prot · GJ0994 · 1996-05-09 00:00:00 — Jag har en fråga till näringsministerAnders Sundström.Regeringen har föreslagit att höja produktionsskat-terna på viss elkraft. Den skattehöjningen kan drabbavissa enskilda företag mycket svårt, några hotas avnedläggning.Är statsrådet beredd att medverka till att ge lind-ringar till dessa företag? Det gäller bl.a. företagetVargön Alloys.Anf. 77 Näringsminister ()Fru talman! Först energiskatterna: Vi genomför enmycket stor satsning på utbildning och kompetens.Det kostar sammantaget drygt 10 miljarder kronor.Den satsningen på utbildning finansieras till hälftenvia arbetsmarknadspolitiken, till en fjärdedel av kon-sumenterna i och till en fjärdedel av närings-livet genom energiskatter. Jag anser att alla bör varamed och betala satsningen på utbildning och kompe-tens. Jag är övertygad om att också näringslivet harglädje av den satsningen. Jag tycker att det glöms bortnär vi talar om energiskatterna. Det var den förstasynpunkten.Den andra synpunkten är att energipriset består avskatter, produktionspris, distributionspris och vinst.När ett kraftbolag förhandlar med ett företag har manatt ta ställning till om man skall ta ut ett pris som göratt företaget inte överlever och därmed inte hellersäljer kraften eller om man skall lägga priset på ensådan nivå att både kund och leverantör kan överleva.Det är inte en fråga för mig, utan det är en fråga mel-lan kund och leverantör.Anf. 78 ()Fru talman! Jag vädjar till näringsministern att intaen annan hållning. har inte råd att tappa ettantal större industriföretag. Jag kan inte överlåta dethär så lättvindigt till något slags marknadslösning.Näringsministern bör ompröva detta. Det är min väd-jan. Vi har inte råd att tappa industriföretag, nä-ringsministern.Anf. 79 Näringsminister ()Fru talman! Jag är kanske litet förvånad att LarsBäckström oroar sig över energipriserna. Jag har enkänsla av att i andra sammanhang rättflitigt deltar i en debatt som handlar om kraftigt höjdaelpriser, men då av andra skäl, och intar en heltannan ståndpunkt. Jag har samma uppfattning somden som nu gav uttryck för, nämligenatt det är viktigt att vi behåller konkurrenskraftigaelpriser. Jag kommer att jobba för det.När man lyfter fram ett enskilt exempel på hur ettföretag drabbas eller gynnas vill jag nämna att elprisetinte bara bestäms av skatter utan också av produktion,distribution och vinst. Det ligger i både leverantörsoch kunds intresse att hitta en sådan lösning att före-tagen överlever.Anf. 80 ()Fru talman! Det är mycket riktigt, näringsminis-tern, att vi har medverkat till höjda koldioxidskattermen också till lättnader för energiintensiv industri.Samma kreativitet måste regeringen kunna visa påegen hand i denna fråga.Anf. 81 Näringsminister ()Fru talman! Jag har en känsla av att det finns endel andra litet större energifrågor än bara koldioxids-katten, där driver en ståndpunkt somnaturligtvis kostar mycket mer än vad dagens energi-priser ger och som kräver kraftigt höjda energipriser.Det gäller att ha ett sammanhållet budskap, och dettycker jag inte att har.Anf. 82 BO ()Fru talman! Det är en ganska anmärkningsvärddebatt. Det är en sak att höra regeringschefen raljeraöver människors situation, men att behöva höra nä-ringsministern fungera som ett slags avvecklingsmi-nister, inte bara när det gäller kärnkraften utan ocksåhär säga: Vi skall göra en utbildningssatsning, denmåste finansieras, då skall vi höja energiskatterna.Det intressanta är ju analysen av vad energiskat-terna leder till. De leder till att enskilda företag fårproblem, för de leder till kostnadshöjningar. Inser intenäringsministern det? Att gå från arbetslöshetsminis-ter till avvecklingsminister är ganska anmärknings-värt. Inser inte näringsministern att alla dessa skatte-höjningar skapar problem för företagen och för män-niskorna som tappar jobben?Anf. 83 Näringsminister ()Fru talman! har provat det andra re-ceptet, nämligen att sänka skatter och intefinansiera verksamheter. Det var ingen lysande periodför svenskt näringsliv. Det var ren katastrof. Den härregeringen tar faktiskt fram för attsatsa på utbildning och kompetens. Vi lånar inte tilldet, utan vi tar fram pengarna. En del av den satsning-en, närmare en fjärdedel, finansieras av näringslivet.Resten finansieras av konsumenterna och dem somfinns inom arbetsmarknadspolitiken.