prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — 46 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill först instämma i de varma ochuppskattande ord som under debatten har riktats tillMats . Jag instämmer i dem i alla hänseen-den och betraktar bl.a. frihandelsen-gagemang som en självklar utgångspunkt för migockså när det gäller den internationella handelspoliti-ken.EU har blivit vardag i . Det kanske märkli-gaste är denna sammansmältning av inrikes- och utri-kespolitik, som vi är i färd att genomföra. Det liggermycket i det som har sagts under debatten om attutrikespolitiken, genom att den har blivit inrikespoli-tik, har öppnats för fler impulser, inte minst från riks-dagen.Jag gläder mig också å regeringens vägnar åt attutrikesutskottets betänkande är utan reservationer. Jagvill inte gå in med kommentarer vad gäller den debattsom har förevarit kring det särskilda yttrandet. Pånågra punkter skriver utskottet några saker som jagdock vill kommentera.Utskottet menar att det hade varit värdefullt omregeringen mer genomgående i olika avseenden erin-rat om övergångsbestämmelsernas innebörd och deförhandlingar som kan äga rum i samband med dessa.Jag vill då nämna att ett översynsarbete om Sverigeshållning har påbörjats i regering och regeringskansli,och regeringen kommer noggrant att föra en dialogmed - i , i fackutskotten ochslutligen naturligtvis ytterst i kammaren - vad gällerhur den här frågan skall bedrivas.Utskottet gör också ett viktigt påpekande. Manerinrar om att det är viktigt att den här skrivelsen, somman tar emot mycket vänligt, inte blir den enda for-men för en mer omfattande dialog mellan regeringoch riksdag, och man pekar på att stora politikområ-den kan behöva bli föremål för en särskild utvärderingoch dialog med . Jag delar den uppfattning-en. Så har också skett. Det största betänkandet har välvarit det kring regeringskonferensen, men betydelse-fulla skrivelser och en omsorgsfull riksdagsbehand-ling har varit aktuella också i fråga om bl.a. miljöpo-litiken och konsumentpolitiken. Jag ser ingen anled-ning till att ett sådant förfarande inte skulle kunna blidet normala för regeringens kommunikation medriksdagen i EU-frågor.Likaså har den kortversion av den här skrivelsensom har varit uppe till debatt nämnts. Regeringenavser att gå vidare och försöka komma längre vadgäller det behov av dialog som finns när det gäller attöka allmänhetens kunskaper om alla EU-medlemskapets aspekter. Vi kommer att utveckla ochta hänsyn till de erfarenheter vi har gjort den härgången.Så vill jag ta upp ytterligare några punkter som haratt göra med själva medlemskapets effekter, som juändå har diskuterats en del i debatten . På någraområden skulle vi från vår sida kunna göra mer, såvittjag kan förstå. har varit inne på dettanär det gäller förverkligandet av den inre marknaden.Jag kommer att ta hans ord till mig, nämligen att detär viktigt att vi från svensk sida på ett konsekvent,systematiskt och skickligt sätt bearbetar kommissio-nen för att man till ministerrådet skall ta fram beslut -ibland kan ju besluten fattas av kommissionen själv -för genomförande av den inre marknaden och det somman kan säga ändå är kärnan i den första pelaren.Jag kommer så fort jag har kunnat sätta mig in idessa komplexa frågor att försöka ta upp just denaktivitet som förespråkar, nämligenen systematisk, helt öppen och naturligtvis legitimpåverkan på kommissionen att i samspel med de väx-lande ordförandeskapen aktivera de frågor som vi frånvåra utgångspunkter tycker är viktiga, frågor somnaturligtvis även här i grunden är frihandelsorientera-de.Låt mig slutligen på några punkter ta upp vadmedlemskapet kan ha inneburit och ettstycke in på 1996. Matpriserna har faktiskt sjunkit endel, sannolikt sammanhängande med medlemskapet.Det kan t.ex. göras gällande för kött, där vi har ettprisfall. Att prisfallet inte har blivit större beror an-tagligen på den bristande konkurrensen inom livsme-delssektorn och