prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Om vi nu skall fortsätta att diskuterafrågan om familjegruppskonferenser, som vi egentli-gen skall återkomma till, vill jag bara säga att detpågår olika försöksverksamheter runt om i landet.Dels pågår sådan verksamhet genom Kommunför-bundet i tio kommuner, och denna skall pågå några årframöver, dels pågår en verksamhet under åklagarna.Frågan om ungdomsbrottslingar, unga lagöverträdare,är också under utredning och beredning i regerings-kansliet, och regeringen skall senare återkomma medförslag i den frågan. Jag vill därför vänta med att taställning i dessa frågor tills vi har ett samlat underlag.Då kan vi väl återkomma till den här diskussionen,. 126 () re-plik:Herr talman! Det var skönt att inställning till jourer-nas verksamhet , att jourerna skall varafristående och ideella och inte styrda av stat ochkommun.Något som oroar mig litet är att inte är mer öppen för framtida behov av ett ökat stödtill jourerna. sade att hon förutsätteratt kommunerna kommer att ge ekonomiskt stöd tilljourerna. Tyvärr ser det inte ut så ute i verklighetenjust nu.Jag har talat med Per Svens-son på , och hanhar informerat mig om att kommunerna runt om ilandet nu skär ner på bidragen till brottsofferjourernaoch kvinnojourerna och att det ser mycket dystert ochmörkt ut. Det skulle påverka jourernas verksamhetmycket negativt om bidrag inte tillförs ens i den ut-sträckning som har varit under det förra budgetåret.För exempelvis brottsofferjour blir det frågaom ordentliga nedskärningar, om det över huvud tagetblir några bidrag från kommunen. Detta ligger ju näraBirthe Sörestedts ansvarsområde. Jag vill vädja tillSocialdemokraterna om att vara litet mer öppna till ettökat bistånd från staten.Anf. 127 () replik:Herr talman! och jag är heltöverens om vikten av att jourerna, både kvinno- ochbrottsofferjourerna, fungerar väl. Man kan frånBrottsofferfonden söka bidrag dels till de centralaverksamheterna, dels till lokala verksamheter. För attverksamheterna skall fungera runt om i landet krävsnog att också kommunerna bidrar med sin del till deolika brottsofferjourerna. I den mån vi kan får vi påolika håll försöka påverka kommunerna att framöverge sitt stöd.Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Jag tror att vi alla får hjälpas åt medpåtryckningar på kommunerna på det här området.Det statliga stödet skall ju också ses som ett komple-ment till kommunernas bidrag, och jag menar därföratt det statliga stödet måste öka.Domstolsväsendet, kronofogdemyndigheterna, övrigtAnf. 129 (m):Herr talman! I närvaro av en del - de flesta - ut-skottskamrater men i frånvaro av regeringen fortsätterdebatten. Jag tycker faktiskt att det finns anledning attfundera över om det kan vara rimligt att hela Justitie-departementet tycker att det är så ointressant att bevis-ta den här debatten. Det är en viss oartighet gentemotriksdagen, men det finns väl möjligheter för talmän-nen att på annat sätt uppmärksamma regeringen pådetta.Den debatt som vi har fört om rättsväsendetvisar tydligt på behovet av en helhetssyn på helarättskedjan, dvs. polis, åklagare, domstol och krimi-nalvård. Det tillhör privilegier, dess skyl-digheter, att anlägga det här helhetsperspektivet, att sesambanden mellan de olika länkarna. Och kedjan ärju, herr talman, som bekant inte starkare än den sva-gaste länken.Det besparingsarbete som sker inom statsför-valtningen kräver extra mycket av en helhetssyn. Sombekant har vi moderater motsatt oss regeringens ochCenterpartiets neddragningar inom rättsväsendetunder den här treårsperioden. Vi anser att det är enfelaktig metod att angripa rättsväsendet med ned-dragningar, besparingar, då läget är som det är.Vår uppfattning att några besparingar inte bör ge-nomföras på det här området innebär inte att vi ärtveksamma eller negativa till ett förändringsarbeteeller rationaliseringsarbete. Med effektivi-seringar, med rationaliseringar och en rimlig ekono-misk ram kan effekten bli