prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 68 m, 20 c, 19 v, 12 kdsFör res. 1: 21 fp, 14 mpFrånvarande: 18 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 11 (statens borgenärsfunktion vid ackord)1. utskottet2. 6 (m)Votering:189 för utskottet82 för res. 627 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 7 fp, 19 vFör res. 6: 70 m, 12 kdsAvstod: 13 fp, 14 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 12 (förmånsrättslagen)Yrkanden:1. utskottet2. 7 (m)3. res. 8 (c)4. res. 9 (fp)5. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 1 (kds)Förberedande votering 3:22 för res. 912 för mot.266 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Förberedande votering 2:22 för res. 821 för res. 9256 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Förberedande votering:71 för res. 721 för res. 8207 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:163 för utskottet71 för res. 766 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 1 fp, 19 vFör res. 7: 71 mAvstod: 20 c, 20 fp, 14 mp, 12 kdsFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 14 (återtagandeförbehåll)1. utskottet2. 12 (c, fp)Votering:242 för utskottet41 för res. 1215 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 68 m, 19 v, 12 kdsFör res. 12: 20 c, 21 fpAvstod: 1 m, 14 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU27 Patientskadelag m.m.Mom. 3 (biverkningar av tandvårdsmaterial)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:284 för utskottet15 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 20 c, 20 fp, 19 v, 12 kdsFör res. 1: 1 fp, 14 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 4 (ersättning vid bristande information m.m.)1. utskottet2. 2 (v, fp, mp)Votering:246 för utskottet54 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 20 c, 12 kdsFör res. 2: 21 fp, 19 v, 14 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.8 § Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvår-denFöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU18Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården (prop.1995/96:176)Anf. 38 ()Fru talman! Jag vill förklara bakgrunden till Mo-deraternas reservation och särskilda yttrande i betän-kandet om tillsyn över hälso- och sjukvården.Vi har ingen annan mening än utskottet i övrigtnär det gäller lagregleringen av ledningen inom hälso-och sjukvården. Redan förra gången när lednings-ansvaret var uppe till avgörande i kammaren var vitveksamma till den dåvarande socialdemokratiskarigida linjen att det nödvändigtvis måste vara en läka-re som leder verksamheten. Det är alltså den linjensom socialdemokraterna nu har svängt 180 graderfrån.Däremot får ju inte en öppnare hållning innebäraatt man slår över i den andra extremen och förringarvärdet av medicinsk kompetens. Därför understrykervi i ett särskilt yttrande att det är viktigt att den pro-fessionella kompetensen ges en fortsatt stark ställningi sjukvården.Inom en servicesektor, som ju sjukvården är, ärdet givetvis naturligt att sätta patientens intressenfrämst. Det innebär att kvaliteten i vården måste pri-oriteras och att ledningens kompetens på det områdetär oerhört viktig. Det är därför enligt vår meningviktigt att den som är chef för en medicinskt behand-lingsinriktad verksamhet har en professionell kompe-tens. Beroende på verksamhetens huvudsakliga in-riktning kommer behovet av kompetens att variera.Detsamma gäller därmed förstås också behovet avlämplig chefskompetens.Inom näringslivet ser vi , för att ta ett exem-pel, en allt tydligare tendens till att man övergår till enmer professionell ledningsstruktur i stället för dentidigare, kanske ofta mer byråkratiska. Det är så klarten klar fördel att ledarna har gedigen kunskap om denverksamhet de leder.Om den medicinska kunskapen på chefsnivå för-svagas riskerar patientens behov att skjutas i bakgrun-den till förmån för andra värderingar, t.ex. ett