler som tillåter ett land att ställahårdare krav osv. och att kvalificerad majoritet gällerbeträffande de här reglerna.När vi diskuterar de frågorna i jordbruksutskottetär vi överens om detta. Ändå skrivs det att det ärviktigt att man ger djurskyddsintresset en starkareställning. Det står så här: Ett sätt att uppnå detta är attkraven förs in i Romfördraget.Men det finns ju andra sätt än att föra in kraven ifördraget. Jag tycker att man har backat litet grand.Egentligen begriper jag inte alls varför vi inte kanvara tydliga och varför varken regeringen eller social-demokraterna i kan se det som en styrka atten enig riksdag kan ställa sig bakom tydliga riktlinjerför hur regeringen skall agera i Bryssel.Detta är, tycker jag, ett bevis för att det demokra-tiska underskottet i EU också har spritt sig till Sveri-ges riksdag. Jag tror att det är olyckligt, eftersom detökar människors motvilja till politik och en demokra-tisk beslutsordning som kanske t.o.m. ärmycket större än ändringen av EU:s fördrag.Anf. 48 () replikHerr talman! Jag har bara en kort fråga till MaggiMikaelsson: Kan i frågan om överstat-lighet när det gäller lägsta normer för miljön ochlägsta miljöskatter, liksom vi, tänka sig en överföringfrån ministerrådet till ?Anf. 49 () replikHerr talman! Det är en svår fråga. Principiellt är viemot att mera makt förs över till parlamentet, efter-som vi inte tror på parlamentet när det gäller att lösade här frågorna. Ökad makt i parlamentet skulle ocksåinnebära ett steg vidare mot en federal utveckling,något som vi är motståndare till.Anf. 50 () replikHerr talman! Skall det vara överstatlighet, måstedenna begränsas väldigt tydligt. Det skall klart defini-eras vad som skall vara överstatligt. Då är det rimligtatt tala om att det skall vara lägsta miljönormer ochlägsta miljöskatter. Det handlar om den typen avmycket klart begränsade frågor. Vi i den gröna rörel-sen menar att detta helt enkelt bör föras över till . Det är faktiskt en större demokrati - omdet nu skall vara överstatlighet.Anf. 51 () replikHerr talman! Jag är inte så säker på att det blir "enstörre demokrati" i och med att mer av beslutsmaktförs över till så som detta fun-gerar. vet lika väl som jag att flera avde beslut som fattas i parlamentet fattas av en väldigtliten andel av medlemmarna närvarande. Det tyckerinte jag är ett steg framåt. Men det betyder inte att jagtycker att det är bra att beslut fattas av kommissioneneller ministerrådet. Där har vi lagt fram andra krav påhur det enligt vår mening skulle gå att få en bättredemokratisk ordning.Anf. 52 ()Herr talman! Många hävdar i debatten att EUskulle vara en fantastisk miljöunion. Vi i Miljöpartietanser att vi måste samarbeta internationellt om miljö-frågorna i alla sammanhang där vi kan för att få mi-nimiregler som gör att vi tar steg framåt mot en håll-bar utveckling, ett ekologiskt samhälle, ett samhälledär kommande generationer kan få ha det välstånd vihar i dag.Tyvärr kan man se att EU inte alls har fun-gerat så - tvärtom. EU har visat sig vara en union somsätter handeln med varor i främsta rummet, på miljönsbekostnad. Jag tänker ta några exempel på vad somhar hänt vi har varit med.Sverige fick som vi vet fyraåriga undantag för enmängd kemikalier - det var t.ex. klororganiska före-ningar, asbest, arsenik- och kvicksilverföreningar,organiska tennföreningar. Det här är ämnen som viinte har i varor - vi har substituerat dem. Vi vet att detfinns ersättningskemikalier som är mer miljövänligaän dessa ämnen. Av undantagen är det enbart kadmi-um som EU har börjat titta på och se om man kansubstituera. När det gäller resten har det inte häntnågonting, och det har gått . Detfinns en stor risk att vi när den här fyraårsperioden