dubbelt verksam.Domstolarna är en del, en viktig del, av rättsked-jan. Domstolarna har som vi moderater ser det encentral roll i rättsstaten. Domstolarna ger medborgar-na en rättssäkerhetsgaranti, och de är också ett värnmot en alltför stark statsmakt. Vi moderater försökeroch vill utveckla och renodla domstolarnas rättsskip-ningsroll. Vi vill betona den första instansens betydel-se och renodla den andra instansens roll som enöverprövande och inte efterprövande, omprövandeinstans. Vi vill därmed ge den högsta instansen sinsärprägel som rättsskapande och prejudikatsbildare.Vi är också medvetna om att nya krav framöverkommer att ställas på domstolarna och verksamhetendär genom en ökad internationalisering, mer kompli-cerade mål, genom att nya rättssystem införs ochgivetvis också genom näringslivets allt större behovav tvistelösning av kvalificerat slag.Domstolskommittén överväger nu det framtidadomstolsväsendet. Direktiven är omfattande ochrymmer både principiella och viktiga frågor om möj-ligheten att t.ex. närma förvaltningsdomstolarna till deallmänna domstolarna för att låta dem smältasamman. Det är en intressant frågeställning, tycker vimoderater, som förtjänar ingående överväganden ochsom kan få intressanta konsekvenser för möjlighetenatt bevara och utveckla tingsrätternas mångfald ochstyrka som första instans.Direktiven rymmer också en smula politisk dy-namit, om uttrycket tillåts, ty i direktiven för manresonemang som för tanken till en veritabel våg avnedläggningar av våra tingsrätter. Att detta skullegälla hälften av de 96 tingsrätterna är en uppgift somcirkulerar i debatten och som på något sätt kommerfrån utredningens sekretariat.I direktiven finns också ett besparingskrav om 200miljoner kronor, som uppenbarligen regeringen ochCenterpartiet står bakom, men där förs också ett reso-nemang om svårigheten för de mindre domstolarna atti framtiden klara kvalitetskraven - berättigade kvali-tetskrav. I klartext uttrycks i direktiven en misstro motkvaliteten hos de mindre tingsrätterna, och jag kännerviss undran inför det synsättet.Herr talman! Vi moderater säger bestämt nej tilldenna kraftfulla neddragning. Vi anser - och det harvi sagt tidigare - att ett väl förgrenat nät av tingsrätterär grunden i vårt rättssamhälle. Vi markerar den förstainstansens stora och betydelsefulla roll.Runt om i landet känner man både undran och oroinför de här hoten om nedläggning. Från mitt egethemlän kan jag ta tingsrätten i som ett exem-pel. Personalen där, domare, kanslipersonal ochtingsnotarier under utbildning, känner undran inför inte skulle hålla en tillräckligt hög kvalitet på sittarbete. Människorna i undrar vad för slagssignaler det är man sänder ut, i då våld, brotts-lighet, fiffel och bedrägeri grasserar och är ståenderubriker i massmedierna. Då undrar man: Är det rättsignaler? Vad är det för typ av signaler som statsmak-terna då sänder ut om nedläggningar, indragningar avden första, viktiga instansen i vårt domstolsväsende?Förklara litet grand, ! har ju förmånen att sitta i . Förklara för de människor och denpersonal som är berörda vad finessen är i signalernaoch hur man skall tolka dessa signaler!Herr talman! Det finns många saker att göra inomdet nuvarande domstolsväsendet för att öka effektivi-teten. Bl.a. har vi moderater tagit upp behovet avförändringar i lagstiftningen, bl.a. genom införande avvidgad tredskodom när det gäller brottmål. Vi villockså ha större befogenheter för polisen att hämtapersoner som vägrar att inställa sig till domstolsför-handlingarna. Inställda huvudförhandlingar kostarvårt rättsväsende . Närvi ser de siffror som RRV redovisar, tror vi att vigenom en kraftfull insats på dessa områden påtagligtskulle kunna reducera de inställda huvudförhandling-arna och spara ca 50 miljoner kronor.Vi tycker också att det finns anledning att syste-matiskt gå igenom andra åtgärder av mer administra-tiv art som man kan göra inom domstolarna. Vi troratt man på det sättet kan frigöra resurser