för-stärkt politiskt inflytande över den rena vården och enstarkare politisk styrning från landstingens sida. Efter-som legitimerad personal inom vården har en specielllojalitet mot patienten som en följd av dess yrkesetik,medan en chef med en annan bakgrund sannolikt harstörre lojalitet mot den som ansvarar för verksamhe-ten, dvs. i stort sett alltid , är det en fördelför patienten med så mycket professionellt ansvar sommöjligt.Det är viktigt att påpeka att problemen med chef-skap inom vården kommer av att sjukvården i höggrad är en politiskt styrd och hårt byråkratiserad mo-nopolverksamhet, där tillsättningen av chefer oftatyvärr skett på andra grunder än vad de hade gjortinom en konkurrensutsatt verksamhet. Men om detoffentliga monopolet bryts upp och produktion i kon-kurrens tillåts inom vården är vi övertygade om att enprofessionell organisation med för patienterna säkraoch effektiva chefskap skulle utformas utifrån lämpligkompetens i de enskilda fallen.När det gäller tillsynen av hälso- och sjukvårdenanser vi liksom majoriteten i utskottet att det är riktigtatt man koncentrerar denna så långt det är möjligt tillSocialstyrelsen. En mer koncentrerad tillsyn ökarkompetensen och medför att samma krav ställs obero-ende av vem som är huvudman för vården.Däremot anser vi inte att ett överförande av verk-samhetstillsynen från till Socialstyrelsenav skolhälsovården borde vara nödvändigt för attsäkerställa skolhälsovårdens goda kvalitet. Regering-ens förslag innebär ju att skall hatillsyn över personalen inom skolhälsovården. Så harockså varit fallet , men har ansvaratför verksamhetstillsynen. Vi anser alltså att det börfortsätta att vara så, därför att ett överförande av verk-samhetstillsynen förmodligen inte skulle gagna skol-hälsovårdens funktion. Det skulle göra att skolhälso-vården för mycket skiljs ut från den övriga skolverk-samheten, vilket kan vara negativt. Det får alltså bliett slags balansgång mellan värdet att å ena sidankoncentrera tillsynen så mycket som möjligt till So-cialstyrelsen, och å andra sidan låta skolhälsovårdenverka så nära skolverksamheten i övrigt som möjligt. Idet läget landar vi på att låta situationen vara som denär nu och alltså ha kvar verksamhetstillsynen hosSkolverket.Däremot vill jag gärna säga att det är beklagligt attSkolverket har ägnat denna tillsyn så litet in-tresse. Om man inte sköter detta på etttillfredsställande sätt finns det all anledning att åter-komma till var denna tillsyn skall ligga.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservation 3 i det aktuella betänkandet.Anf. 39 ()Fru talman! Vi har framför oss en ny lag om till-syn över hälso- och sjukvården. Man tar upp en gam-mal trätofråga, nämligen hur ledningsansvaret inomhälso- och sjukvården skall regleras. Olika personal-grupper har olika syn på vem som är bäst skickad attleda en verksamhet som kräver både kvalitet ochsäkerhet. Kompetens hos den som har ledningsansva-ret är ju här A och O.I propositionen tas på ett mycket bra sätt upp vik-ten av att ledningsfunktionen är tydlig och har ansvarbl.a. för den löpande verksamheten, upprätthåller ochbevakar att hälso- och sjukvårdsverksamheten tillgo-doser en hög patientsäkerhet men också god kvalitetav vården och en kostnadseffektivitet, vilket i dagensläge är extra viktigt.Vilken kompetens den som leder en viss verksam-het skall ha skall enligt propositionen vara beroendepå vilken inriktning och omfattning som verksamhe-ten har och vilket ansvar som läggs på den här led-ningsfunktionen. Man föreslår att verksamhetschefenskall ha ett samlat ansvar över verksamheten menkunna delegera eller uppdra åt annan att ansvara förvissa delar av den beroende på kompetens.I propositionen anges också att iallmänna råd närmare skall ange vilka grundläggandekrav som fordras på verksamhetschefen med hänsyntill inriktningen av hälso- och sjukvården. Därmedanser vi i liberalerna att