hargått inte har kunnat gå framåt ens med arbetet medkemikalier i varor, som vi vet är det största mil-jöproblemet , utan att vi har tvingats att ta stegbakåt.På samma sätt förhåller det sig med djursjukdo-mar, där fick ettåriga undantag för att kunnasäga nej vid gränsen till införsel av djur med sjukdo-mar. Vi begärde undantag för ett tjugotal sjukdomar -vi fick undantag för tre, och det gäller t.o.m. 1997.Sedan säger att man skall se över ytterligare fyradjursjukdomar, men vi får inte säga nej till import avdjur som har resten av dessa sjukdomar.Det är oerhört allvarligt. Det visar att vi i EU skalldela på allt, inklusive djursjukdomar. Det är viktigareatt djur får föras över gränserna än att kanhålla sig fritt från sjukdomar. Det visar också att maninte sätter miljö- och hälsokrav speciellt högt på lis-tan.Av dessa sjukdomar finns en del som intehar haft på . Vi har inte haft paratuberkulos hosnötkreatur på ett bra tag. har vi fått det; vi harimporterat det från via . Besätt-ningar i har slagits ut, och det finns på Gotland.Här delar vi miljöproblemen lika, kan man säga.Det finns vidare en sjukdom på nötkreatur somheter leptospiros som vi inte har haft. Den innebär attkorna kastar sina kalvar. Den kan dessutom gå överpå människa. Det är också en sjukdom som vi intekommer att få undantag för.Det är intressant att lyssna på argumentationenfrån EU för varför vi inte kan få behålla tilläggsga-rantier, som det heter, för de här djursjukdomarna.Man säger: Nej, det kan vi ju inte ha, för ni har juinga planer på hur vi skall kunna bli av med sjukdo-marna. - Det är klart att vi inte har! Vi har ju aldrighaft de här sjukdomarna.Vi måste alltså ha åtgärdsplaner för att komma tillrätta med sjukdomarna för att få undantag, trots att viinte har sjukdomarna. Det är fullkomligt absurt. Detvisar att EU sätter miljö- och hälsoproblemen i sistahand. Det är den fria rörligheten för varor och tjänstersom gäller.Det är alltså oerhört angeläget att på IGC ta tillfäl-let i akt att lyfta de här miljöfrågorna, att se till attvarje land har rätt att gå före. Vi har hört flera tala omatt vi måste få en ändring i artikel 100 a, som säger attdet fria flödet av varor går före, även om varornainnehåller kemikalier som vi inte vill ha. Vi måstekunna säga nej tack till de problem som faktisktinte transporteras via luft och vatten utan i stor ut-sträckning med tåg och lastbil i varor. Vi vill också hain en hållbar utveckling i artikel 2, som också haranförts.Vi anser vidare att skrivningen runt djurskyddet äralldeles för svag. Vi menar att vi skall försöka få in ettkrav på djurhänsyn i . Vi hade önskatatt vi hade kunnat få till stånd en betydligt skarpareskrivning i betänkandet, så att regeringen hade fått iuppdrag från att se till att vi nu får in djur-skyddet i . Så har parlamenthanterat frågan. Den engelska regeringen har fåttklara direktiv att se till att det här arbetas in i Rom-fördraget.Vi får verkligen hoppas att den svenska regeringeninte faller till föga. I betänkandet står det: Ett sätt attuppnå detta är att krav på en god djuromsorg förs in iRomfördraget. Det är en alldeles för vag skrivning.Här hade vi i chans att vara tydliga, och denchansen tog vi inte.Många andra frågor är också angelägna. Det harockså berörts tidigare. Vi måste få in substitutions-principen, som säger att vi skall kunna tacka nej tillsådant som vi inte vill ha in.Lars talade om minimiskatteregler förmiljöskatter. Men när det sedan kommer förslag somgår stick i stäv med det här kan man se att äroerhört undfallande. Vi har faktiskt ett betänkande nusom säger att vi inte får ha miljöskatter som vi vill. proposition som just har lagts fram och som hand-lar om avgaskrav på tunga fordon sägs