även på tveksamhet från många avvåra svenska konsumenter att pröva andra ländersmatvaror. Den bristande konkurrensen går att åtgärdabl.a. genom arbete inom den inre marknadens system.Finns det någonting att säga om de ekonomiskafördelarna av medlemskapet? Jag tror att man ändåkan peka på att den långa räntan ligger nästan3 % lägre än när blev medlem i unionen.Inflationen i har ju kommit ned på ett sättsom gör att ekonomerna menar att ekonominu har gått över från att vara inflatorisk till att bli avlåginflationstyp.Det finns också när det gäller investeringarna iSverige intressanta siffror och tendenser, som åtmins-tone till tiden sammanfaller med medlemskapet. Mankan t.ex. notera att företag från ochNorge har varit särskilt aktiva med investeringar iSverige . Man kan notera ett starkt växan-de intresse från tyska företag att flytta produktion frånTyskland till Sverige.Man kan göra gällande att ökningen i investering-arna, som tog fart först , pekar påatt det fanns ett uppdämt behov som inte realiseradesförrän osäkerheten kring relationer med EUhade minskat. Det finns också tecken på att antaletlångsiktiga nyetableringar och expansiva investeringarsom genomfördes kan ha en sådan bak-grund.Jag vill avrunda med att säga att låga räntor ochlåg inflation har betydelse för människors ekonomimen naturligtvis är något ganska abstrakt. Man fårockså erkänna att orsakssammanhangen inte är enklaoch entydiga. Kanske är det som ter sig som ett resul-tat av EU är sådant som har att göra med den interna-tionella säkerheten i men också hanteringenav frågan om den engelska kosjukan.Det kan vara nog så besvärligt när det för ett avEU:s folk och medlemsländer kan tyckas som om detär EU som har åstadkommit den i Storbritannienförekommande "galna ko-sjukan", som om EU skullevara en skuldbelastad aktör när det gäller vad som harhänt inom Storbritannien.Låt oss tänka att den här sjukdomen hade upp-kommit i och att vi inte hade haft dekonfliktlösningsmekanismer som EU ändå företräder!Är det någon som tror att hade kommit lättareut ur konflikten mellan olika stater i en både medi-cinskt så komplex och emotionellt så invecklad ochbesvärande fråga som den här? Är det någon som troratt EU:s metoder och institutioner har missgynnatförsöken från och folk att komma ut urdet besvär som har drabbat ett av ländernas territori-er? Jag ställer frågan och hoppas att vi utan förutfat-tade föreställningar kan inse att det i dagens läge bl.a.är som bereder vägen för Europasfolk att komma ifrån en konflikt som är nog så komp-licerad medicinskt men som också har kommit att fånationalistiska och protektionistiska inslag - någon-ting som inte pekar framåt.Anf. 47 ()replikHerr talman! Jag är glad att ministern, som jaguppfattade det, poängterade vikten av frihandel iförhållande till våra östgrannar. Det vore bra om vifrån svenskt håll kraftfullt markerade att det inte baraär fråga om att de skall bli medlemmar, om de så vill,utan också att vi skall skapa förutsättningar för dematt få en bra handel med oss, så att deras ekonomi ochderas möjligheter att handla faktiskt stärks.Jag är litet förvånad över det här med matpriserna.Är det inte i huvudsak den sänkta momsen som hargjort att maten har blivit något billigare?Vad gäller kopplingen till "galna ko-sjukan" ochden problembild som målades upp: Kommer minis-tern att kämpa för att vi får en ordentlig märkning avmat, så att vi vet vilket land som är ur-sprungslandet? Det är viktigt för människor att vetaunder vilka förutsättningar den mat man äter har pro-ducerats. EU har haft en regel som än sålänge har ett undantag för, nämligen om kadavermjöl ifoder. Såvitt jag vet har vi fortfarande kvar undanta-get, men jag skulle gärna vilja veta hur länge undan-taget från regeln om import av foder med kadavermjöli kommer att gälla. Många forskare som har yttrat sigom "galna ko-sjukan" anser att kadaverfodret är orsa-ken till detta.Det vore med tanke på att detta var ganska dåligtredovisat