man har fått ensalomonisk lösning på ett mångårigt problem, därledningsansvaret först exklusivt låg på läkarna för attsedan splittras upp i ett administrativt och medicinsktansvar för att därefter åter bli mer läkarkoncentrerat.Och , efter uppföljning av senare års erfarenheter,har landat på det som sedan utgjordeunderlag för denna proposition. Det blir nu en viktiguppgift för , tillsynsmyndigheten, attformulera dessa allmänna råd utifrån de krav på sä-kerhet och kvalitet som man kan ställa på vården.Vi har väckt en rad motioner som har lett till re-servationer som är fogade till detta betänkande. På detstora hela är vi i sak överens med utskottsmajoriteten.Det är takten som vi ser litet olika på när det gällervissa frågor just med tanke på kvalitet och säkerhet.Det gäller t.ex. laboratorierna och laboratorieassisten-terna. Vi vill genom ett tillkännagivande skynda påregeringen så att inte några onödiga olycksfall inträf-far i vården.Vi tar även upp kvalitetssäkring, en egenkontrollav verksamheten. Vi anser att det skall ingå i hälso-och sjukvårdspersonalens ordinarie arbetsuppgifter,eftersom vi av erfarenhet vet att detta kan komma attläggas längre ned på prioriteringslistan och t.o.m. blinågot av en fritidssysselsättning.Vi har även tagit upp skolhälsovården. När detgäller detta vill jag instämma i syn-punkter på vikten av att verksamhetsansvaret liggerkvar på , därför att skolhälsovården är sånära kopplad till folkhälsoarbetet. Den hälsofostransom skolan borde ägna sig åt har tyvärr inte varit såframgångsrik som vi skulle ha önskat. Om man ytter-ligare skulle splittra upp detta ansvar genom att låtatillsynsansvaret föras över till , tror viatt man ytterligare minskar intresset inom skolansvärld för hälsofostran. Men det är viktigt att man nuföljer upp att verkligen tar sitt ansvar pådetta område.Vi har skrivit en reservation om patientens ställ-ning, att patienten skall vara i centrum och att det ärviktigt med god kommunikation mellan vårdgivareoch vårdtagare, så att inga missförstånd uppstår. Vihar även tagit upp behovet av hjälp med att skrivaskadeanmälan när man är sjuk och har fått en skada.Då kanske man inte är stark nog eller har tillräckligakunskaper att skriva en bra skadeanmälan. Detta harvi just nu voterat om i samband med ärendet om enpatientskadelag. Då fick liberalerna stödav och . I den reservationsom vi har fogat till detta betänkande finns dessa bådapartier inte med. Men det skulle vara intressant att idebatten få veta om det är ett olycksfall i arbetet attdessa partier inte har uppmärksammat att sammafråga är uppe i två utskott eller om det finns någonspeciell avsikt med att de inte finns med på reserva-tionen i detta betänkande.Vi har också tagit upp att man kan gradera sank-tioner för att så att säga rehabilitera läkare som hargjort fel i samband med behandling.Jag mötte den här frågan på läkemedelsområdetoch tyckte att utbildning kanske skulle vara bättre änrepressalier. Vi vill skynda på skeendet i denna fråga,medan regeringen vill avvakta utredning.Folkpartiet liberalerna stöder naturligtvis alla dereservationer där vi finns med, men vi yrkar för tidsvinnande bifall endast till reservation 3 under mom. 7samt till reservation 7 under mom. 12.Anf. 40 ()Fru talman! Jag kan i likhet med säga BarbroWesterholm säga att vi är ganska nöjda med dettabetänkande. Också vi har ett antal yrkanden men harinte nått ända fram på alla punkter. Vi får väl åter-komma.Vi ville t.ex. att benämningen patientansvarig le-gitimerad läkare skulle ersättas med patientansvariglegitimerad behandlare. Vi menar att samordning ochplanering av vård- och behandlingsarbete inte börförbehållas endast läkare utan att även andra yrkes-grupper, framför allt psykologer, kan ta ett huvud-ansvar för en patient.I betänkandet uttalas att behovet av legitimeradpatientansvarig läkare bör utvärderas, och vi kan välnöja oss med det. Vi har inte