prot · GJ09101 · 1996-05-29 00:00:00 — Det är ett, som jag menar, solklart exempel påen överträdelse av reglerna för vapenexport. Rege-ringen har låtit pengar och näringslivsintressen taöverhanden över mänskliga rättigheter och de spelreg-ler som har antagit. Därför borde både JanNygren och , som har varit ansvarigastatsråd för det här området under granskningsperio-den, varit värda rejäl och hård kritik.Leif cyniska inställning till flyktingarhar också i ett par olika ärenden framstått i sin brutalanakenhet och motsatsställning till t.ex. FN:s barnkon-vention. Trots en strävan att få med så många sommöjligt har varken eller socialdemokra-terna orkat följa med i kritiken av av flyktingärendena. Jag kommer tillbakatill både vapenexporten och flyktingfrågorna senare idebatten i dag.Men det är också alliansen och So-cialdemokraterna som är den övergripande och vanli-gaste i betänkandet. Regeringspartiet och det störstaoppositionspartiet förenas av gemensamma intressenoch går hand i hand i nio fall av tio. Det är och sossarna som allt mertycks se sig själva som bevararna i svensk politik.Även i KU syns det här, och jag tror att bakgrundenligger i en i grunden gemensam syn på samhället ochnäringslivet.Men har också varit utsatta fören relativt hårdhänt granskning och vill kanske intekasta sten i glashus. Därför bildar man ett slags under-förstådd allians med Socialdemokraterna. Eller finnsdet ett annat skäl? , varför har ni blivitså timida? Jag tycker att den blomma som ville ge till och Moderater-na var ganska symbolisk för hur det verkligenstår till.Det finns en del skribenter och debattörer somklagat över att vi saknar en ordentlig opposition ilandet. Jag tror att denna klagan beror på att dessa,oftast uttalat borgerliga, skribenter har svårt att accep-tera att det politiska landskapet håller på att förändras.Oppositionen i riksdag, det parti som mestkonsekvent fullgör också granskningsuppdraget, är de gröna, följt av Vänstern och Folk-partiet.Jag roade mig med att tänka igenom re-servationerna och räkna igenom dem. Vi i Miljöpar-tiet har i dagens betänkande skrivit under nio reserva-tioner, där vi förordar en stramare granskning. Någrapinnhål därefter kommer och Vänstern.Det är definitivt inget självändamål att skriva mångareservationer, men det visar ändå något om vilkaambitioner som finns. Socialdemokraterna och Cen-tern är alldeles för insyltade i regeringsmakten för attklara av detta granskningsarbete fullt ut, menar jag.Nu har också i många stora frågor blivitSocialdemokraternas egentliga vapendragare.Jag tycker att det är viktigt att också påtala Soci-aldemokraternas ansvar i . Förraåret hade vi två f.d. regeringspartier som uttalade hårdkritik mot egna regeringskolleger när det var befogat.Det får inte ses som acceptabelt att bara stryka sinaegna medhårs. Om och riksda-gens kontrollmakt skall fungera krävs det integritetfrån ledamöterna, inte partilojalitet. Socialdemokra-terna har i årets betänkande inte levt upp till det an-svar som man kan förvänta sig av dem, tycker jag.Jag inser att det inte är en lätt uppgift att granskasina egna. Det är betydligt lättare för oss som inte harsuttit i någon regering ännu att granska både f.d. re-geringar och nuvarande regering. Men om man inteklarar av att granska sina egna visar man också att viborde ha en annan ordning och att inte ärförmögen att granska regeringen, och det är ett dåligtbetyg på riksdagen.