att det förskattelättnader mellan miljöklasserna finns ett tak, enmaximigräns, för hur stor skillnaden får vara. Skillna-den får inte vara så stor att det lönar sig att installerareningsutrustningen för att få sitt fordon att platsa i enbättre miljöklass.Här har den anpassat sig. Ti-digare kostade det i försäljningsskatt omman hade sitt fordon i miljöklass 3. Det föreslår rege-ringen skall sänkas till . Det kostar nämligen8 att montera in den reningsutrustning somfinns för att man skall hamna i miljöklass 2 i stället.Skillnaden mellan miljöklass 3 och 2 måste alltså varaså liten att det inte lönar sig att sätta in den nya tekni-ken.Sverige måste vara så tufft när det gäller miljöfrå-gor att om det kommer direktiv som går oss emot närdet gäller att gå före på miljöområdet skall vi inteacceptera dem. är mycket tuffare. Där fatta beslut om att förbjuda ämnen som vi kallarhormongifter - man vill alltså gå före när det gällerkemikaliehanteringen. är också tuffare. Därsäger man, har vi fått höra på nyheterna , att mankommer att införa nationella regler om att allt köttskall ursprungsmärkas.Sverige börjar bli en mycket lydig medborgare iEU. Just när det gäller miljön måste vi se till att intevara så lydiga. har EU mycket litet ambitionerpå miljöområdet. Då måste visa att det finnsnationer som vågar gå före trots ett medlemskap. Vifrån anser att det just på grund av miljö-frågorna antagligen skulle vara bättre att lämna EU.Jag yrkar bifall till reservation 18 från Miljöparti-et. I övrigt yrkar jag bifall till de miljöpartireservatio-ner som finns i betänkandet.Anf. 53 BO () replikHerr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillGudrun om miljöskatter, som ju har diskute-rats en hel del. Det finns en miljöpartireservation somantyder att man bör granska beslutsgången i EU påden här punkten. Jag skulle vilja veta om det betyderatt man från sida är för att man i framti-den kan fatta de besluten som majoritetsbeslut, alltså ienlighet med exempelvis reservation.Anf. 54 () replikHerr talman! När det gäller miljöskatter är det li-kadant som med den övriga miljöpolitiken - vi vill attdet skall finnas minimiregler, men vi skall ha en chansatt gå före. Vill vi nationellt ha miljöskatter som ärbättre, skall vi ha den möjligheten. Men naturligtvismåste vi få minimiregler som gäller. Det är ocksåmöjligt för hela EU att gå framåt på miljöområdet.Men det får inte vara som det är , att vi stoppas ivåra miljöambitioner. Vi skall alltså ha chans att helatiden gå före.Anf. 55 BO () replikHerr talman! Min fråga gällde precis detta. Av dehär reservationerna - nr 23-26 - handlar de somkommer från , och kds om skall kunna fatta beslut om miniminivåer medhjälp av kvalificerad majoritet. Jag noterar att Miljö-partiets reservation är vagare på den punkten, och detvar närmast för att vinna upplysning som jag ställdefrågan.Anf. 56 ()Herr talman! Efter gårdagens och dagens debatthar jag förstått att miljöfrågor verkligen är någontingsom berör oss alla väldigt djupt. I går började jagfaktiskt fundera över om jag inte var läskunnig ellerom jag var dubbelt halvspråkig, speciellt när jag lyss-nade på inlägg. Detsamma gäller i någonmån också inlägg i dag.Om man inte har texterna framför sig får mannämligen uppfattningen att majoriteten i skickar till med enförhandlingsposition som skulle försämra miljön. Jagskulle därför vilja ställa en fråga speciellt till GudrunLindvall: Är det så läser det uppdrag somvi skickar med regeringen till ?Som sade är det här frågor som röross alla, vanliga människor. Det handlar om luften viandas, vattnet vi dricker, maten vi äter och de pro-blem vi har, dvs. det handlar om vår överlevnad.Därför är också en central utmaning för regeringskon-ferensen