reserverat oss på denpunkten, men vi tror att det skulle vara ett steg framåtatt vidga detta begrepp.Vi tycker, som har sagts här tidigare, att förslagetom att verksamhetschefer inte behöver vara läkareliksom förslaget om att skärpa kravet på kvalitetssäk-ring är bra. Jag tror att uppmärksamheten kringMedanalysskandalen har bidragit till att skynda pådetta litet grand, vilket bär bra.Socialstyrelsen får nu ett samlat tillsynsansvaröver all hälso- och sjukvård. Det är bra. Det finnsdock ett undantag, nämligen försvaret, något somMiljöpartiet har uppmärksammat. Jag tycker att det ärbra. Jag har inte tidigare stött den reservationen, menom tänker begära votering, kan jag tänkamig att göra det. Jag har inte lyckats finna någon bramotivering till att försvaret skall undantas. Det är välviktigt att man har tillsyn även över dess hälso- ochsjukvård.Huvudpunkten, där jag vill framföra ett yrkande,är reservation nr 6 om patientombudsman. BarbroWesterholm undrade vad det är för skillnad mellanvår och hennes reservation. Jag anser att vår är meralångtgående och precis. Det ärende som tidigare be-handlades i lagutskottet gällde mera ett allmänt krav,och där hade vi inte något långtgående yrkande om enpatientombudsman, men det har vi i det här betänkan-det, som jag anser vara mer verksamhetsinriktat.Vi vill att det skall inrättas en fristående , dvs.en statlig patientombudsman, till vilken patienterna iförsta hand kan vända sig med sina klagomål på vår-den. De kan där få aktiv hjälp med ersättningsanspråk,prövning av disciplinära åtgärder mot felande sjuk-vårdspersonal osv. En sådan instans skall även varalokalt förankrad.Det har rests invändningar mot detta. Manhänvisar exempelvis till att de förtroendemannanämn-der som skall inrättas i kommuner och landsting skallta hand om detta. Man hänvisar också till att Social-styrelsen har ett tillsynsansvar och att det skall räckamed det. Problemet är att det inte räcker.Socialstyrelsen uppfattas av allmänheten som enmyndighet. Jag har all respekt för Socialstyrelsensambitioner, men någon allmänhetens ombudsman kanden inte uppfattas som.Det är likadant med landstingens och kommuner-nas organ. Också de uppfattas som parter i målet.Man har visserligen tänkt att skall varapatienternas företrädare, men vi vet hur det är i prak-tiken, framför allt i dessa nedskärningstider. Det ärverksamheten som går främst. Man slår vakt om sinverksamhet, och om folk börjar klaga, reser man sigupp till försvar. Man angriper inte sin egen verksam-het, som man är huvudansvarig för.Det finns t.o.m. exempel på att man i vissa kom-muner har utsett kommunstyrelsen till förtroende-nämnd. Hur skall det uppfattas bland allmänheten attkommunstyrelsen är motpart men skall varapatientens företrädare? Det blir väldigt förvirrande.Det finns helt klart ett behov av en oberoende in-stans, och vi kommer att driva den här frågan vidare.Det hänvisas också till HSU 2000, och det är rik-tigt att frågan har varit uppe där. Eftersom jag sittermed i utredningen kan jag dock säga att det blir enytterst summarisk behandling och att det inte blirnågot steg framåt i den här omgången.Jag tycker att det här gäller ett angeläget behov,och jag vill yrka bifall till reservation nr 6.Jag vill, eftersom jag har kvar av ta-letiden, också ta upp ytterligare en fråga. Det harkanske gått troll i ordet patientombudsman. På vissasjukhus använder man detta ord för förtroendeman-nanämnderna, och det rör kanske till begreppen något.Men av det som jag sagt framgår att vi vill haen oberoende instans. Vi kan kalla den "allmänhetensombudsman", om det passar bättre, eller tala om upp-rättande av medborgarkontor.Jag tror att det som vi syftar till ligger rätt i tiden.Anf. 41 ()Fru talman! I stort sett är propositionen och betän-kandet om tillsyn över hälso- och sjukvården bra, menvi anser i att det hade varit bättre, om enenda myndighet hade fått det övergripande