prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Vid kopieringsapparaten på mitt vå-ningsplan i Ledamotshuset står det: För att få de rikaatt arbeta bättre skall vi ge dem högre lön. För att fåde fattiga att arbeta bättre skall vi ge dem lägre lön.Det gillar inte Miljöpartiet.Anf. 189 ():Fru talman! Socialdemokraterna har historiskt settspelat en viktig roll när det gällde att förvandla Sveri-ge från ett fattigt och ojämlikt land till ett land medväxande välfärd och trygghet. Men någonstans, någongång, gick det snett och inriktningen för de politiskaambitionerna blev välfärdsstat i stället för välfärds-samhälle.Vi kristdemokrater betonar ett väl fungerande väl-färdssamhälle som innebär att alla skall ha möjlighetatt leva ett tryggt och värdigt liv även i situationer därmedborgaren saknar eller tillfälligt förlorar förmågantill självständig försörjning. En kristdemokratiskvälfärdspolitik grundar sig på en etisk medvetenhetoch kännetecknas av en helhetssyn på människan därman ser både hennes materiella och existentiella be-hov.Ett avgörande hot mot välfärden är den högaarbetslösheten. Den nuvarande situationen riskerar attbefästa och vidga sociala klyftor och skapa en ökadsegregering människor emellan. Regeringen måstedärför på ett mycket tydligare sätt än prioriterakampen mot arbetslösheten och satsa på de till-växtskapande krafterna i vårt land.Vi kristdemokrater betonar två viktiga dimensio-ner i välfärdspolitiken. Dels gäller det vikten av attsamhället har en genomarbetad värderingsgrund förvälfärdsbygget. Dels gäller det vikten av ett sam-hällsklimat där goda villkor för företagande och före-tagare ses som nödvändigt för att resurser skall kunnaskapas som kan användas för att betala den offentligadelen av välfärden.Ur kristdemokratiskt perspektiv är människansbehov av små naturliga gemenskaper, främst familjen,viktig. Social- och trygghetspolitiken skall stödja ochstimulera den positiva kraften i dessa gemenskaper. Ivardagslivet finns möjlighet att väva samman ansvar,ömsesidigt stöd och omvårdnad till ett starkt nät.Fru talman! En förutsättning för ett väl fungerandevälfärdssamhälle är därför att en riktig avvägning görsmellan offentligt och personligt ansvarstagande.Kristdemokratisk välfärdspolitik står därför på tvåstadiga ben.Det ena är en stark ideell sektor som skapar trygg-het, närhet och gemenskap. Familjer, föreningar,organisationer och frivilligcentraler skall stöttas i sinaroller som nätverksbyggare inom olika områden.Det andra är ett väl utbyggt offentligt system somträder i kraft vid sjukdom, arbetslöshet och andrasituationer med tillfällig eller mera varaktig oförmågatill egen försörjning. Detta sociala skyddsnät bör igrunden bygga på obligatoriska och offentliga åtgär-der och försäkringar som kan kompletteras med indi-viduella lösningar.Fru talman! När detta är sagt vill jag mer specifiktberöra våra tre utgiftsområden. Om vi kristdemokraterfick bestämma skulle ersättningsnivån i trygghetssys-temen ligga på . Skälet är fördel-ningspolitiskt. Eftersom regeringen kategoriskt haravvisat varje tanke på differentierade ersättningsnivå-er har vi å vår sida vägrat acceptera en enhetlig nivåpå 75 %.Redan sänkningen till var kännbar nog förmånga lågavlönade grupper. Som oppositionspartiaccepterade inte heller socialdemokraterna den sänk-ningen. I regeringsställning vände man på klacken ochgick ännu längre. Det ökade trycket på socialkontoreni våra hårt tyngda kommuner visar att effekterna harvarit mycket negativa. För att genomföra den sänktamatmomsen för alla, välbeställda såväl som svagagrupper, betalade man bl.a. med denna sänkning aversättningar till sjuka, arbetslösa och föräldralediga.Det kallar vi omvänd fördelningspolitik.Om vi fick bestämma skulle inte heller rehabilite-ringssatsningarna minskas. Den översyn som rege-ringen vill göra av effekterna av de senaste årenssatsningar välkomnar vi självfallet. Men att man förden skull minskar ambitionen med 200 miljoner kro-nor 1997 och 1998 när det gäller