att inrikta EU-samarbetet mer på människorsbehov och problem i vardagen.Gudrun talar ironiskt om en "fantastiskmiljöunion". Jag ser det inte så, utan jag ser miljö-samarbetet som ett medel för att komma vidare.Vi skall också veta att vi själva är en del av demänniskor som får ett större miljömedvetande ochbättre kunskaper och därför ställer andra, nya kravhela tiden. Konsumenterna efterfrågar miljövänligaprodukter, giftfria matvaror och bättre märkning. Vifick i går i kammaren höra att vår nya jordbruksminis-ter är mycket intresserad av de här frågorna, som hontidigare har jobbat med.Samtidigt blir de här miljöargumenten i allt störreutsträckning också en konkurrensfaktor för företagen.Miljörelaterade varor, tjänster och produktionsmeto-der kan bidra till att stimulera ekonomisk tillväxt,skapa nya, "gröna" jobb och kanske också ge nyaexportmöjligheter. Men för att vi skall kunna kombi-nera tillväxt, ekonomi och ekologi krävs att vi har dethär gränsöverskridande samarbetet i menockså lokalt.Ordet väcker säkert många känslor idet här huset men också utanför. Det är ju just Ma-astricht som man skall försöka utvärdera på den rege-ringskonferens som har startat . Maastrichtför-draget innebär ändå en förstärkning av det europeiskamiljösamarbetet. Man kan väl säga att dess allmännaprinciper i huvudsak överensstämmer med principernaför svensk miljöpolitik.Men för att vi på ett effektivt sätt skall kunna arbe-ta vidare behövs, som många andra har påpekat idebatten, ytterligare åtgärder. Det handlar såväl omatt stärka den gemensamma miljöpolitiken som omförpliktelsen att väga in miljön vid beslut inom allaandra politikområden. Det här var ju grundtanken iRiokonferensen.Eva frågade varför vi inte gör en starkaremarkering just genom att skriva in slutsatserna frånRiokonferensen i fördraget. Jag vet inte om detta kanmarkeras starkare. Den här har tidigarebeslutat att huvuduppgiften för det svenska miljöarbe-tet i EU var att medverka till en långsiktigt hållbarutveckling i , i linje med slutsatserna frånRiokonferensen. Det finns alltså ett riksdagsbeslut omdetta, och ingen i regeringen kan missuppfatta detbeslutet i en förhandlingsposition.Sektorsansvaret är i detta sammanhang av storvikt. Ett exempel är naturligtvis jordbrukspolitiken.Jordbruket är en av de sektorer som måsteta ett större sektorsansvar för vår gemensamma miljö.Nu kommer inte CAP att direkt diskuteras under re-geringskonferensen, men reformeringen av jordbruks-sektorn är en viktig fråga att fortsätta arbeta med. Detär en arbetsuppgift för oss i det svenska parlamentetmen också en uppgift för våra EU-parlamentariker.Maggi tog upp djurskyddsfrågornaoch menade att skrivningarna på det området inte vartillräckligt starka. Jag har litet svårt att förstå denmisstro som finns inom både och Mil-jöpartiet, att man inom dessa partier anser att vi häri-från med våra ministrar skall skicka besked till Brys-sel om att man där inte gör ett bra jobb. Det är enmisstroendeförklaring. säger ocksåatt det här är fråga om ett demokratiskt underskott.Jag tycker att hon skall precisera det uttrycket litetmer.Vi måste komma ihåg att vi inte kan skicka allafrågor till en regeringskonferens. Det finns faktisktockså under det år som konferensen pågår en vanligvardag här i och i . Vi ser ju själva isamband med det som hänt i när detgäller "galna ko-sjukan" hur viktigt det är att manockså som regeringskonferensen pågårhar möjlighet att jobba med djurskyddsfrågor ochmed frågor rörande djurhälsan, som påverkar ossmänniskor.Herr talman! Ett övergripande svenskt mål är -om det är någon som tvivlar - att inte skallbehöva sänka miljöstandarden samt att vi skall varadrivande i EU:s miljöpolitik, så att nya