i skrivelsen intressant att få höra vad som iframtiden händer med undantagsreglerna. De flesta avdem gäller bara . De är viktiga bl.a. ur djur-hälsosynpunkt i detta sammanhang.Anf. 48 Statsrådet ()Herr talman! De prissänkningar som jag pekade påär sådana som inträffade antingen före medlemskapeteller i samband med medlemskapet, innan moms-sänkningen trädde i kraft. Det kan i övrigt diskuterasvad som är genuint fallande priser på grund av mark-nadsregler och vad som beror på momsen. Jag har denuppfattningen att medlemskapet utövar ett visst trycknedåt på livsmedelspriserna.Frihandelsinriktningen arbetar vi verkligen med.Den frågan har nämnts tidigare i debatten, och den ärverkligen viktig. Tror att de trebaltiska staterna skulle ha en lättare situation utan ettfrihandelsavtal med EU eller utan att t.ex. Sverigeinne i EU arbetade för att genomföra det punkt förpunkt på det industriella området och för att vidga dettill att gälla livsmedelspolitiken?Anf. 49 ()replikHerr talman! När det gäller de baltiska staterna vardet frihandelsavtal som tidigare hade med debaltiska staterna bättre, eftersom det byggde på enstörre fri handel än vad de baltiska staterna nu harmed . får på flera områden accepteraatt inte ha egna frihandelsavtal med länder som vitidigare har haft sådana med. träffas sådanaavtal med den europeiska unionen, eftersom det ärden gemensamma politiken som gäller.I vissa fall skulle säkerligen många länder somhandlar med ha haft en bättre handelsrelationmed oss, om kunde upprätta egna handelsav-tal.En annan sak som statsrådet berörde tidigare varde ekonomiska fördelarna av låginflationsekonomin.Denna kan visserligen sägas vara bra för hushållen,bl.a. att få ned räntan, vilket är nödvändigt, men mi-nistern berörde inte en annan stor fråga för mångamänniskor, nämligen den höga arbetslösheten, som iviss mån har ett samband med att man pressar nedinflationen. Hur skall ministern lyckas med att halveraarbetslösheten och hålla inflationen nere?Anf. 50 Statsrådet ()Herr talman! Om vi tänker oss att är inne iEuropeiska unionen, och där förmår att verka succes-sivt i riktning mot frihandel till fördel för de statersom vi har frihandelsavtal med, innebär ju det att defår tillträde inte bara till marknad, som om-fattar knappt 9 miljoner invånare, utan till alla EU:snationella marknader och till en befolkning som ärlångt över 300 miljoner. Visst finns det vissa skillna-der mellan de två frihandelsavtalen, men om vi harframgångar med vår politik betyder det nog oändligtmycket mer för möjligheterna till ekonomisk växt iEstland, och Litauen.Sysselsättningsfrågan är satt på dagordningen avmånga aktörer, inklusive kommissionen med presi-dent Santer i spetsen. Alla förstår att befinnersig i en strukturell kris. Det är med mer samverkansom det går att lösa den, inte genom att öppet ellerutan att låtsas om det släppa upp inflationen. VarkenFörenta staterna eller den japanska kretsen arbetarlängre med höginflationsekonomiska lösningar.Anf. 51 () replikHerr talman! Jag reagerade litet grand när detpratades om EU:s positiva funktion när det gäller"galna ko-sjukan". Det är ju de som har tillåtit att mananvänder kadavermjölet som förmodligen har bidragittill att den här sjukdomen har spritts. Det verkar somom vi som har haft förbud för kadavermjölet hittillshar klarat oss. Jag tror ju inte att detta är den sistakatastrofen på det här området.Den ymniga användningen av antibiotika i foder,illegal användning av hormoner och genteknik kanfaktiskt leda till liknande situationer . Detär ju de stora ekonomiska intressena som har genom-slag i unionen. De som försöker att vara varsammamed miljön har svårare att få gehör. Är det någontingsom unionssamarbetet skall användas till är det justatt stärka skyddet för miljö, hälsa och säkerhet. Matenär ju i första hand en hälsofråga och inte en jordbruks-fråga.Björn försökte också lyfta fram någotpositivt när det gäller den ekonomiska utvecklingen.Häromdagen