angelägnarehabiliteringsinsatser motsätter vi oss bestämt. Vi seringen logik i detta. Vi vill hellre hjälpa människortillbaka till ett aktivt liv och ta hem besparingar påförtidspensionerna i stället.Fru talman! Inom utgiftsområde 11, ekonomisktrygghet vid ålderdom, vill jag klart deklarera att omvi fick bestämma skulle pensionärerna inte drabbas avytterligare besparingar i form av försämrad änkepen-sion, minskat bostadstillägg och förkortad omställ-ningspension. Däremot skulle de sämst ställda pen-sionärerna få en lättnad genom ett ökat pensionstill-skott på per månad.Om vi fick bestämma skulle osäkerheten vad gäl-ler pensionsreformen undanröjas. Vi kräver nämligenatt alla avgörande beslut som ännu är utestående skallfattas . Det skulle varaklargörande om socialdemokraternas representant häri debatten ville bekräfta att så kommer att ske. Detgäller inte minst det beslutade premiereservsystemetmed ett spritt fonderat sparande. Regeringens utredarehar gått ifrån sina direktiv och principbe-slut. Utredningsförslagets obligatoriska sparande inågra få fonder måste socialdemokraterna ta avståndfrån. Det förslag som nu pre-senterat är intressant och kan vara en möjlig lösning iden nuvarande låsningen.Fru talman! Utgiftsområde 12, ekonomisk trygg-het för familjer och barn, är ett kristdemokratiskthjärteområde. inleddesett positivt förändringsarbete inom familjepolitiken.Efter socialdemokraternas återkomst till makten harmycket återställts till det gamla.Avvecklingen av vårdnadsbidraget, slopandet avavdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader ochslopandet av rätten till tjänstledighet äringenting annat än en återgång till gammaldags för-myndarpolitik. Den resulterar i ökade orättvisor mel-lan familjer, minskad valfrihet och flexibilitet ochökade kostnader för kommunerna. Med den här ut-vecklingen har vi inga vinnare.Fru talman! Låt mig återgå till det jag nämnde ibörjan. Vi kristdemokrater sörjer inte välfärdsstatensförsvagning. Med vår politik vill vi främja ett starktvälfärdssamhälle. Med det yrkar jag bifall till denkristdemokratiska reservationen nr 51.Anf. 190 ():Fru talman! Dagens diskussion handlar om hurmycket pengar vi skall avsätta inom socialförsäk-ringssektorn de kommande tre åren. Då är det mycketintressant att studera de ekonomiska ramarna för vårautgiftsområden. De visar ju också partiernas inställ-ning till välfärdsfrågorna och socialförsäkringarna.Jag skall be att få återkomma till det om en stund.Låt mig allra först slå fast att den viktigaste förut-sättningen för en god välfärd och för att människorskall känna tilltro till försäkringarna är att statsfinan-serna är under kontroll. Regeringen misslycka-des kapitalt med den ekonomiska politiken. Det hartvingat oss till tuffa besparingar, men de har skett medden största omsorg om trygghetsfrågorna.En viktig utgångspunkt i saneringspolitiken harvarit att bevara vår svenska välfärdsmodell. Det harvarit viktigt, eftersom vi vet att den är överlägsenandra modeller när det gäller att fördela välfärdenjämlikt och rättvist. Socialdemokratin håller fast vidden generella välfärden, eftersom den skyddar desvagaste bäst.Socialförsäkringarna skall omfatta alla och ha engemensam finansiering. Välfärden är en medborgerligrättighet och skall vara tillgänglig för alla. Detta ärviktiga principer som vi håller fast vid.Oppositionen talar med stor indignation om vårabesparingar, men jag tror att de skall vara något för-siktiga. Tänk på vad ni lämnade efter er !Ni hetsar upp er över våra förslag, men ni tvingas juockså till besparingar som i vissa fall får värre kon-sekvenser för enskilda människor, eftersom ni inte harstörre utrymme, utan väsentligt lägre som Moderater-na. Det ger självfallet sämre välfärd, åldringsvård ochutbildning.Det väsentliga och viktiga att notera i detta betän-kande, och som jag vill lyfta fram, är att Moderaternavill satsa 36 miljarder mindre än vi socialdemokraterpå socialförsäkringsområdet, dvs. på den ekonomiskatryggheten vid sjukdom och handikapp, vid ålderdomoch