miljöreglersätts på så hög nivå som möjligt. Miljöreglerna börhuvudsakligen vara minimibestämmelsen, som gerländer möjlighet att gå före i miljöpolitiken. Skallmiljösamarbetet bli effektivt bör de flesta beslut fattasmed majoritet, och miljöhänsyn bör slå igenom påalla politikens områden om vi skall kunna bidra till attuppnå målet en långsiktigt hållbar utveckling. Det härär betänkandetexter, och de har ifrågasatts av flerapartier i den här kammaren.Vad särskilt beträffar den s.k. miljögarantin enligtartikel 100 a 4 är artikeln av grundläggande betydelsenär det gäller möjligheten för enskilda medlemsländeratt gå före i miljöarbetet och införa eller bibehållasträngare nationella regler. Det finns en viss oklarhet itolkningen, och vi förutsätter att man när man ser överartikel 100 a 4 också tar in artikel 36, som rör handel.Herr talman! Som jag ser betänkandet och dessmiljöinriktning som helhet kan jag konstatera att vi ärväldigt eniga i den här kammaren. Det finns någraenskilda reservationer, som jag ser mer som en vil-jeyttring, som kosmetika, än som en helt avvikandemening från en svensk position.Härmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 57 BO () replikHerr talman! avslutade sitt inläggmed att tala om att det i det här betänkande var en storenighet på miljöområdet och att de reservationer somfanns var mest kosmetika. Jag måste göra henne be-sviken på den punkten, eftersom det finns en mycketmateriell skillnad på miljöområdet - det finns fleraskillnader, men jag skall uppehålla mig vid den somrör möjligheten att fatta beslut utan vetorätt vad gällerminimiavgifter på miljön. Det är kanske det viktigastemiljöbeslutet som den här konferensen skulle kunnafatta.Vi har i går och fått veta varför Socialdemo-kraterna så envetet tillsammans med gåremot det krav som flera oppositionspartier här liksomden danska regeringen har ställt inför konferensen,nämligen att det skall bli möjligt att gåemot ett eller ett par enstaka länder som inte vill haminimiavgifter på miljöområdet. är jag intresseradav att höra förklaring på varför So-cialdemokraterna går emot det kanske viktigaste mil-jöbeslutet som kan fattas på konferensen.Anf. 58 () replikHerr talman! Det börjar bli så i miljöpolitiken attvi får höra att vi är så ense. I menar vi attdet här är en myt som vi skall akta oss för att sprida.Vi skall tala om var skillnaderna finns, SinikkaBohlin.Skillnaden i det här fallet är att vi är många partiersom skulle ha velat ha mycket mer konkreta direktivtill regeringen. Jag skulle vilja veta vilka konkretadirektiv som egentligen finns. Allting är allmänt skri-vet - "det skulle vara bra", "man borde göra", "mantänker driva" och "man har drivit". Däremot finnsinget konkret. Det står inte: anser att rege-ringen på regeringskonferensen skall driva den ochden frågan. Det är mycket vagt skrivet, och det är detvi vänder oss mot. Vi hade velat ha klara, tydligaskrivningar.När det gäller t.ex. djuren står det i betänkandetatt "ett sätt kan vara" att föra in djurskyddet i Rom-fördraget. Vi menar att det skulle ha stått klart ochtydligt: Regeringen skall driva att djurskyddet skall ini . Då hade det stått klart vad vi tyckerhär i riksdagen.Också när det gäller de andra artiklarna hade detkrävts en tydligare skrivning. Vi vet ju att detinom miljöpolitiken inte räcker med de här otydligaskrivningarna utan att konkreta handlingar måste till.På regeringskonferensen skulle vi ha haft en chans attfrån svensk sida visa konkret vad som måste ändrasför att vi skall kunna gå före på miljöområdet. Detkan vi inte i dag.Dessutom säger regeringen att transport-, energi-och jordbruksfrågor är miljöområden som skall priori-teras, men man säger ingenting om ett av de