skrev om attdet tvingar fram snabba och drastiska sociala ned-skärningar som leder till växande arbetslöshet, margi-nalisering av stora befolkningsgrupper och hårdnandesociala konflikter. EMU kan innebära ett hot motdemokratin. Marknaden och bankteknokratin tarmakten från politiken.Har fel?Anf. 52 Statsrådet ()Herr talman! Mitt inlägg när det gällde "galna ko-sjukan" syftade till att belysa vad som skulle ha hänt iEuropa om allt annat hade varit lika - till följd avnationella regler i ett land hade det uppkommit en typav sjukdom - och hur de andra länderna svarar på det.Hur skall konfliktlösningen se ut när det handlar omstora ekonomiska värden, som antyder?Min fråga var: Är det någon som tror att hadekommit ur denna konflikt lättare om vi inte hade haftEU, om vi inte hade haft det som kanske är det mestgenuina i EU, nämligen vetenskapliga kommittéer ochkommissionen som arbetar utan nationella bindningari den här typen av ärenden?Mitt exempel syftade till att belysa just hur olikaländer har olika regler - även vi har ju våra regler ochhöga mål för standard och god miljö - och hur man idessa viktiga frågor skall förhindra att detta leder tillupptrappningar, handelspolitiska konflikter och skar-pa nationalistiska tonlägen. Det kan vi ju se i medier-na och populärpressen i en del länder. Mitt inläggsyftade till att belysa detta.Anf. 53 () replikHerr talman! Man kan ju spekulera i vad som hadehänt om EU inte hade funnits. Det hade kanske fun-nits någon annan organisation som hade förbjuditkadavermjölet . Det finns en rad alternativa tänk-bara lösningar på vad som kunde ha varit. Det kundeha funnits en annan organisation som jobbat på ettannat sätt.Jag konstaterar att handelsministern föredrog attinte kommentera det som stod i Aftonbladet.Anf. 54 Statsrådet ()Herr talman! Jag avhåller mig från att dra i gången EMU- debatt i kammarensöverläggningar.Anf. 55 ()Herr talman! hade vi många debatter ikammaren om EU och roll i EU. Jag hadeförmånen att få debattera för räkning.Flera gånger var det som företrädderegeringen.Jag kritiserade regeringen skarpt vid ett par tillfäl-len för att den inte hade ambitioner på miljöområdet.Jag noterar med tacksamhet att när vi behandladeregeringens skrivelse inför IGC hade regeringen tagitflera steg framåt på miljöområdet. Det visar en ly-hördhet från regeringens sida. Jag tar tillfället i akt attpoängtera det nu eftersom de-batterar i riksdagen.Jag vill passa på att tacka för atthan som minister har varit lyhörd för vad riksdagsle-damöter och oppositionspartier har framfört i debatteni . Han har därmed också kunnat förändrasin egen uppfattning. Jag hoppas att visar samma lyhördhet. Med detta vill jagönska lycka till i hans nya uppdragsom ambassadör i Bonn.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Verksamheten inom under 1995FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU26Verksamheten inom (skr.1995/96:164)Anf. 56 ()Herr talman! Som ledamot av delega-tion i den parlamentariska församlingen av harjag med stort intresse tagit del av regeringens skrivel-se om verksamheten inom ochutrikesutskottets betänkande med anledning av denna.Regeringens skrivelse ger en utmärkt bild avOSSE från starten och fram till . Organisationen har varit mycket viktigför som alltid har haft ett stort engagemang isäkerhetspolitiska frågor. Under de första 20 årengick organisationen under beteckningen ESK och blevdå mest känd för . Det avtalet fastställdemaximinivåer för viss krigsmateriel och regler företappvis förstöring av denna materiel ned till över-enskomna nivåer. Det undertecknades av NATO ochden dåvarande 1990 och trädde ikraft 1992.CFE-avtalet har stor betydelse för säkerheten i Eu-ropa. Avtalets nedrustningsfas var i huvudsak avslu-tad i november 1995.Under 1990-talet har omvandlats både tillform och innehåll. Organisationen omfattar nu 55medlemsstater. kännetecknas av ett brett säker-hetsbegrepp som omfattar såväl social som ekono-misk utveckling, mänskliga