Är det orimligt, , att näringslivet stårför en fjärdedel av finansieringen för att satsa på ut-bildning och kompetens? Jag trodde att Bo Lundgrenoch jag tyckte att det var bra att höja kunnandet därföratt det är garanten för nya jobb. Men den enkla lös-ningen att någon annan alltid skall betala eller t.o.m.den enklaste av alla, att ingen betalar utan vi lånar tillutbildning, var inget bra recept.Anf. 84 BO ()Fru talman! En så tillbakablickande regering somvi har får man väl skåda efter. Jag tänker inte tadebatten om hur näringsklimatet, som var dåligt 1991,förbättrades 1994 enligt de bedömningar som hargjorts. Den intressanta frågan är: Har vi verkligen ennäringsminister som inte begriper att höjda skatter förföretag, i det här fallet energiskatter, tidigare riskkapi-tal- och dubbelbeskattning, leder till försämringar?Vi är överens om att varje utbildningssatsning,även om vi har synpunkter på den som regeringenföreslår, måste finansieras fullt ut. Det finns ingendiskussion i den frågan. Men är frågan: Inser intenäringsministern att dessa höjda energiskatter höjerkostnaderna, leder på samma sätt som många andraskattehöjningar till att företag kommer att avvecklas,jobb kommer att försvinna?Anf. 85 Näringsminister ()Fru talman! Helt kort till , som tydli-gen vikarierar för i dag.Att tro att man kan bedriva verksamhet utan attbetala för den är rätt märkligt. Låt oss säga att BoLundgren ställer frågan så här: Skulle näringsminis-tern vilja höja skatten om vi inte genomförde utbild-ningssatsning? Inte genomför vi skat-tehöjningar bara för att genomföra dem, utan vi gördet när det behövs.Bo Lundgren bedyrar att utbildningssatsningenbehövs. När den behövs måste man också betala den.Vi betalar den till en fjärdedel via näringslivet. Jagtror faktiskt att näringslivet förstår att det är i Sverigesoch näringslivets intresse att öka satsningar på ut-bildning och kompetens. Näringslivet skulle varabekymrat om sade att man inte behövdeden satsningen.Anf. 86 (m)Fru talman! Jag har en följdfråga till näringsminis-tern.Jag tänker inte recensera debatten eller olika utta-landen, men jag förstår att regeringen inte tror påpolitiken att sänka skatter för att skapa fler jobb ochfler företag. Då skulle jag vilja fråga: Hur många nyajobb bedömer regeringen att vi kommer att få medhjälp av höjd energiskatt och andra höjda skatter somtas ut av företagen?Anf. 87 Näringsminister ()Fru talman! Jag tycker att det här är en litet välenkel debatt för . Socialdemokratinoch regeringen höjer ju inte skatterna för dess egenskull. Vi bedriver ju här i landet en verksamhet medvälfärd, utbildning och investeringar i offentlig sektorsom också måste betalas.I det här fallet finansierar vi en utbildning till50 % med skattehöjning, till med besparingar.Det gör vi för att vi tror att det är bra för ökar kunnandet och kompetensen och bygger uthögskola och gymnasieskola för att öka kunnandet. Vitror också att det måste betalas.Att det väcker sådan förvåning hos moderaternamåste ju väcka förstämning hos dem röstar på er.Anf. 88 (m)Fru talman! Jag tänker inte recensera tonen i de-batten, eller uttala mig om vad som är enkelt.Jag förstod att det tidigare handlade om att rege-ringen anser att en väsentlig del av den ekonomiskapolitiken är höjda skatter, bl.a. energiskatter. Mot denbakgrunden, och eftersom vi också har diskute-rat att vi vill ha fler i arbete, undrar jag hur mångajobb regeringen bedömer att man kan åstadkommamed dessa höjda företagsbeskattningar. Det är ju enfråga som inte har med utbildningssatsningarna attgöra.Anf. 89 Näringsminister ()Fru talman! Jag vill återigen betona att socialde-mokratin och regeringen inte anser att den viktigasteekonomiska