ansvaretför hela hälso- och sjukvårdsområdet. blev det interiktigt så.Något förvånade konstaterar vi att tillsynsansvaretför hälso- och sjukvården inom försvaret ligger kvarpå generalläkaren, som har ansvaret för tillsynenöver hälso- och sjukvård samt djurhälsovården inomhela Försvarsmakten. Vi anser att man borde ha tagitsteget fullt ut, så att även Försvarsmaktens hälso- ochsjukvård omfattades av ansvar.I den motion som väckt med anled-ning av propositionen anför vi att vi delar uppfattning att regeringen borde ha före-slagit att all tillsyn över hälso- och sjukvård och översocialtjänsten skulle ha samlats hos en enda myndig-het. Vi anser att den frågan borde ha utretts. Vi tror attdet hade varit en fördel med en enda kontrollerandemyndighet, som skulle stå helt fri från eventuell lokalpåverkan.Fru talman! Jag står bakom de båda förslag somjag redovisat, men jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservation nr 4 om att även försvaretskall omfattas av tillsyn över hälso-och sjukvård samt till reservation nr 7.När det gäller tillsynen över vill jagsäga att jag närmare skall studera hur den funge-rar och eventuellt skall återkomma under den allmän-na motionstiden.Anf. 42 ()Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation 1 om avslag på propositionen. Jag villmotivera varför den reservationen avgivits.Vi anser att en sjukvård av hög kvalitet kräver enhelhetssyn och även samarbete mellan olika vårdin-satser. Utan helhetssyn riskerar vi att få en subopti-mering, där besparingar på ett ställe dyker upp somkostnader på ett annat.Nästan får vi rapporter från enskilda somhar kommit i kläm på grund av dålig kommunikation ivårdkedjan. En del har skrivits ut från akutsjukvårdenäven om de har ett fortsatt vårdbehov. Utskrivningenhar alltför ofta skett utan att detta rapporterats tillprimärvården, hemsjukvården eller socialtjänsten.Andra människor, ofta äldre, har drabbats på ett sättsom gjort att helt nya vårdbehov uppstått utan attdessa förändringar har vidarerapporterats. Mångamänniskor drabbas av att huvudmännen inte kan enasom vem som har huvudansvaret för individen ochdennes behov. Detta är oacceptabelt och urholkarförtroendet hos allmänheten för att kvaliteten ochsäkerheten skall kunna hållas på en hög nivå.Fru talman! För att också kunna garan-tera alla patienter i vårt land, oavsett vårdform, hälso-och sjukvård med hög kvalitet och god säkerhet be-hövs tillsyn. Vår mening är att den statliga tillsynenskall ses som ett komplement till den av nödvändighetlokalt baserade kvalitetssäkringen, som sjukvårdshu-vudmannen har ett stort ansvar för enligt hälso- ochsjukvårdslagen.Spri skriver i sitt remissyttrande att betydelsen avdet kvalitetsarbete som utförs som egen kontroll un-derskattas i promemorian. Även ,, läkarförbundoch kommun betonar särskilt sjukvårdshu-vudmannens egen kontroll som det viktigaste instru-mentet vad gäller upprätthållande av kvalitet ochpatientsäkerhet och ser det som en väsentlig utgångs-punkt för tillsynen. Vi delar det synsättet.Vård och omsorg vid sjukdom och svaghet tillhörde mest grundläggande kraven på trygghet inom väl-färden. De krav på kvalitet och säkerhet som förslagetom förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården syftartill hänger mycket samman med resursfrågorna inomhälso- och sjukvården. Många landsting och kommu-ner, som har det yttersta ansvaret för hälso- och sjuk-vården, har ekonomisk obalans och har därför tvingatstill stora besparingar. Det kärva ekonomiska läget harvisserligen tvingat fram ett fruktbart nytänkande mensjukvårdshuvudmännen har kommit till den smärt-gräns där ytterligare indragningar skulle innebära risk för vårdens kvalitet.Det finns enligt vår mening en stor risk att degrupper som inte kan göra sin röst hörd förbigås. I ensvår ekonomisk situation är det lätt att tillmötesgå degrupper som har de starkaste företrädarna, men det ärinte