för att dom-stolarnas inre effektivitet skall öka. Inställda huvud-förhandlingar är ju ett effektivt sätt att sabotera en deli rättskedjan.Herr talman! Med det vill jag yrka bifall till tremoderata reservationer som har yrkats bifalltill, nämligen 3, 18 och 26.Anf. 130 ():Herr talman! anser att det är otillfredsstäl-lande att statliga ämbetsverk och organisationer sek-torsvis bestämmer sin regionala organisation utanmöjligheter till övergripande politisk prövning. Detgäller även de förändringar av kronofogdeorganisa-tionen som skall genomföras.Herr talman! Jag menar att det i vårt land alltförlänge har funnits en överdriven tilltro till centralise-ring och likriktning. har indelats i myndig-hetssektorer snarare än i regioner. Vi står nu inför ettvägval. Skall samhällets organisation vara vertikaleller horisontell, dvs. skall vi ha starkare sektorer medavgränsade ansvarsområden eller skall organisationenkännetecknas av samverkan, samordning och möjlig-heter att ta hänsyn till att förutsättningarna ser olika utrunt om i landet? Ytterst är detta en demokratifråga.Med en stark sektorisering riskeras legitimiteten iverksamheten. Människor upplever ett ökat främling-skap inför myndigheternas verksamheter. Centerpar-tiet anser att denna sektorisering måste brytas på allanivåer så att samverkan och samordning underlättassamtidigt som det politiska inflytandet och ansvarsta-gandet ökar.Centern har i den regionalpolitiska motionen Re-gional utveckling - Hela skall leva föreslagitett moratorium för bildandet av sektorsvisa storregio-ner i den statliga sektorn i avvaktan på bl.a. pågåendeutredningsarbete där utredarna bl.a. har i uppdrag att"belysa hur olika organisatoriska lösningar och geo-grafiska indelningar som valts, påverkat samord-ningsmöjligheterna".I avvaktan på att detta kommittéarbete slutförtsoch lett fram till ett ställningstagande och i avvaktanpå att försöksverksamheten med regionfullmäktigeutvärderats, menar vi att inga förändringar i den regi-onala organisationen i statlig verksamhet bör ske. Ettprincipiellt moratorium för bildandet av sektorsvisastorregioner i den statliga sektorn hade varit en bralösning till dess en helhetsbild hade skapats av kon-sekvenserna av omorganisationerna, bl.a. inom krono-fogdeverksamheten.Det är en uppfattning som, efter vad jag förstår,delas av flera motionärer och delvis även av utskottetnär man skriver: "Det nu anförda talar i viss mån föratt man, som förordas i flera motioner, väntar med enregionindelning av kronofogdemyndigheterna för attåstadkomma en bättre sådan samordning. "När det gäller domstolsväsendet menar vi att en avde fundamentala hörnstenarna i ett fungerande rätts-system är allmänhetens förtroende för polis, åklagareoch domstolar. Lokal förankring och närhet mellanmedborgare och de rättsvårdande myndigheterna äroerhört viktiga för att detta förtroende skall kunnaskapas och vidmakthållas. Därför krävs ett decentrali-serat rättsväsende. Polisens arbete med att utvecklanärpolisverksamheten är ett bra exempel på en de-centraliserad arbetsform som skapar närhet och för-troende mellan de enskilda medborgarna och polisen.Vi centerpartister har ofta i poängteratvikten av rättsväsendets lokala förankring och regio-nalpolitiska betydelse. Jag ser därför med oro på denutveckling som pågår beträffande rättsväsendets or-ganisation.För närvarande arbetar bl.a. en domstolsutredningsom uppges delvis bli färdig . I direktiven tillutredningen sägs det att utgångspunkten för omorga-nisationen av domstolsväsendet kan vara att det börfinnas en tingsrätt i varje residensstad eller större stad.Vidare skall utredningen enligt direktiven utgå från attdomstolarnas sidofunktioner skall avskaffas.Resultatet av en sådan minskning av antalet domstolarkan bli att i princip hälften av dagens tingsrätter läggsned. Detta innebär i sådana fall att centraliseringen avrättsväsendet kommer att fortsätta, vilket är mycketolyckligt ur ett rättssäkerhetsperspektiv men också