frågan är att höja skatter. Det viktigasteför är att vi ser till att vi har ett somfungerar, att vi har välutbildad arbetskraft, fungerandeinfrastruktur, kunnande och kompetens, att vi hartillgång till billiga pengar, låga räntor och billigt kapi-tal, dvs. allt som krävs för att ett näringsliv skall fun-gera.En del i den ekonomiska politiken är också att hastatsfinanserna i ordning. Det är också en viktig del avden ekonomiska politiken. Det kan man åstadkommapå två sätt: genom besparingar och genom skattehöj-ningar. krävs båda delarna.Just utbildningssatsningen är ett praktexempel pådetta. Hälften finansieras via besparingar, hälftenfinansieras via skattehöjningar.Om ni lär er litet av det finns chansen att ni också fårregera . Så länge ni tror att man finan-sierar verksamhet enbart genom nedskärningar kom-mer ni inte att lyckas.ArbetslöshetenAnf. 90 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministernmed anledning av löftet om halvering av arbetslöshe-ten . Det har ju varit en stor fråga i debat-ten ända sedan regeringen tillträdde.När regeringen upptäckte att det inte fanns någrasnabba lösningar på problemet, vilket man uppenbar-ligen trodde , tillsattes i rask följdtolv tretton olika utredningar som mer eller mindrehade beröring med arbetsmarknadspolitiken.Ett stort antal människor, svenska och utländskaexperter, engagerade sig i det arbetet. Plötsligt skullesamtliga utredningar vara klara till -före den egna partikongressen. Ur dettasammelsurium skulle det nu i vår komma en syssel-sättningspolitisk proposition. har vi fått höra attden är skjuten . Hela arbetsmarknads-problematiken står nu och faller med arbetsrätten.I går fick jag i min hand en inbjudan undertecknadav statsministern. Det gäller en konferens som skallhållas i om full sysselsättning.Det är ett stort jippo med en lång rad svenska ochutländska experter.Anf. 91 Rembo måste ställa en fråga nu.Anf. 92 ()Fru talman! Jag kommer till frågan . Allt dettahänger ihop.Jag vill fråga statsministern: regeringen överhuvud taget någon strategi för arbetslösheten, ellerletar ni efter en strategi?Anf. 93 Statsminister ()Fru talman! Eftersom tonen är moderat insinuantskall jag göra ett undantag från regeln att det är an-svarigt statsråd som svarar på frågor. Jag gör undan-taget eftersom jag står för inbjudan till konferensen.Konferensen hålls i . Den sker med in-ternationella experter som bidragsgivare till en svenskdebatt.Vi har aldrig trott att det är lätt att halvera arbets-lösheten. Vi har aldrig trott att vi sitter på de enklaoch typiskt svenska lösningarna. Detta är ett interna-tionellt problem. Vi inser att vi inte kommer att klarauppgiften om vi inte deltar i en omfattande internatio-nell debatt.Vi inser att vi inte kommer att klarauppgiften om vi inte kan engagera det svenska sam-hället i kampen mot arbetslösheten.Grunden är lagd. Statsfinanserna är under kontroll.Räntorna har sänkts. Inflationen är låg. Vi gör en storutbildningssatsning. Parterna arbetar med arbetsrättoch lönebildning. Dessutom skall vi gå vidare mednäringspolitik och andra satsningar.I det arbetet har vi anledning att fortlöpande underde kommande åren ta intryck av internationell debattoch diskussion. Det kommer vi att göra.Det kommer vi att göra även om dåpåstår att vi lyssnar på andra bara för att vi saknaregen politik. Bara den som tror sig ha tänkt färdigtbehöver inte lyssna på andra. Vi som söker oss framåtför att försöka hitta nya vägar har all anledning att taintryck, inte minst av internationell expertis.Anf. 94 ()Fru talman! Det är intressant att lyssna på stats-ministern. Det är bra att han besvarar den här fråganeftersom det är en fråga för regeringen och regerings-chefen. Det går inte att lösa arbetslöshetsproblemenmed några enkla knep. Det kan vi vara överens om.Det som är anmärkningsvärt i den här frågan är attdet har gjorts ett stort utredningsarbete. Det skulle hafått tillåtelse att slutföras. Det gick inte att få igång endialog med regeringens företrädare i de