Ännu allvarligare är det kanske att flera opposi-tionspartier inte lyckats samla sig till ett kritiskt be-traktelsesätt. Jag har suttit i , ochen av de mest kännbara erfarenheterna tycker jag ärjust det som var inne på tidigare: kan ifrågasätta om verkligen vill hamakt. Alltför ofta slår ifrån sig så fort dethandlar om att påverka och få inflytande över skeen-det.Den övergripande tendensen är också, som Ken-neth var inne på tidigare, att regeringen stärkspå bekostnad. tappar mark ochregeringens inflytande ökar, som beslutsfat-tande flyttas över till . Det visar sig också imånga olika frågor, t.ex. den förändring av budget-processen som vi arbetar med i . Också denstärker regeringens ställning, menar jag.Ytterligare ett tecken på detta är det ärende som vihar att diskutera som handlar om HenrikWestander och tillsättandet av ledamöter i . Att majoriteten i KU väljer att passa ochlåta regeringen bestämma över vilka som skall repre-sentera riksdagspartierna är ett tecken på en oerhördsvaghet hos riksdagen.Jag skall också gå in litet grand på de gransk-ningsärenden som kommer upp nu i början av betän-kandet. är den minister som mestuppenbart har begått ett formellt fel - näst efter det felsom begicks i vapenexportfrågan - som både kan ochbör klandras. När han deltog i regeringsbeslutet omatt bifalla HSB:s överklagande av Kammarkollegietsbeslut om permutation av Stiftelsen var han jävig, vilket han självockså erkände under KU:s utfrågning. Det handlar om11 och 12 §§ i förvaltningslagen som beskriver jävs-regler och som säger att den som känner till omstän-digheter som kan antas utgöra jäv självmant skall gedet till känna. Slutsatsen från KU är dock mild. Visäger bara att statsrådet borde ha avstått från att deltai regeringens beslut.Det är möjligt att KU borde ha reagerat hårdareoch tydligare i bedömningen av . Det hade i varje fall inte varit felaktigt meden hårdare skrivning till varnagel för både nuvarandeoch framtida statsråd.Det är viktigt att hålla rent från den här typen avohyra som snabbt kan växa sig in i regeringskanslietoch den offentliga maktapparaten i om maninte påtalar den tydligt. Helt klart är att självmant borde ha anmält att det fanns en riskför jäv eftersom han tidigare innehaft en ledande posti HSB. Värt att notera är också här vänsälla attityd, men kanske är detinte, som sagt, så lätt att granska när man sitter i glas-hus.KU har också granskat ett par olika ärenden somhandlat om myndigheternas självständighet och rege-ringens möjligheter att styra. Här tycker jag att det ärviktigt att KU klart säger ifrån att statliga myndigheteroch bolag inte får driva en egen politik på tvärs medvad riksdag och regering uttalat. Om företrädare förVattenfall eller andra statliga bolag uttalar sig offent-ligt måste de vara medvetna om att de på goda grun-der uppfattas just som företrädare för den verksamhetde är ansvariga för. Det här fastställer också KU ibetänkandet, och jag tycker att det är bra. Vattenfallhar i flera avseenden drivit en egen politik på tvärsmed både riksdagsbeslut och folkomröstningar, menarjag. Jag ger rätt i den kritik somhon framförde.Det här tangerar förresten en fråga som vi hadeuppe i efter initiativfrån . Den handlar om statliga myndighe-ters rätt att bedriva lobbyverksamhet mot riksdag ochregering. Vi har t.ex. ett ovanligt tydligt fall, där stat-liga är medlem i som är enmycket aktiv lobbyorganisation. Här reagerade ma-joriteten i KU för att åtgärder bör vidtas, men såvittjag vet är fortfarande medlem i Vägföre-ningen. Kanske kan det finnas anledning att ta uppden här frågan igen.Jag vill yrka bifall till ett antal reservationer i be-tänkandet, men jag gör det när de kommer upp i densenare debatten.Utnämningspolitiken (avsnitt 14)Anf. 11 Förste vice talman ()Fru talman! Kammaren har ett flertal gånger, ochdet på moderat initiativ - det är ju vi moderater somdriver de här frågorna - diskuterat olika regeringarsutnämningspolitik. Vi hade förra granskningsrundantillfälle att särskilt titta på hur regeringen rekryteringarna till höga EU-tjänster, välbetaldasådana, och vi kunde då konstatera att ett antal social-demokratiska potentater hade fått välbetalda tjänster iEU-byråkratin. Vi kunde också konstatera att här inteförelåg några möjligheter för andra personer att sökatjänsterna, eftersom något ansökningsförfarande ickeexisterade. Vi kunde dessutom konstatera att det intefanns några möjligheter till intresseanmälningar, ochman hade inte heller uppmanat till sådana. Det var ettsätt att belöna människor, alternativt att se till så fick möjlighet att sparka ut