urett effektivitets-, förtroende- och regionalperspektiv.Sidofunktionerna medverkar till att göra de mind-re tingsrätterna kostnadseffektiva. har det inteheller kunnat påvisas att det är samhällsekonomisktförsvarbart att lägga ned ett stort antal tingsrätter.Därför slår vakt om bevarandet av desmå tingsrätterna. Utskottet skriver: "börinte nu göra några uttalande i här aktuella frågor. "Detta hindrar dock inte bl.a. - ochdet förvånar mig särskilt - att redan nu deklarera attdet visst "kan vara motiverat att lägga ned mindretingsrätter".Den grundläggande principen för rättsväsendetsorganisation måste vara att verksamheten skall klaraav att lösa de komplexa problem den står inför.Domstolsväsendet måste t.ex. organiseras så att detkan uppfylla högt ställda krav på kvalitet, rättsskip-ning och kompetens hos domstolspersonalen.När det gäller kompetensen måste samtliga under-rätter var så kvalificerade att de klarar av de mål deställs inför. Vid mycket ovanliga och komplicerademål är det rimligt att specialutbildade domare kaninkallas. Tyngdpunkten i rättsskipningen bör ligga iförsta instans. Överprövning, inte omprövning, börsom huvudprincip vara den andra instansens uppgift. Ioch med medlemskap i tillförs domsto-larna en ny rättslig materia som samtliga domstolarmåste vara kompetenta att arbeta med.Inte heller vid organisationsförändringar av rätts-väsendet kan enbart ekonomiska konsekvenser förden enskilda verksamhetsgrenen beaktas. Övrigastatsfinansiella och samhällsekonomiska effektermåste också tas med i underlaget för beslut om even-tuella omorganisationer.Riksdagens revisorer har bl.a. granskat vilka sam-hällsekonomiska konsekvenser nedläggningen avhäktet i har fått. I rapporten konstaterarrevisorerna att det underlag som låg till grund förregeringens beslut att lägga ned häktet var ofullstän-digt och missvisande. De kompletterande beräkningarsom revisorerna har gjort visar att beslutet har lett tillbetydande tillkommande kostnader som inte redovi-sades i det beslutsunderlag som regeringen hade att taställning till. Revisorerna utesluter inte att nedlägg-ningen var såväl statsfinansiellt som samhällsekono-miskt olönsam. Kriminalvården gjorde en besparingsamtidigt som kostnaden för annan samhällsverksam-het ökade.Ett annat exempel är sammanslagningen av tings-rätter i , och 1982. Man fannefter dessa sammanslagningar, inte oväntat, att ar-betsmängden var oförändrad och i stort sett krävdesamma personal som . Tingsrätterna styr sombekant inte över mängden ärenden som kommer in.Samtidigt tvingades man att till höga kostnader ordnanya lokaler för de sammanslagna tingsrätterna.En förutsättning för ett effektivt domstolsarbete ärbl.a. en folklig och lokal förankring. Denna försämrasbetydligt av att antalet tingsrätter reduceras. Därtillkommer det faktum att resekostnaderna för inställelseför bl.a. advokater, utredare, poliser, vittnen, nämn-demän osv. torde bli betydligt högre.En annan faktor som talar mot en omfattandenedläggning av landets mindre tingsrätter är antaletinställda mål. I större tingsrätter är detta ofta ett all-varligare problem än i de mindre. Ökad resväg tordeknappast minska antalet inställda förhandlingar.Herr talman! Det finns all anledning att i de fort-satta övervägandena om den framtida domstolsorgani-sationen ta hänsyn till nu framförda syn-punkter med syftet att bevara och vidareutveckla ävende mindre tingsrätterna. vill inte med-verka till en åderlåtning av domstolsväsendets organi-sation och inte heller till en åderlåtning av lokal för-ankring och folkligt förtroende.Herr talman! Jag ställer mig givetvis bakom samt-liga reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation nr 19.Anf. 131 (m) re-plik:Herr talman! Jag vill bara ställa en fråga till SivertCarlsson. Mycket av det som anfördeom det förträffliga med de mindre tingsrätterna kan vimoderater helt instämma i. Frågan gäller då baraattityden och inställningen till direktiven om bespa-ringar på 200 miljoner. Delar