för barnfamiljerna. föreslår ett gi-gantiskt sparpaket. Till detta skall läggas att Modera-terna också vill dra ned stödet till kommunerna, dvs.till barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg. Därhandlar det om 14 miljarder för kommunerna som hardet mycket svårt för tillfället.Man vill också sänka skatterna med mer än 150miljarder de kommande tre åren. Det skall ske just nunär vi har en balans i budgeten i sikte och när vi intelängre har behov av nya stora nedskärningar. Då villModeraterna återigen undergräva statens och kommu-nernas ekonomi. Det är för mig en både obegripligoch okänslig politik. När jag lyssnade på GullanLindblad tyckte jag att det var en upprepning avgammal traditionell högerpolitik - ingenting annat -och det har jag hört många gånger.Med de väsentligt lägre ramar och de skattesänk-ningar som föreslår tvingas de göramycket stora ingrepp i välfärden, och ännu har debara redovisat en viss del. Jag tycker att det är enskyldighet för att redovisa hur detta slårför enskilda människor. Jag förväntar mig - och jagkräver det - att redovisar hur 150miljarder i skattesänkningar slår för enskilda männi-skor.Det är också intressant att ställa frågan hur Folk-partiet och ser på Moderaternasförslag genom den samverkan som de har.Vi socialdemokrater har tvingats till omfattandebesparingar, men vi har försökt setill att de med de lägsta inkomsterna drabbas minst.Vi sänker bostadsbidraget till pensionärerna från85 % till , men vi höjer det särskildabostadstillägget som de 20 000 pensionärerna medlägst inkomster får. Vi gör också detta tillägg enhet-ligt över hela landet.Vi inkomstprövar folkpensionsdelen i änkepen-sionen. Lägg märke till att det är en inkomstprövning!De kvinnor som har barn eller så låginkomst att de har bostadstillägg får inga försämring-ar. Först vid en inkomst i månadenslår inkomstprövningen igenom helt. Vi gör en väx-ling mellan änkepensionen i form av folkpension ochpensionstillskott. Den förra sänks , och densenare höjs med lika mycket. Resultatet blir att demed de lägsta inkomsterna undantas från försämring-arna.Så har vi konstruerat besparingarna på samtligaområden. Ändå har de neddragningar som gjortssjälvfallet varit kännbara för många. Men alternativetatt inte göra någonting alls hade varit ännu värre. Dåhade vi varit i en fullständigt ohanterlig situationsom tvingat oss till betydligt större ingrepp.Nu ser vi att saneringspolitiken ger resultat. Då fårvi också utrymme att rätta till det som inte fick enrättvis fördelningsprofil trots våra ansträngningar. Nukan vi, och skall vi, noggrant utvärdera hur bespa-ringarna och nedskärningarna totalt sett drabbat olikaindivider.I de stora ekonomiska sammanhangen delar vi inmänniskor i grupper. Pensionärerna har fått det bättresom grupp, säger vi. Det är riktigt, men det är likasant att många pensionärer har det knapert. Barnfamil-jerna har fått dra ett tungt lass . Det ärsant, men det finns också många familjer med godainkomster som klarat sig bra genom krisen.På samma sätt kan vi resonera på område efterområde. Det som gör mig mest orolig är när detstörsta oppositionspartiets alternativ till regeringspo-litik är att visa en total nonchalans mot de enskildamänniskorna. Det är gigantiska skattesänkningar,stora neddragningar ute i kommuner och landstingoch ytterligare besparingar på så gott som alla områ-den inom välfärden. Med en sådan politik som Mode-raterna redovisar skulle nästan alla bli förlorare. Baraen liten grupp höginkomsttagare och förmögna skullekunna leva gott och få det bättre. Det är ingen rättvispolitik. Det är inte heller ett bra recept för att återgevårt land ekonomisk styrka och social trygghet.Jag hävdar att den socialdemokratiska politikenför arbete, bevarad välfärd och trygghet i livet för allamedborgare är det bästa sättet att bygga starktigen. Det har varit tungt att vrida ekonomin rätt, mennär man ser alternativen känns det ändå lätt att försva-ra den politik vi socialdemokrater står för.Anf. 191 ():Fru talman! Det är första