människor som intelängre platsade men att ändå ge dem välbetaldatjänster.Fru talman! Det är många som kanske tror att dengamla kungliga förläningspolitiken, som vi kännerfrån historieböckerna, inte längre finns. Fru talman!Den finns på ett sätt som skulle fått även drottningKristina och andra som var generösa med förläningaratt känna sig ganska tafatta och generade, dvs. införden mycket ohejdade förläningspolitik som i dagbedrivs och som gynnar en del av den politiska klas-sen.Det är väl ingen som på allvar kan hävda att rege-ringsformens 11 kap. 9 § följs. Den säger ut-tryckligen att endast förtjänst och skicklighet får liggatill grund för statliga utnämningar. Det är möjligt attden här paragrafen är felaktig - jag tycker att den harsina förtjänster - och att man skall väga in ett antalandra kriterier. Det är möjligt att den typen av ut-nämningspolitik inte längre fungerar i ett moderntsamhälle. Jag hoppas att den gör det, men om vi antaratt den inte gör det bör man sluta hyckla och intehävda att det är förtjänst och skicklighet. Det utmanarju alla matematiska sannolikhetskalkyler att personersom t.ex. inte längre platsar i en regering eller harmist sitt riksdagsmandat är de som därigenom mereller mindre med automatik uppfyller regeringsfor-mens krav på just förtjänst och skicklighet.Jag har naturligtvis ingenting emot att det för vissatyper av tjänster är rimligt att politisk erfarenhet -under förutsättning att personerna i övrigt är värdi-ga - kan vara någonting som vägs in och som innebärett plus. Det finns förvisso en hel del politiker somhar skött ämbeten som landshövding, ambassadör ochgeneraldirektör på ett förtjänstfullt sätt. Men det somär märkligt är att detta är någonting som uppenbarli-gen endast tycks gälla för människor med en visspartibok.Fru talman! Får jag ge ett exempel. Det finns i dagicke en enda ambassadör som är moderat, som alltsåhar kvoterats in i UD-hierarkin. Det finns säkert am-bassadörer som har moderata uppfattningar, men dehar gått den långa vägen, dvs. börjat som aspiranteroch genomgått normala inträdesprövningar. Men detfinns faktiskt inte en enda ambassadör som kommerutifrån och som har en moderat politisk bakgrund.Däremot finns det gott om socialdemokrater: på pressrådssidan, etc. Detär människor som har kvoterats in utifrån. Det är välingen som på fullt allvar, ärade kammarledamöter,tror att det icke skulle finnas någon utöver de härpersonerna, någon från något annat parti, som skullekunna göra utrikesförvaltningen lika stora tjänstersom de med socialdemokratisk partibok. Men detfinns faktiskt ingen moderat som har kommit in iutrikesförvaltningen efter en politisk karriär . Dethar tidigare funnits något fall.Det här visar ju med övertydlighet att pratet om attpolitisk erfarenhet är viktig inte tillämpas generellt.Om tiden hade medgett det skulle jag ha varit bereddatt gå igenom område efter område för att visa attsamma system finns där.Detta leder naturligtvis till att man vid regerings-skiften kommer att ta sig en funderare. Jagvill understryka att jag med beklagande har sett att viriskerar att få ett spoils system. Det är ingenting somvi moderater förordar. Problemet är att andra riskeraratt driva fram detta.Jag tycker att det är väldigt viktigt att partiledareoch andra tar en ordentlig diskussion om utnämnings-politiken och försöker hitta en balans i denna som göratt vi inte hamnar i ett läge där det blir nödvändigt attvid regimskiften vidta olika former av korrektiv. Detär inte bra med en politiserad förvaltning, och det ärallra minst, fru talman, bra med en smygpolitiseradförvaltning.När jag nu har ordet vill jag instämma med Ken-neth . Jag tycker att det är beklagligt att det ickefinns något statsråd närvarande här från den regeringsom nu granskas. Åtminstone borde de ha suttit härunder den inledande rundan. När jag var statsråd fannjag det vara en självklarhet, även om jag inte varföremål för granskning, att gå hit. Jag satt i bänkenoch lyssnade. Det är bara att konstatera