utredningarsom fanns. har fått veta att regering-en inte har någon politik för att lösa detta. Vi får ing-en proposition . Vi får vänta på regering-ens förslag - ovisst hur länge.Problemet är inte att får vänta. Proble-met är att arbetslösa inte får något svar på sina frågor.Det är bra att statsministern åker ut i landet ochtalar med människor. Men jag vill fortfarande vetahur regeringen avser att tackla frågan om arbets-lösheten.Anf. 95 Statsminister ()Fru talman! Jag har svarat på frågavid flera tillfällen under överläggningen.Jag kan bara konstatera att om hadelagt samma engagemang för de arbetslösa ochderas sak då var ledandemoderat representant i arbetsmarknadspolitiken, ocharbetslösheten tilläts explodera till en nivå som vialdrig tidigare sett i , kanske vi inte hade haftdet här problemet.Vår uppgift, i den regering som jag nu leder, är attta ned arbetslösheten från en nivå som vi i Sverigeinte sett motsvarigheten till . Om vijämför den ekonomi som vi nu befinner oss i medekonomin på andra ställen i har ingen tidigarelyckats åstadkomma en sådan reduktion av arbetslös-heten som vi nu ställer i utsikt.Vi söker samarbete med ochSanters initiativ. Vi tittar på vad den belgiska krist-demokratiska regeringen gör. Vi tittar på vad de tyskakristdemokraterna gör. Vi resonerar med fackföre-ningsrörelsen. Vi söker oss fram i en europeisk dia-log. Där deltar vi.Men bör, med den meritlista ni har idet här sammanhanget, sluta ställa insinuanta frågor.Låt inte en proposition bli till frågan om man klararatt hantera arbetslösheten eller inte. Försök i stället attförstå att regeringen i det här arbetet faktiskt vill geparterna en rimlig chans att bidra efter sin förmåga tillatt pressa tillbaka arbetslösheten.Tids nog kommer vi också från regeringens sida,kanske rent av , att presentera ytterligareförslag. Sedan följer fortlöpande under hela periodenfram successivt nya förslag som kommeratt pressa tillbaka arbetslösheten. Fråga mig inte i dagexakt vilka de är. Det kan ingen svara på. Vad vi harbundit oss för och inriktat oss på är att, till skillnadfrån den tidigare regeringen, inte kraftigt öka arbets-lösheten utan faktiskt halvera den. Däri ligger skillna-den . 96 ()Fru talman! Vi är överens om att man självklartskall lyssna på alla parter. Men det som oroar oss iVänsterpartiet litet grand när det gäller debatten omsysselsättningspropositionen är frågan om arbetsrät-ten. Detta är välkänt . ochSocialdemokraterna fattade gemensamt beslut om attåterupprätta den arbetsrätt som också LO hela tidenslagit vakt om.Nu skjuter man, med hänvisning till att parternainte kan komma överens - dvs. till att LO inte gårmed på det som SAF har krävt - på sys-selsättningspropositionen. Är inte det att ge SAFnågon slags vetorätt vad gäller den svenska politikenmot arbetslösheten?Anf. 97 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! En modernisering av arbetsrätten an-ser regeringen vara både väsentlig och riktig. Detbetyder inte att SAF har någon slags vetorätt. I dediskussioner som har förts i Arbetsrättskommissionenär det turordningsreglerna som har varit mest upp-märksammade. Det finns dock många andra diskus-sionsförslag som faktiskt gagnar arbetstagarna. Jagtänker då inte minst på kvinnorna.Därför menar jag att det är väsentligt att man för-söker komma överens. Det är väsentligt för att föratraditionen med den svenska modellen vidare, menockså eftersom detta spelar en ganska stor roll somdel i den proposition vi nu diskuterar. Detta är inte ettsätt att ge SAF vetorätt.Anf. 98 ()Fru talman! Vi är överens om att det mest önsk-värda naturligtvis är att parterna kommer överens.Men i den här frågan är det ändå ganska välkänt varparterna står. Som situationen är - LO säger junej till de krav som i första hand SAF driver - är detlätt att tolka det senaste budet om att det nu skjuts påpropositionen på det viset att regeringen vill tvingaLO att ge efter för SAF:s krav.Anf. 99 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Vad regeringen önskar är att