gången som vi här i riks-dagen nu fattar beslut om och fastställer utgiftstak förde olika utgiftsområdena. I budgetförslaget för ut-giftsområdena som handlar om trygghet i socialför-säkringarna kan läsas att den viktigaste förutsättning-en för en god välfärdspolitik är statsfinanser i balans.Vi är på väg mot balans i budgeten, men för att kom-ma dit har också stora förändringar varit nödvändigaäven i transfereringssystemen. Alla har på ett ellerannat sätt fått vidkännas besparingar. Saneringen avstatsfinanserna var och är nödvändig för att kunnabehålla vår välfärd. Vi kan inte skjuta över de eko-nomiska skulderna till kommande generationer.Många regeländringar har gjorts i trygghetsför-säkringarna, och de har därmed blivit ett lapptäckemed varierande regler och ersättningsformer. En för-ändring till ett enklare och mer heltäckande system ärdärför nödvändig.Välfärdspolitiken skall omfatta hela befolkningen.Den skall vara rättvis och hållbar över tiden. Generel-la välfärdssystem är det effektivaste sättet att elimine-ra orättvisor. förslag till grundtrygghetbygger på principen att alla skall tillhöra det generellatrygghetssystemet. Vårt förslag om en arbetslivsför-säkring är en helhetslösning som är lättöverskådlig förden enskilde och som blir effektivare och enklare,eftersom det är en försäkring i stället för flera över-lappade system.Arbetslösheten har bidragit till att allt fler männi-skor står utanför den generella välfärden. Dagenssocialförsäkringar är avsedda att ge ekonomisk trygg-het till alla, men i stället har beroendet av behovsprö-vade socialbidrag ökat.Centerpartiet avvisar både ett samhälle som ensi-digt bygger på behovsprövade bidrag och ett sombygger på inkomstskydd för den som kvalificerat siggenom att ha haft arbete. Inget av dessa system upp-fyller de krav som ställer på en välfärdsom skall omfatta alla och som behandlar alla lika.Grundtrygghetstanken innebär en övergång från sys-temet med att man enbart kvalificerat sig genom gjor-da prestationer till principen om att tryggheten skallgrundas på att man är samhällsmedborgare. En ren-odling av de sociala trygghetssystemen innebär att viersätter dagens system med i huvudsak tre, vilka om-fattar en arbetslivsförsäkring vid sjukdom, arbetslös-het och funktionshinder, ett familjestöd i form av ettbarnkonto samt ett nytt pensionssystemArbetslivsförsäkringen skall innehålla dels engrundpenning, dels en inkomstrelaterad arbetsliv-spenning. Ersättningsnivåerna skall bestämmas så attdet alltid finns incitament som uppmuntrar till för-värvsarbete eller rehabilitering och aktivering somsiktar på förvärvsarbete. Ersättningen från försäkring-en skall således aldrig uppgå till en normal lön. Ar-betslivsförsäkringen skall i huvudsak finansieras medavgifter som förvaltas utanför statsbudgeten.I mars 1996 presenterades ett delbetänkande av ut-redningen om ersättning vid arbetslöshet och om-ställning - Grundläggande drag i en ny arbetslöshets-försäkring. Utredningen tecknar principerna för enallmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring.Försäkringen föreslås bestå av två delar, varav enobligatorisk del som täcker alla förvärvsarbetandevilka uppfyller ett bestämt arbetsvillkor och där er-sättningen är ett fast grundbelopp lika för alla. För-säkringen föreslås också innehålla en frivillig komp-letterande inkomstbortfallsförsäkring. Förslaget liggeri linje med vårt förslag om en arbetslivsförsäkring.Sjuk- och arbetsskadekommittén presenterade ijuni 1996 sitt slutbetänkande. Kommitténs uppdraghar varit att föreslå ett generellt trygghetssystem vidohälsa samt hur rehabiliteringsinsatserna skall organi-seras och hur de förebyggande insatserna skall stär-kas. Kommittén föreslår bl.a. ett system för förtids-pension och sjukbidrag, en s.k. månadsersättning,vilket vi anser ligger i linje med vårt förslag och kaninförlivas i vår arbetslivsförsäkring. Eftersom flerautredningar ligger i linje med idé om enarbetslivsförsäkring ser vi fram mot ett sådant förslag.Centerpartiets förslag