ochCenterpartiet uppfattningen att det går att spara 200miljoner kronor och förena detta med att ha ett välförgrenat nät av tingsrätter ute i landet?Anf. 132 () replik:Herr talman! Detta är inte någon samhällsekono-misk och regionalpolitisk besparing för mig. Däremotär jag, som jag sade i mitt inledningsanförande,mycket förvånad över inställning attredan nu deklarera att vi kan lägga ned fler tingsrätter.Jag är förvånad mot bakgrund av bl.a. alla de uttalan-den som gjorts, alla de motioner som går i motsattriktning och den text som finns i den moderata reser-vationen. Jag menar att närhet, lokal förankring ochförtroende verkligen är fundamentala hörnstenar i etteffektivt och folkligt rättsväsende. I sin motion hållerModeraterna med om att en indragning av de mindretingsrätterna totalt sett innebär negativa samhällseko-nomiska konsekvenser, ökade resekostnader, ökatantal inställda förhandlingar, att talet om de storadomstolarnas effektivitet kan ifrågasättas och att ävenandra samhällsekonomiska följder måste tas med iberäkningen.Varför vill ni lägga ned de mindre tingsrätterna,och vilka är de? Är det tingsrätterna i , , , , , ,Sala eller ? Var tog helhetsbilden vägen, AndersG Högmark?Anf. 133 (m) re-plik:Herr talman! Vi ställer oss från moderat sidamycket öppna för synsättet att smälta samman de tvådomstolsorganisationerna, de allmänna domstolarnaoch förvaltningsdomstolarna. Kan man lyckas med attutveckla det synsättet i skapasdet utomordentligt goda möjligheter att ha kvar demindre tingsrätterna. När det gäller den typ av ned-läggning som aviseras får tala omatt det eventuellt är aktuellt. Då kan mananvända det kommande halvåret på ett mycket brasätt.Från moderat sida är ambitionen att se till att medbibehållen kvalitet och effektivitet ha kvar så mångasmå tingsrätter som möjligt, . Därförsäger vi också nej till besparingar på 200 miljoner.Anf. 134 () replik:Herr talman! Jag hade inte väntat mig något svarpå frågan vilka tingsrätter man i reservationen avserskall läggas ned. Jag delar inte heller uppfattningenatt de skall läggas ned. Det är självklart att kvalitet,kompetens och effektivitet måste finnas i domstolsvä-sendet.Om deras effektivitet skall mätas i antalet hand-lagda mål per domare visar exempelvis Domstolsver-kets statistik beträffande brottmål och tvis-temål att medan snittet mål per domare på de flestatingsrätter ligger på 250-300 i landet ligger de i snitt ilandets största tingsrätt i på knappt 200.Det är knappast något som ger belägg för påståendetatt större tingsrätter ger större effektivitet.Jag menar också att domstolarnas regionalpolitis-ka betydelse måste beaktas. Domstolar på lokal nivåhar också en mycket allmän betydelse för orten ochregionen och för att skapa arbetstillfällen, och de gerupphov till annan samhällsservice. En nedläggning avde mindre tingsrätterna leder också till en utarmningav den juridiska kompetensen på de mindre orterna.Det är ytterligare ett skäl för att bevara de små tings-rätterna. Skälen är i sanning många för en regional-politisk och samhällsekonomisk samhällsanalys innanman lägger ned några tingsrätter.Anf. 135 TREDJE VICE TALMANNEN:Det förefaller som att det finns ett önskemål fråndebattdeltagarna att slutföra debatten utan middags-uppehåll. I så fall gör vi ett sådant försök. Det förut-sätter emellertid att det blir ett mycket begränsatöverdrag efter kl 18.00.Anf. 136 ():Herr talman! Det finns en tillsatt domstolskommit-té som arbetar. Vår representant har begärt att manskall ha ett skriftligt resultat på vad själva förändring-en kostar. Eftersom vår representant inte har lyckatsfå den uträkningen vill jag skicka med : Se till att man i varje fall kommer med ettskriftligt resultat av vilka konsekvenser det blir.Det är väldigt svårt att göra detta. Men om maninom det privata näringslivet kan göra totala kon-sekvensanalyser är det självklart att man inom denoffentliga sektorn också kan ställa krav på detta. Be-räkningar av vinster och