att regeringenPersson icke visar den respekten för riksdagen.Anf. 12 ()Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i KU:s betänkande och avslag på Modera-ternas reservation under den här delen.Vid granskningen av regeringen ut-nämningspolitik har konstaterats, trots vad AndersBjörck påstod, att utnämningarna har följt rege-ringsformen, dvs. att vid utnämningarna av dessatjänster har hänsyn tagits endast till förtjänst ochskicklighet. ville göra gällande attingen här i kammaren eller någon annan skulle viljapåstå att så har varit fallet. Då kan jag säga att det ärett enigt konstitutionsutskott, utom , somhar den här uppfattningen.Under den tid som granskningen avser har ettdrygt sextiotal myndighetschefer utnämnts, och vidden offentliga utfrågningen av ikonstitutionsutskottet klargjorde han att han i frågaom 44 eller 45 av dessa personer inte hade någonvetskap om deras politiska hemvist. Det visar i sak attAnders har fel när han påstår att det vid ut-nämningarna enbart tas hänsyn till de politiska par-tiböckerna.Vi måste väl ändå vara överens - jag tror också attvi är det - om att politisk erfarenhet kan vara en vik-tig erfarenhet när det gäller den offentliga verksamhe-ten. Men vi måste väl också inse att det, trots att dethandlar om ett sextiotal personer, är mycket av tillfäl-ligheter som gör vilka personer som står till förfogan-de, vilka meriter som efterfrågas varje gång, hur köns-fördelningen ser ut, osv. Det är många saker som skallvägas in för en regering vid vissa av de här utnäm-ningarna.Men det viktigaste måste väl ändå vara att manefter det att utnämningen har skett lämnar partibokenåt sidan och tjänar den sittande majoriteten. Här är välden avgörande frågan hur det fungerar och, som An-ders ondgjorde sig över, hur de anställda serpå detta. Jag kan inte finna att det har uppstått någrasom helst problem.Här borde väl debatten egentligen ha varit slut ochallting varit frid och fröjd, och den totala enighetenskulle ha brett ut sig. Så skulle fallet naturligtvis havarit om inte detta varit favoritfråga.Jag förstår att i dessa tider är i desperatbehov av att försöka hitta en partiprofil, men i dennafråga är det att koka soppa på en spik.Anders påstod i sitt inlägg här att han intevill förorda något nytt system när det gäller utnäm-ningspolitiken, men i den reservation som moderater-na har lämnat kan man läsa: "Eftersom en regeringmåste ha förtroende för att myndighetscheferna lojaltgenomför regeringens politik är detta en naturligutveckling." Då tycker jag att det är dags att modera-terna försöker bestämma sig.Är det här nu någonting som anser ärså fel så är det ändå en naturlig utveckling enligt eregen reservation. Det måste väl vara något av enlogisk kullerbytta! hävdar ju alltid att detär för mycket som styrs av politikerna - det är juandra, gyllene krafter som skall lösa alla problem.Men i reservationen i betän-kande säger man att det är en naturlig utveckling iutnämningspolitiken att ändra den nuvarande ord-ningen.Jag tycker att det är på sin plats att vi i någon månförsöker komma överens om vilken inriktningen skallvara. Det jag kan förstå av tonläget i är att det väl måste vara någon moderatsom känner sig förbigången; i sitt inlägg anspeladehan ju på att inte har fått nå-gon sådan utnämning. Vilken moderat det är somkänner sig förbigången är det bara somvet.Anf. 13 Förste vice talman () replikFru talman! tycks ha litet problemmed syftningen när han läser innantill. Vi konstaterari den moderata reservationen att vi på grund av densocialdemokratiska utnämningspolitiken riskerar att iSverige få ett system där man vid regimskiften kantvingas till utbyten på olika tjänster, vilket lagstift-ningen medger. Det står uttryckligen att det är pågrund av den socialdemokratiska utnämningspolitikensom vi riskerar detta. Det är bara att läsa innantill. Detstår: "Utskottet menar att granskningen har visat attregeringen har utnyttjat utnämningspolitikentill det egna partiets fördel. - - - I praktiken har