till barnkonto innebär att viför samman barnbidraget och föräldraförsäkringen tillett konto, barnkonto, där föräldrarna får möjlighet attsjälva bestämma om när de vill ta ut pengarna för attvara hemma med barnen innan de kommer upp iskolåldern.Fru talman! Det finns en bred politisk överens-kommelse om ett nytt pensionssystem som skall trädai kraft . Det nya ålderspensionssystemet inne-bär att man sammanför folkpension, pensionstillskottoch ATP till en gemensam ålderspension med en höggrundpension. Det är viktigt att trygghetssystemenbygger på stabila spelregler, och för pensionssyste-met, som är det mest omfattande av alla, är detmycket viktigt med stabilitet. Det är därför angelägetatt det nu genomförs enligt det principbeslut som fempartier står bakom och som ligger till grund för pen-sionsreformen.Fru talman! står bakom det förslagtill utgiftsramar som presenterades för utgiftsområde-na 10,11 och 12, och jag yrkar därmed bifall till den-na del i finansutskottets betänkande 1996/97:FiU1.Anf. 192 ():Fru talman! Jag förstår att är pres-sad när han så hårt går åt våra besparingsförslag.Börje skall åtminstone hålla sig till de förslagvi har lagt fram och inte tredubbla dem.Det behövs verkligen ett klart alternativ till dagenssocialdemokrati, . Det är jag glad överatt få framföra. säger här att vi skyddarde svagaste. Jag vet att har varit aktiv ihandikapprörelsen . Hur kändes det påriksdagsgruppsmötet när t.ex. förslaget om en för-sämring av assistansersättningen framfördes? Vadsade då?Jag väntar fortfarande på svaret på min fråga. Lig-ger pensionsbeslutet fast? Jag vill ha ett besked i denfrågan. Sedan vill jag också veta om regeringenkommer att hålla tassarna borta så att man inte kom-mer med olika socialiseringsförslag när det gällerprivat pensionssparande i olika former. Det är oerhörtviktigt.Börje gick väldigt lätt förbi änkepensio-nerna. Kvinnorna är tydligen enligt Socialdemokra-terna värda ca i månadsinkomst,sedan skall man börja spara så det knakar. Vad sadeBörje när detta förslag presenterades? BoLundgren har frågat ochandra vad Socialdemokraterna egentligen menar i denhär frågan. Inget svar har kommit. väntar vi på attfå ett besked från utskottets ordförande när det gälleränkepensionerna.Anf. 193 BO ():Fru talman! Jag har lyssnat med intresse på heladebatten, men kanske speciellt till regeringens före-trädare, vilket i den här debatten är . Jaghar lyssnat både på vad han har sagt och på vad haninte har sagt.Han ställde en fråga till oss. Jag skall först svarapå den. Det handlar om syn på Modera-ternas förslag. Det är ganska enkelt att svara på det iden meningen att vi har lagt fram ett helt annorlundaförslag. Det har vi förstås gjort därför att vi tycker attdet förslaget är mycket bättre än det förslag som Mo-deraterna har lagt fram. Vi tycker också att vårt för-slag är mycket bättre än det förslag som regeringenhar lagt fram.Börje talade mycket om den generella väl-färdspolitiken och vikten av att den omfattar alla. Jagskulle därför vilja fråga honom - och jag hoppas att fåsvar på det - hur han ser på den generella välfärds-politiken vad gäller arbetslöshetsförsäkringen. Varföravskaffade ni arbetslöshetsförsäkringen som en soci-alförsäkring? Varför gjorde ni den selektiv i stället förgenerell?Den andra frågan är om tycker attdet är så mycket bättre välfärdspolitik att sänka mat-momsen med 7-8 miljarder och finansiera det medsänkta barnbidrag, avskaffade flerbarnstillägg ochsänkta ersättningar i socialförsäkringen.Anf. 194 ():Fru talman! Jag talade inledningsvis om de minstaföretagens situation i och med en nya sjuklöneperio-den. Jag tänkte ta upp den tråden igen.Jag har fått ett brev från ett antal småföretagare.Samma brev har alla ni här säkert också fått. Det ärsmåföretagare från bl.a. , , Sala ochNora som skriver. Gemensamt för dessa företag är attde har 1-4 anställda. I brevet beskrivs den oro somdessa småföretagare känner i och med att sjuklöne-kostnaden nu kommer att stiga. De skriver: bliroviljan att göra nyanställningar