störstamiljöproblemen, nämligen de kemikalier som finns ivaror. Är det här undfallenhet, eller vad beror det på?Anf. 59 () replikHerr talman! När jag sade att det finns en storenighet i den här kammaren var det sant. Vi är väldigtmånga i som tycker likadant i miljöfrågor.Sedan kan man gå ned till en detaljnivå, där oftastGudrun är, som kanske inte är en förhand-lingsfråga för regeringskonferensen. Så menar jagockså att det är med djurskyddet och djurhälsan.Det finns väldigt många miljöfrågor och djurhäl-sofrågor som vi kan arbeta med i t.ex. och fackutskotten, även om ni säger att detfinns ett demokratiskt underskott i det här huset. Detfinns alltså andra vägar att gå. Man kan inte fastnamed alla frågor just i regeringskonferensen, som på-går . Man kan inte lämna allt annat miljöarbeteåt sidan under ett år.Det är också en fråga om förhandlingspositioner.Jag vet inte om harförhandlat eller om hon bara kör över. Vi i det härlandet är 9 miljoner av 360.Jag tror säkert att vår regering och vår miljöminis-ter kommer att göra allt som går att göra för att varamed och påverka miljöfrågorna i positiv riktning påregeringskonferensen. Men om man som Miljöpartietvill leva med den här misstron - misstro alla, letafram de negativa sakerna och inte se någonting posi-tivt - då tror jag inte, , att vi kommerframåt.Anf. 60 () replikFru talman! Jag är mycket medveten om att alltinte kan komma upp på konferensen. Därför är viförvånade över att har en reservation därman kräver att skall ta upp det faktum attSverige har fyraåriga undantagsregler för vissa kemi-kalier. Detta hör inte hemma på regeringskonferensen.Det är helt riktigt.Jag är också övertygad om att mycket av CAP-diskussionerna kommer att föras i andra forum, ävenom det möjligtvis kommer att tangeras på regerings-konferensen. Det kommer antagligen också att taganska innan man är färdig. Därför har vibara ett särskilt yttrande när det gäller det.Men på regeringskonferensen skall man se övertraktaten, och då måste vi naturligtvis vara konkretanär vi vill ändra just dessa. Vill vi ha in vissa saker itraktaten är det nu det skall drivas. Det är nu man görden översynen, och det är där vi vill ha större konkre-tion.Sedan vill jag upplysa om någotsom kanske kan sprida en viss oro. har ettförbud som gäller mot import av koemb-ryon från , just på grund av galna ko-sjukan. är det alltså fritt fram att ta in emb-ryon från , trots att det finns en risk att vi dåfår in galna ko-sjukan. Det är en liten detalj, men detär en ganska intressant detalj. Det visar att vi måstekonkretisera oss även när det gäller detaljer ibland omvi skall klara miljön i Sverige.Jag efterlyser fortfarande ett svar på dessa frågor:Vad i betänkandet på miljöområdet visar konkret vadSverige skall driva i regeringsförhandlingarna för attändra traktaten? På vilket sätt har vi här i riksdagenstöttat regeringen i det här arbetet?Det är precis som säger: Vi är 9miljoner av 360, och om vi nu skall se till att göra EUtill en miljöunion gäller det att regering och riksdag ärså tydliga att de där nere förstår att vi står eniga bak-om. Är det bara otydliga skrivningar vi skickar nedverkar det inte som om vi är speciellt starka och enigai de här frågorna. Det hade funnits anledning att varamycket tydlig i det här betänkandet för att ge rege-ringen råg i ryggen.Anf. 61 () replikFru talman! Jag vill börja med om var de texter finns där det står att regeringenvill förändra traktaten. Jag ställer då motsvarandefråga: Var står det i betänkandet att man inte tänkergöra det? Hela konferensen handlar ju om att gå ige-nom fördraget.Vad gäller kemikaliefrågan hoppas jag att GudrunLindvall har läst betänkandet och även yttrandet frånjordbruksutskottet om kemikalier.