manskall komma fram till en modernisering av arbetsrät-ten. Det är viktigt i sak. Vad vi dessutom vill är attfler än bara regeringen och denna riksdag skall delta idet arbete som vi har föresatt oss att klara, nämligenatt halvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Därvidlag är parterna viktiga. Både arbetsgivareoch arbetstagare får ge och ta i fråga om den politiksom vi diskuterar i denna kammare. Men det är ocksåviktigt att de på det här viset själva är med och bidrar.Anf. 100 ()Fru talman! Jag vill fråga om statsministerns ytt-rande rörande den moderata synen. Om statsministernhar gått tillbaka och läst de motioner och de olikaförslag som vi har lagt fram, borde han mycket välkänna till att vi har en politik för hur vi vill kommatill rätta med arbetslösheten. Det som förvånar mig,och kommer en fråga till , äratt man faktiskt har väntat på attförändringarna av arbetsrättslagarna skall ske. Mennär det helt plötsligt sker något, står regeringen allde-les som fallen från skyarna. Har man ingenting attsäga till alla de människor som är oroliga och somväntar på regeringens besked? När kommer dennaproposition, och vad har man för politik för att kom-ma till rätta med arbetslösheten?Anf. 101 Statsminister ()Fru talman! Eftersom repliken togs på mig, skalljag besvara frågan.Vi kommer inte att medverka till att parterna påarbetsmarknaden hamnar i det läget att regeringen gårin och lagstiftar om sådant som de inte kan lösa upp.Det är en dålig utveckling.Vi såg hur det gick när den regim som stöttar ensidigt gick in och ändrade i arbetsmark-nadens regelverk till förmån för den ena parten. Visåg vad det skapar för motsättningar på arbetsplatseroch i det svenska samhället.Vi hade, och har haft, en svensk tradition där vihar förhandlat om dessa regelverk. Vi har träffat upp-görelser och avtal, och man har följt dem. Det harvarit en utomordentlig styrka.Att , när parterna är inne i ett slutskede av för-handlingarna och skall lämna besked om hur de ser påutgången, kräva att regeringen skall gå in och lagstif-ta, det är att föregripa. får de sköta uppgiften. Dehar tagit på sig den, och jag är säker på att de klararden. Jag är säker på det. Efter arbetsrätten ligger julönebildningsfrågorna. De är lika viktiga för parternaatt klara ut som arbetsrätten.Sedan säger att har enpolitik för att pressa tillbaka arbetslösheten. Varföranvände ni inte den då? Varför körde ni utvecklingenåt det andra hållet? Ni lyckades med bedriften att tre-och fyrdubbla arbetslösheten under de år då ni fickchansen att styra ? Litet ödmjukhet kanskevore på sin plats från de moderata frågeställarnas sida.Anf. 102 ()Fru talman! Jag är osäker på om denna fråga är tillstatsministern eller arbetsmarknadsministern. Det fårni avgöra själva.Det är rimligt att ni låter parterna förhandla dettafärdigt. Det är rimligt att ni väntar med propositionen.Men vi riksdagsledamöter, vi behöver ju få en pro-position om sysselsättningspolitiken att arbeta med.Nu har parterna ett slags dröjsmålsveto. Det kan intevara hur länge som helst. När löper denna dröjs-målstid ut, så att vi politiker kan ta itu med de övrigadelarna av sysselsättningspolitiken? Allt är ju inteunder förhandling. När får vi propositionen som se-nast?Anf. 103 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Beskedet när det gäller arbetsrätten fårvi . Då kommer också det ansvariga stats-rådet att lämna besked om hur rege-ringen avser att hantera fortsättningen på just denfrågan. På det beskedet beror också beskedet ompropositionen. Det är knappt tills dess, ochdärför kan jag här och inte besvara frågan. Detvore också att föregripa det hela.DeltidsarbetslösaAnf. 