där-med" - ´därmed´ syftar på det jag läste upp -"dörrarna öppnats för ett system" osv.Det är väl inte så att tror att ut-nämningen av till ambassadör i ,en av våra viktigaste ambassadörsposter, hade någon-ting att göra med att han hyser kärlek till utrikesför-valtningen? Det var en följd av en regeringsombild-ning.Inte tror väl att utnämningen avSten till rikspolischef hade någonting attgöra med att han är bra på att svinga batongen och haren lång bakgrund som fotpatrullerande polis? Den varen följd av att han inte platsade i den regering somhan då satt i.Inte tror väl att ut-nämning till chef för ett ämbetsverk under Försvars-departementet hade någonting att göra med att han ärintresserad av den verksamheten? Den var direktkopplad till att han icke blev omvald som riksdags-man.Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen. Det ärväl ingen större svårighet att se orsakssambanden!Anf. 14 () replikFru talman! tog upp utnämningenav ett antal personer. Av naturliga skäl har jag intetillgång till deras meritlista på det sätt som regeringenhar vid sina utnämningar.Men nämnde . Jagtycker personligen att det är ett bra exempel på enperson med ett politiskt kunnande och politiska meri-ter som duger även för det uppdraget. i riksda-gen och statsrådserfarenhet från olika områden ärnaturligtvis meriterande för det uppdrag han nu får.Jag är övertygad om att han kommer att sköta detalldeles utmärkt. Om det sedan har funnits någonannan kandidat till den posten känner jag inte till.När det gäller sade ju IngvarCarlsson vid utfrågningen klart och tydligt - jag utgårfrån att lyssnar när vi kallar in förrestatsministern till en utfrågning - att det inte var påstatsrådsmeriterna som hade fått er-bjudandet att bli rikspolischef, utan det var hans juri-diska kunskaper och den juridiska bakgrunden somvar meriterna.Jag förstår att det aldrig har slagit han kanske har fel. Men i reservationstår det: "Utskottet menar att granskningen har visatatt regeringen har utnyttjat utnämningspoli-tiken till det egna partiets fördel." Men utskottet är juenigt om att det icke är fallet. Att uppfattningen får stå för honom. Men det faktumatt har den åsikten är ju inte någotbevis.Jag fick aldrig svar på vilken moderat det är somkänner sig så förnärmad att det föranleder den härdebatten.Anf. 15 Förste vice talman () replikFru talman! Jag tycker att visar ennärmast häpnadsväckande naivitet när han tror att detuteslutande handlar om att de personer som harnämnts har utnämnts på grund av förtjänst och skick-lighet och att inga partipolitiska hänsyn har tagits. Detkan bara inte mena! Som jag här harvisat finns det ju ett orsakssamband med att man avolika skäl har velat bli av med personen i fråga.Som riksdagsledamot vet väl ändåhur man skriver en reservation. Vi står för åsikterna ireservationen. Det är det som vi vill att kammarenskall rösta för om det går till omröstning. Att vi inteskulle ha rätt att ha en egen uppfattning och skrivasom vi vill i vår reservation förefaller ganska såmärkligt.På en punkt har rätt: Det är Mode-rata samlingspartiet som driver kampen mot en ut-nämningspolitik som vi menar icke följer regerings-formens bud om förtjänst och skicklighet, som inte tartill vara politiska erfarenheter ur olika partier, sominte leder till att vi rekryterar de bästa cheferna tillstatliga ämbetsverk, myndigheter, ambassader ellervad det nu kan vara. På den punkten har MatsBerglind alldeles rätt; det är Moderata samlingspartietsom driver de här frågorna, och det är vi faktisktstolta över. Men vore det inte bättre om man försökteskapa någon form av ordning och reda? Alternativetär att ändra stadgandena i regeringsformen.Anf. 16 () replikFru talman! Nog får ha vilken åsiktde vill, , och nog får de skriva sin re-servation på sitt sätt. Det var inte det jag invände mot.Jag kanske uttryckte mig otydligt, men jag menade attdet som står i reservation ju inte kanpåstås vara sanningen. Det är en partsinlaga somberor på att känner sig förbigångna, meni den sakliga