rättigheter och demokra-tifrågor, militära förhållanden, förtroendeskapandeåtgärder och nedrustning. Åtskilliga av de ickemilitärahot som uppstått efter det slut har socialaoch ekonomiska orsaker. Social oro förstärker etniskaoch regionala motsättningar.OSSE har en viktig roll som regional säkerhetsor-ganisation och har härigenom en nyckelroll i uppfölj-ningen av fredsöverenskommelsen i omBosnien-Hercegovina.OSSE gör också viktiga konfliktföre-byggande fältinsatser på ort och ställe för att förhind-ra att meningsmotsättningar skall utvecklas till öppnakonflikter.Sedan 1992 har en kommissarie för frågorsom rör nationella minoriteter som också är mycketviktig.Regeringsskrivelsen avslutas med att regeringenvill fästa uppmärksamhet på tre områdeninför i , därföratt de har uppenbar säkerhetspolitisk betydelse förSverige.1. Hur utvecklas operativa roll? Hur lyck-as i , hur efterlevs över-enskommelsen och vad händer när IFOR:s tid går utvid ? Hur värderas roll i ,och hur kommer planerna på en fredsbevarande insatsi att utfalla?2. Vart leder diskussionerna om en säkerhetsmo-dell för det tjugoförsta århundradet? Regeringen anseratt denna fråga hänger samman med flertalet cen-tral- och östeuropeiska staters strävan att bli med-lemmar i NATO, med NATO-ländernas övervägan-den om utvidgning av alliansen och med Rysslandsfarhågor för och motstånd mot en sådan utvidgning.Regeringen anser att ett viktigt inslag i säkerhetsmo-dellen blir att bygga förtroende, inte minst för attöverbrygga den förtroendeklyfta som uppståttmellan och . Viktigt är också att denfortsatta diskussionen blir balanserad och konstruktiv.3. Hur kommer genomförande atthanteras efter uppföljningskonferensen , omtoppmötet beslutar om en ny omgång förhandlingarom rustningskontroll? Hur kommer utvecklingen avdessa förhandlingar att påverka annan europeiskrustningskontroll inom ram?Herr talman! Regeringens skrivelse ger en utmärktbild av och funktion. Den är ettbra underlag för den som vill sätta sig in i det viktigaarbete som görs för att skapa säkerhet i . Attregeringen uppmärksammat på viktigaaktuella säkerhetsfrågor ser jag som en uppmaning mer aktiv säkerhetspolitisk debatt, öppen för flerän bara dem som är experter på området, både i ochutanför riksdagen.Det finns t.ex. en stor klyfta mellan å ena sidanmassmediernas och kända debattörers åsikt omNATO-utvidgning och svenskt NATO-medlemskapoch å andra sidan svenska folkets åsikt.Den stora säkerhetspolitiska utmaningen just nu äratt inte missa den chans som genom block-politikens sammanbrott har fått att skapa en hållbarfredlig utveckling i gemenskap och med ömsesidigtförtroende som grund.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i utri-kesutskottets betänkande.Anf. 57 ()Herr talman! I finns en arti-kel som belyser konkreta, vardagliga arbete.Det är ett reportage om Grosnyj i , därOSSE har en representation . Arti-keln visar unika möjlighet att gå in i ländersinre angelägenheter. Omvärlden betraktade ju längekonflikten i som en inre angelägenhet förRyssland.Representationen kom till som en påtryckning påRyssland för att få ett handelsavtal med EU. Repre-sentationen har, som ni kan läsa i artikeln, få anställ-da. Det är också kännetecknande för att uträttaviktigt konfliktlösande arbete med liten administra-tion. Representationen i har också lyckatsfå till stånd ett sammanträffande mellan Rysslandspresident och den tjetjenske ledaren, vilket ledde tillett eld-upphör-avtal i slutet av maj.OSSE verkar på samma sätt på många andra plat-ser och uträttar ofta i det tysta stordåd när det gällerkonflikthantering och konfliktlösning i sitt arbete förfred och säkerhet i Europa.OSSE står mitt uppe i sin kanske största kraftan-strängning , nämligen att uppfylla det somskrevs in i . skall ha ansvaret förde fria val som senast skall anordnas iBosnien-Hercegovina.Som det står i regeringens skrivelse, hade sitt årliga möte iKanada. Det finns anledning att berätta om två