alltid de grupper som är de mest utsatta eller harde största behoven. De grupper som är de mest utsattahar oftast inga eller i varje fall inga högljudda företrä-dare. Just därför är det viktigt med en etisk medveten-het och mogenhet.Fru talman! Enligt vår mening bör en förstärkt till-syn över hälso- och sjukvården därför kopplas sam-man med de frågor som bereds inom ramen för detuppdrag som Hälso- och sjukvårdsutredningen har. Vi är övertygade om att den lagstiftningsom syftar till att säkerställa hälso- och sjukvårdenskvalitet och säkerhet för patienterna måste kopplassamman med frågan om de resurser som sjukvårds-sektorn tilldelas. Eftersom denna nödvändighet intebeaktas i propositionen bör propositionen avslås.Regeringen bör därutöver få i uppdrag att göra enöversyn av tillsynsreglerna och i det sammanhangetge ett kompletteringsdirektiv till HSU 2000 om attnärmare analysera tillsynsfrågorna kopplade till frå-gan om vårdens resurser.Med det yrkar jag bifall till reservation 1.Anf. 43 () re-plikFru talman! Jag tror att och jagär överens om vikten av säkerhet och kvalitet i vårdenunder det förändringsskede som sjukvården nu ge-nomlever på grund av den ekonomi som vi har ochden stelhet som finns i systemet att åstadkomma re-sursbesparande förändringar. Ser inte en fara i att vänta med den här tillsynslagen? Dettar innan HSU 2000 är i mål och innan dettakommer att leda till en proposition. Är det då intebättre att ha en modern tillsynslag som Socialstyrelsenkan verka efter under tiden?Anf. 44 () re-plikFru talman! Det är naturligtvis viktigt med tillsy-nen, det vill jag poängtera för om en parlamentarisk kommitté tar ett helhets-grepp över vårdens resurser och organisation, tyckerjag att man bör följa med genom ett nytt förslag föratt se till att allt kommer att fungera tillsammans. Oftahar vi i riksdag fattat delbeslut i olika frågor.Då har vi sett att det inte alltid blivit den helhet somvi har tänkt. Av det skälet tycker jag att man kundelugna sig litet grand. HSU 2000 har ändå hunnit meden del och fortsätter att arbeta. Jag tycker att det voreklokt att invänta den utredningen.Naturligtvis är en god tillsyn A och O inte minstnär ekonomin tryter i kommuner och landsting.Anf. 45 () re-plikFru talman! Jag ser alltså med stor oro på vad somkan hända inom vården under dessa neddragningar.Då ser jag den lag som vi nu skall anta som ett braverktyg för att larma om saker ochting går snett och det kan bli ganska dramatiska bris-ter i kvaliteten av vården. behöver dådet här verktyget.Anf. 46 ()Fru talman! När den s.k. åliggandelagen skullebehandlas av socialutskottet påtalade visocialdemokrater att det saknas tillsyn över den priva-ta sjukvårdens verksamhet. Den gamla vårdhemsstad-gan som finns är föråldrad och svarar inte mot denprivata vårdens utveckling mot helt andra verksamhe-ter än vad vårdhemsstadgan täcker. Vi ville då i ettsammanhang behandla individtillsyn och verksam-hetstillsyn för vård i enskild regi av patientsäker-hetsskäl.Vi fick då uppgift av dåvarande socialministern attett förslag var under utarbetande och att lagstiftningenskulle utgå från att offentlig och privat vård skulle ståunder tillsyn på likvärdigt sätt. Med det lät vi oss nöjaden gången.Frågor kring tillsynen har också aktualiserats ianledning av händelserna kring ingri-pande mot laboratorieföretaget . Vänster-partiet väckte en motion med anledning av detta. Detföranledde socialutskottet att enigt uttala att det varnödvändigt att skyndsamt få en lagstiftning, där manställer krav på god kvalitet och hög patientsäkerhetinom hela sjukvården, en kraftfull tillsyn.Det är därför tillfredsställande att vi kan fattabeslut om en lag om förstärkt tillsyn över hälso- ochsjukvården som har enhetliga bestämmelser för allhälso- och sjukvård. föreslås, medundantag för den sjukvård som ges inom Försvar-smakten, utöva tillsyn över all hälso- och sjukvårdoavsett driftform.