granskning som konstitutionsutskottethar gjort finns det i övrigt en stor majoritet för attregeringsformens stadganden har följts vid alla dessautnämningar. Att sedan har en annanuppfattning i den frågan överlåter jag åt honom attbekymra sig över.Man kan ta andra exempel. När den borgerliga re-geringen lämnade över 1994 fanns det tolv borgerligaoch sex socialdemokratiska landshövdingar. Det fannsingen från och ingen från Miljöpartietheller. Att landshövdingarna rekryteras på partipoli-tiska meriter är kanske ännu vanligare. Men att detibland blir en viss snedfördelning behöver ju intemotivera denna oerhörda misstanke, att det bara ärsocialdemokrater som kommer i fråga.Men börjar vi ändå närma oss svaret på denfråga jag ställde, nämligen vilken moderat det är somkänner sig förbigången. Av hettan i skulle jag vilja dra slutsatsen att det väl är hansjälv som känner sig förbigången.Anf. 17 ()Fru talman! Den gångna debatten har handlat omvilka partier som gynnas eller inte gynnas. Jag skullevilja säga att jag har anslutit mig till majoritetsskriv-ningen därför att den trots allt inte bedyrar alldeles förmycket när det gäller politiseringen av tjänstetillsätt-ningen.Jag tycker emellertid att frågan bör lyftas till ettlitet annorlunda plan. Jag har egentligen rakt motsattperspektiv på frågan än det som förste vice talmannenredovisar.Vi har till den högre utbildningen i vårt land enmycket klar och tydlig social snedrekrytering. Ung-domar ur vad vi kan kalla överklassen befolkar hög-skolorna i långt högre grad än vad dessa klassersandel av befolkningen skulle motivera. Det gällerockså vid tillsättandet av högre tjänster inom statsför-valtningen. Vi har en utomordentligt stark socialsnedrekrytering till höga tjänster inom statsförvalt-ningen, som gör att vi har en byråkrati med en klartborgerlig prägel.Frågan är inte ordentligt undersökt. Den känslaman har är egentligen att socialdemokratiska rege-ringar bara på ett marginellt sätt har påverkat dennasociala snedrekrytering.Det finns också en annan sak i sammanhanget. Jaghar inte sett någon anledning att på grundval av detmaterial vi har gått igenom i utskottet ifrågasätta degjorda utnämningarna. Jag vill när jag godkännerutskottsmajoritetens skrivningar ändå till kammarensprotokoll notera att vi också märker vilka som överhuvud taget aldrig kommit i fråga för sådana tjänstersom det är fråga om. Det är människor med företrä-desvis vänsterradikala idéer, miljöaktivister, aktivisteri solidaritetsrörelser osv. De har aldrig kommit i frågaför dessa tjänster. Människor med högeråsikter finnsdet trots allt gott om, även om en del kanske formellthar en socialdemokratisk partibok. Vänsterradikalersaknas helt.Det kan inte vara fel på vänstermänniskornas sak-liga meriter. Det behöver bara ta efter det avsvurit sig tidigare åsikter eller bytt politisk fotinnan man t.o.m. är kvalificerad nog att ingå i självaregeringen. Här, om någonstans, finns det social ochpolitisk diskriminering.Med dessa anmärkningar har jag ändå ingentingatt erinra mot de ställningstaganden som har gjorts förde utnämningar som faktiskt har gjorts, utan kan ac-ceptera utskottsmajoritetens skrivningar på dennapunkt.Anf. 18 ()Fru talman! Jag skulle vilja tillägga några saker tilldenna debatt, trots att jag inte anmält mig tidigare. Dehar sin utgångspunkt i de brösttoner som hörs bådefrån moderat och från socialdemokratisk sida i dis-kussionen om dessa frågor.Det är endast sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet som skall ligga till grund för regeringensutnämningspolitik. Dessa tjänster - det är ofta gene-raldirektörer, landshövdingar osv. Det är ingen som söker. Det betyder att denvägning som sker i normala fall när statliga tjänstertillsätts vanligtvis inte sker. Det är ett slags headhunting. Man tar folk som man känner till och somman vet har varit duktiga på andra håll.Det sannolika är väl att det finns fler socialdemo-kratiska verkschefer än t.ex. borgerliga, och vissapartier saknas förmodligen helt.