104 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern. När beslutet om att ändra reglerna förde deltidsarbetslösa fattades, alltså när rätten till a-kassa för deltidsarbetslöshet förändrades, framfördesfarhågor om att detta skulle drabba lågavlönade kvin-nor. Det fanns en förhoppning om att de skulle fåheltidsanställning i stället. Denna förhoppning hardock inte slagit in.Nu visar det sig att ett stort antal kvinnor som hardeltidsarbete säger upp sig. Bara i har ett fyrtio-tal sagt upp sig. De har mycket små möjligheter att fåett annat arbete.Jag förstår kvinnorna. De klarar inte sin försörj-ning på en halvtidstjänst. Jag vet att arbetsmark-nadsministern är medveten om problemet. undrarjag: Vad ämnar arbetsmarknadsministern göra för atthjälpa upp situationen för dessa kvinnor?Anf. 105 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! När det här beslutet togs fanns det,precis som säger, en konflikt i dethela.Å ena sidan kunde vi se att vissa arbetsgivare ut-nyttjade situationen med deltidsarbetande, framför alltkvinnor, som kunde stämpla upp till heltid. Kvinnornablev därmed på arbetsplatsen ett slags konjunkturut-jämnare eller över veckan. Vi såg också ivissa fall minskade incitament för att söka mera jobb,ökad tid. Det var motivet - dessutom låg det natur-ligtvis en besparing i det - för att göra detta.Å andra sidan är vi också medvetna om att en delav dem, framför allt kvinnor, som drabbas av dettahar svårt att försörja sig. Det är således inte lätt att fåden här ekvationen att gå ihop.Jag antar att vet att en utred-ning pågår - , som har i uppgift attockså titta på det här. Denna utredning skall presente-ra sitt resultat, tror jag, . Fram tilldess får vi nog vänta på ett svar.Anf. 106 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Tyvärr är det förde kvinnor som säger upp sig en lång väntetid framtill september. förstår jag att det inte går atthasta fram utredningen.Den besparing som vi eventuellt skulle kunna för-vänta oss blir i stället ökade utgifter, eftersom de härkvinnorna har rätt att stämpla upp till heltid. Det blirsåledes en ökad kostnad i stället för en minskad kost-nad.Jag ser fram emot att arbetsmarknadsministernförsöker påverka så att vi får en lag om heltidsan-ställningar.Anf. 107 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det som tar upp ärexempel på frågor som den så omdiskuterade diskuterar och som, om man kundekomma till en lösning, skulle vara till gagn inte minstför kvinnorna.Konkurrenssituationen för små företagAnf. 108 ()Fru talman! Mycket av debatten har handlatom arbetstillfällen. Det är kanske inte så konstigt,eftersom det är ett av de områden där regeringen såkapitalt har misslyckats. Regeringen glider undan föralla frågor som rör arbetslöshet och arbetsmarknad.Vi får inga riktiga besked.Alldeles fick jag på mitt bord ett flerårigtprogram för små och medelstora företag, vilket fram-lagts av kommissionen. Det är ett led i den europeiskaförtroendepakten för sysselsättning. Här tas de småoch medelstora företagen upp som en nyckelsektornär det gäller att skaffa nya sysselsättningsmöjligheteroch tillväxt.Bl.a. görs en analys.Anf. 109 måste få en fråga. står till förfogandeoch den har gått.Anf. 110 ()Fru talman! I nämnda analys säger man att det ärde komplicerade rättsliga, skattemässiga och admi-nistrativa förutsättningarna som gjort att de små före-tagen är svaga och sårbara. Är det, arbetsmarknads-ministern, en beskrivning som överensstämmer medförhållandena i ?Anf. 111 Näringsminister ()Fru talman! När det gäller de små företagen ärmitt svar att de nästan genomgående har en sämrekonkurrenssituation än de stora företagen. Man kan gåigenom område efter område. Det gäller möjligheter-na att få tillgång till utbildning och möjligheterna attfå tillgång till riskkapital. Vidare gäller det priset pålånekapital, möjligheterna att hantera arbetsrättslag-stiftningen osv. Så kan man fortsätta hela vägen.Den här regeringens uppgift är därför att se till attvi på alla dessa områden kan genomföra sådana för-ändringar som leder till att det lilla företaget kan fåsamma konkurrenssituation som det stora. I den me-ningen är också det vi gör i EU faktiskt väldigt vik-tigt. Också när det gäller export har det lilla företagetsvårare att hävda sig än det stora.Anf. 112 ()Fru talman! Det som sades här var inte riktigt ettsvar på min fråga.