besparingseffekter av genom-förda organisationsförändringar är svåra att mäta iefterhand. Man måste i förhand kunna redovisa detta.Vi skall också komma ihåg att det tar attgenomföra organisationsförändringar. Detta är entotal omstöpning av hela den nuvarande domstolsor-ganisationen. Det måste vara lättare att räkna ut vadden omedelbara kostnaden blir.En fråga man skall ställa sig är: Vilken in-riktning har hela detta projekt? Är den egentligenriktig? Vi kan titta på våra nordiska grannländer. Därhar man inte funnit denna radikala åtgärd nödvändig.Visserligen har man en något annorlunda instansord-ning. Men i så fall hade det varit klokare att pröva detäven här.En annan sak som jag också vill ta upp här i kvällär att anställningsförhållandena i domstolarna måsteradikalt förbättras. råder total osäkerhet, och detskadar rekryteringen till domarbanan.Ytterligare en sak som vi måste titta på är former-na för tillsättning av domare. De måste vi se över. tillsätts de 150 högsta domartjänsterna i Sverigegenom beslut i helt utan någonkontroll och helt utan någon insyn.Vad hoppas på är att man allvarligtöverväger frågan innan man genomdriver en alltförlångtgående sammanslagning.Herr talman! Det har kommit information om egentligen är ganska samstämmig bland social-demokrater och centerpartister om att man skall göraradikala förändringar och nedskärningar. Då får intejag den här ekvationen att gå ihop.Jag hör argumenterande här i dagi för att man i princip skall behålla alla småtingsrätter. har bl.a. gjort utspel i omatt är de enda som vill bevara alla tingsrättermedan alla andra partier vill förändra och slå ihop.Jag vill be att ta tillfället i akt ochförklara för oss i : Vad är det som gäller? Ärdet vad som sägs här i och ute i presseneller vad vi hört gäller i utredningen? Det vore befri-ande att få en enhetlig linje från sida.Herr talman! För att slutligen hålla mig till en för-kortad taletid yrkar jag nu bifall till reservation nr 18.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag tror migveta att vår representant i utredningen har exakt sam-ma uppfattning som jag har redogjort för här.Anf. 138 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Närdet gäller domstolarna och domstolarnas framtid anservi i att , som intebara har frågan om antalet tingsrätter på sitt bord attbehandla, också får en möjlighet att kunna arbeta ochkomma med ett konkret förslag.Jag vet att vår representant i utskottet anser att enhalvering av antalet små tingsrätter är en omöjlighetatt genomföra. Men vi måste också som politiker vågalåta en utredning få arbeta och våga lita på att vårarepresentanter för fram partiets ståndpunkt och får fram ett konkret förslag liggande på bordetsom vi kan debattera och ta ställning till. Att ta ställ-ning till någonting som vi bara tänker eller tror, ellersom kanske kommer att ske, tycker jag inte kännsspeciellt meningsfullt att debattera . Den härfrågan kommer vi att återkomma till i framtiden.Herr talman! När det gäller kronofogdemyndighe-ten och regionindelningen vill vi i pekapå den granskning som revisorer utfördeav den genomförda reformen om en samord-nad länsförvaltning. Granskningen har visat att läns-styrelserna har ett handlingsutrymme med skilda or-ganisationsutformningar som följd.Granskningens syfte var även att spegla länsstyrel-sens uppgift att samordna olika sektorsintressen pådet regionala planet. I riksdagsrevisorernas förslag tillriksdagen angående samordnad länsförvaltning anförde att det bör övervägas om den nuvarande ordningenär den mest ändamålsenliga. Enligt revisorernas me-ning bör man vidta åtgärder för att förhindra en ytter-ligare försvårande regional indelning och verka för attdet blir en mer sammanhållen regional indel-ning för den offentliga verksamheten.Enligt mening innebär de bespa-ringskrav som ställs på statliga myndigheter attandra organisatoriska lösningar eller länsvisa organi-sationer tvingas fram för att snabbt tillmötesgå kravenpå besparing.