viktigafrågor som avhandlades där.Utanför dagordningen tog inte minst de nordiskaländerna, däribland , upp frågan om att OSSEskulle fördöma de kärnvapenprov som dåstod i begrepp att sätta i gång. Alla närvarande länderutom och slöt upp bakom dennaresolution.Mötet ägde rum , och när vi parla-mentariker kom tillbaka var debatten i gång även härhemma. Vi fick många frågor om vad vi som riks-dagsledamöter gjorde för att förhindra kärnvapenpro-ven och bilda opinion mot dem. Det vara endast Stu-dio Ett och som rapporterade från . För övriga var det vikti-gare att skriva om bojkotter av varor. kan detkännas hopplöst att inte få någon förståelse för hur viparlamentariker samarbetar internationellt i viktigainternationella frågor.Den andra frågan som upptog mycket av diskus-sionen i var situationen för mänskliga rättig-heter i . parlamentariska församlinghar ägnat mycket tid åt detta. Inte minst har KristinaSvensson från riksdag, som just nu är tjänst-ledig, varit mycket aktiv i denna fråga. Fortfarandesitter parlamentariker i fängelse för att de uttryckt sinpolitiska uppfattning i tal och skrift, och det kännsviktigt att vi parlamentariker i fortsätter attuppmärksamma situationen för våra parlamentariskasystrar och bröder.Den här frågan, tillika med många andra frågor,kommer att beröras på den parlamentariska försam-ling som kommer att äga rum i denna kammare den5-9 juli i år.Under 1995 har ledamöter i riksdag kun-nat resa ut och delta som valobservatörer i en radmedlemsländer inom , inte minst i det ryskaparlamentsvalet . Dessa valobservatörsre-sor anordnas dels av parlamentariska försam-ling, dels av kontor för demokratiska institu-tioner och mänskliga rättigheter.Utskottet skriver i sitt yttrande att kompa-rativa fördelar ytterligare bör utvecklas och dess an-vändbarhet stärkas. Den roll som kan spelasom forum för den europeiska säkerhetsdialogenkommer att bestå, vilket är oerhört viktigt.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i utri-kesutskottets betänkande 26.Anf. 58 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande. Det är inte varjegång jag står i talarstolen som jag kan yrka bifall tillhemställan i ett utskottsbetänkande utan att ha reser-vationer eller särskilda yttranden. Men i den här frå-gan är vi helt överens - verksamhet är mycketviktig och bör lyftas fram ännu mer.Vi i har länge hävdat att man skallbredda säkerhetsarbetet. verksamhet harlänge kännetecknats just av att man har ett brett sä-kerhetsbegrepp. Det omspänner social och ekonomiskutveckling, mänskliga rättigheter och militära förhål-landen, förtroendeskapande åtgärder och nedrustning,konfliktförebyggande ansträngningar och krishante-ring, vapenhandel, kärnsäkerhet, minoritetsfrågor,demokratiska institutioner, ekonomiskt samarbete,miljövård och kulturarv. Att då söka förebygga ochlösa konflikter är huvuduppgift.Jag tycker att det är mycket glädjande att skall ha möte här i Stock-holm, i riksdag. Just det mötet kanske kanlyfta fram verksamhet. Det behövs verkligen,tycker jag. Den här verksamheten behöver vi värnaom. Vi behöver kämpa för den så att det syns och hörsatt vi är aktiva i de här frågorna, på det här området.Det vore mycket glädjande om det funnes en poli-tisk enighet om vikten av just förebyggande verksam-het på områden som säkerhetspolitik, fred och ned-rustning, mänskliga rättigheter, demokrati och miljö.Det är viktigt i kampen för en värld som ser annor-lunda ut än vad den gör , en värld där fred ochrättvisa råder. Det är också viktigt att ha en bra sam-arbetsmodell där alla länder har möjligheteratt vara med på lika villkor och arbeta för just de härövergripande frågorna. Det är ett arbete som så välbehövs inom Europa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Aktiv förvaltning av statens företagsägan-deFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU26Aktiv förvaltning av statens företagsägande (prop.1994/95:100 delvis och prop. 1995/96:141)Anf. 59 ()Herr talman!