väldigt stor. Företa-garna är oroliga för att deras eget agerande i fortsätt-ningen kan få utestängningseffekter.Av brevet kan också utläsas ett väldigt stort miss-nöje med politiker som i ord säger att de skall satsa påsmåföretagen, men som i praktiken gör något heltannat.Vi i har lagt fram ett mycket kon-kret förslag. Jag har redan redogjort för detta. Vi harockså en finansiering för förslaget. Man kan säga attdet är ett slags budgetneutralt förslag som vem somhelst skulle kunna ställa upp på som menar allvar medsitt tal om att satsa på småföretagen.Jag tar alltså nu upp den frågan. Min partikamratPer tog upp samma fråga i skattedebatten.Inger i skatteutskottet sade då att det vorebättre att jag i den här debatten frågade ställer jag samma fråga till . Jagväntar således på ett svar.Anf. 195 ():Fru talman! När man arbetar med socialförsäk-ringar slås man av tanken att det rör sig om mycketpengar. Våra avvikelser i ramarna är mycket små. Förutgiftsområde 10 har vi mindre.För utgiftsområde 11 har vi me-ra. För utgiftsområde 12 har vi 150 miljoner kronormera. Man borde kunna få växla mellan områdena.Något annat vore katastrofalt. Det rör sig dessutomom så små belopp. Vi måste väl ändå ha en frihet här.Chatrine sade samma sak i föregående debatt.Det rör sig alltså om 35, 64, 35 och, utanför stats-budgeten, . Så fort man hostar ivårt utskott rör det sig faktiskt om ett par miljarder hiteller dit. Det blir väldigt svårt att göra förändringarom man tror att varje liten förändring är enkel attgöra. Det är tvärtom väldigt svårt, eftersom det rör sigom så mycket pengar.Vilken valfrihet tror att de 40procenten har som lever runt den gamla socialbi-dragsnormen, ? Valfrihet i det härfallet gäller bara somliga. Den gäller bara dem somhar det bra och som kan välja. De andra har ingenvalfrihet.När det gäller mänskliga rättigheter talas det oftaom tortyr, förföljelse och det fria ordet. Däremot talasdet sällan om de kränkande situationer som många ivårt land utsätts för. En grundtrygghet för allaskulle minska den kränkning som människor utsättsnär de begär socialbidrag och står där med mössan ihand.Anf. 196 ():Fru talman! Först ett enkelt och rakt besked medanledning av fråga. Det kan då barahandla om en betygsättning av budgetförslaget somhelhet. Naturligtvis tycker jag att det kristdemokratis-ka förslaget är bäst. Det är alltså bättre än det modera-ta förslaget.När det gäller pensionerna efterlyser jag återigenett svar, precis som gjorde. KommerSocialdemokraterna att medverka till att alla avgöran-de beslut som återstår fattas under denna mandatperi-od?I frågan om en sjuklöneperiod kräver vi en åter-gång till de gamla reglerna. Man ser i den här fråganen märklig oenighet, eller hur jag nu skall uttryckadet. En minister säger i samband med : Vi skall försöka hitta en mjukare lösningför de små företagen. Men hörs enannan minister säga att ingenting är på gång. Det skallvara precis som det är - alltså ingen förändring.Jag har också läst en tidningsintervju, av vilkenframgår att utskottets ordförande säger att han intekänt till att företagarna tycker att den försäkring somfinns är för dyr. Läser inte utskottets ordförande demotioner som berör utskottets område? Företagarnasinställning kan man t.ex. utläsa av den kristdemokra-tiska motionen.Anf. 197 ():Fru talman! påstår att jag hade felnär det gäller ram. Det korrekta är attden ramen är lägre än vad visocialdemokrater föreslår. Det framgår av betänkan-det.När man skall dra ned med 36 miljarder kronorgäller det framför allt området sjukdom och handi-kapp. Också familjer och barn drabbas där. Jag vid-håller att jag efterlyser en fullständig karta över vadModeraternas nedskärningar betyder. Man vill ju haskattesänkningar på . Hur mycketär egentligen ? Jo, 50 gånger merän vad vi betalar för assistansersättning tillgravt handikappade. skulleräcka till att betala änkepensionerna under 16 årframåt. För att täcka det hål som harskapat skulle vi behöva ta bort hela pensionstillskottetför pensionärer fram .