prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Det har inte så storbetydelse om arbetsgivaravgifterna är 1, 2 eller 3 %högre eller lägre.Frågan är naturligtvis varför Socialdemokraternanu aviserar att man vill ta bort värnskatten. Vi vetännu inte huruvida det blir en avgift, som K-G Sven-son säger. Förhoppningsvis kommer Socialdemokra-terna att backa och hålla kvar det som har kallatsvärnskatt, dvs. en liten extra beskattning i den statligaskatten.Vi menar att man redan nu skulle kunna sänkaskatten för låginkomsttagarna genom att justera grun-davdragen. Vi skulle kunna höja grundavdragen förde lägsta inkomsterna och faktiskt ta bort grundav-draget för den statliga taxeringen. Det skulle ske enganska snabb omfördelning. Det skulle heller intepåverka marginalskatterna i någon större utsträckning.Det har vi föreslagit . Det kanske blirden linjen Socialdemokraterna väljer. Det välkomnarvi i så fall. Vi ser med spänd förväntan fram emot detsocialdemokratiska förslaget till ersättning av värns-katten. Vi tror, precis som K-G och Modera-terna, att det kommer att behövas. Om vi skall klaraden offentliga ekonomin och statsfinanserna måste viha inkomster som balanserar de utgifter vi har.Det är också väldigt viktigt med stabila regler påskattesidan, både vad gäller företagsbeskattning ochpersonbeskattning. Ge besked så fort som möjligt,helst tidigt , om hur ni skall ha det med värnskat-ten, så att folk vet vad som gäller!När det gäller företagsbeskattnigen kan jag sägaatt de nya energiskatterna har diskuterats förut. Vi harhaft den debatten. Vi tycker fortfarande att man skallvara litet mer försiktig. Det finns utrymme att höjabolagsskatten från . Flera företrädare förindustri och andra företagsorganisationer förordarfaktiskt den lösningen. Det är bättre att beskatta vins-ter än att beskatta omsättningen eller göra andra ma-nipulativa åtgärder.Vi menar också att man skulle kunna införa envärnskatt på företagen. På vinster t.ex. över 50 miljo-ner skulle man kunna ta extra. Det skulle ge etttillskott till statskassan, och det skulle visa att situa-tionen är ganska allvarlig.Vi har föreslagit att man skall göra någonting åtdubbelbeskattningen. Vi vidhåller att det skall göraspå företagssidan. Jag har svårt att se problemen elleratt det skulle vara omöjligt. Jag tror att det finns möj-ligheter att ordna så att dubbelbeskattningen försvin-ner på företagssidan.I samband med detta vill jag också ta upp risk-kapitalavdraget. En av de största flopparna på före-tagsbeskattningens område som denna kammare hargjort var att införa riskkapitalavdraget. Det vore in-tressant om Socialdemokraternas företrädare under enhalv minut kunde ge sina synpunkter på det nyligeninförda riskkapitalavdraget, som vi har beslutat skallupphöra.Socialdemokraterna vill nu sänka egenavgifternapå de första 600 000 . Vi tycker att det är ettganska stort läckage när man låter alla företag fådetta. Varför inte låta det gälla företag med mindre än50 anställda? Det förslaget skulle vi i så fall kunnainstämma i. Men vårt förslag är naturligtvis ännubättre: att man tar bort egenavgifterna på de första40 för egenföretagare. Det skulle verk-ligen gynna en ökning av sysselsättningen, framförallt av företagandet.De konkreta förslagen när det gäller stämpelskat-ten säger vi nej till. Den tillfälliga nedsättningen trorvi inte kommer att skapa ett enda nytt arbete. Däremotkanske borttagandet av accisen kan skapa en störreoptimism i samhället. Men vi tycker också att for-donsskatten måste förändras. Man måste beskattabilar med en hög bensinförbrukning på ett annat sättän man gör i dag.Däremot tycker vi att det är bra att det kommer enöversyn av reglerna på tjänstesektorn. Vi har avsatt 5miljarder för att genomföra förändringar på den priva-ta tjänstesektorn. Vi har också avsatt 5 miljarder förden offentliga sidan - kommuner och landsting.Slutligen vill jag yrka bifall till reservationerna 15och 35.Anf. 170 ()Fru talman! Under huvudtiteln färd motnatt har debatten nu kommit till kapitlet . Här har gjorts en hel del utvikningar iolika ämnen. Här har blickats bakåt och framåt, menjag skall försöka hålla mig till det som den här rundanhandlar om, nämligen skattepolitiken.Varför nu denna något raljanta inledning? Jo, där-för att jag tyvärr inte kan komma ifrån en lätt känslaav cynism i hela den här tillställningen, att man inte iförsta hand bekymrar sig om de arbetslösa, utan attdetta är ett slags spel för galleriet: Vem är det som harinitiativet, vem kommer med bra och dåliga förslag,vem gör något och vem gör inte något? Jag skallförsöka hålla mig till skatteområdet och ta det här påallvar när vi nu ändå har samlats.Dessa förslag, som kanske är framtvingade ellersom ändå fanns och lades fram någon månad tidigareän vad det var tänkt - på vilket sätt påverkar de sys-selsättningen, på vilket sätt bidrar de till möjlighetenför arbetslösa i att få ett jobb? Jag tänker dåbåde på de konkreta förslag som vi nu skall fattabeslut om och på de aviserade förslagen.Om man tittar på i första hand de direkta förslagenlitet uppifrån finner man att där inte finns så mycketsom man definitivt kan påstå kommer att skapa nyajobb. Förslagen präglas av en mycket stor osäkerhet.Ta t.ex. förslaget om att sänka stämpelskatten, somkostar ungefär 3 miljarder. Vilka analyser ligger bak-om påståendet att detta skulle skapa jobb genom bygger nya hus? Är det så enkelt att en sänkningav stämpelskatten, som är en mycket liten del av kost-naden när man köper ett hus, skulle sätta i gång någotslags byggboom eller åtminstone röra om på ett sättsom skulle skapa sysselsättning? Vi är från Miljöpar-tiets sida oerhört tveksamma till den typen av åtgär-der.Jämför detta med kostnaden för det som man frånCenterpartiet här har kallat ett påbörjande av skatte-växlingen, där man växlar ungefär 2 miljarder ellernågonting av BNP. Om man nu bekymrarsig om fastighetsmarknaden, varför ger man sig dåinte på fastighetsskatten, som man har lovat? haren massa människor faktiskt inte råd att bo kvar i sinahus. I stället säger i medierna att viskall bromsa upp det här förslaget, dvs. man skallskjuta problemet framför sig. Det är ingen lösning.Om ni nu vill göra något på fastighetsmarknaden, sågör det ni har lovat, och experimentera inte med denhär typen av förslag, som förmodligen inte kommeratt leda till ett enda nytt jobb!Sedan uppehåller man sig en del kring bilmarkna-den i . Bilindustrin skall ge oss nya jobb. Vikan inte se det som något annat än ett utslag av tradi-tionell industripolitik, som jag tror att vi måste vänjaoss av med om vi skall komma någonstans med attöka sysselsättningen. Här vill man t.ex. slopa försälj-ningsskatten och höja fordonsskatten. Till vilken nyttadå? Vem i denna kammare - eller ute i landet - troratt denna förändring kommer att skapa jobb i Sveri-ge? Och vad har det för andra effekter?Vad man borde göra, om man nu bekymrar sig ombilmarknaden, är ju att se till att förändringarna blirsådana att vi får ned bensinförbrukningen. Om manvill ändra beskattningen på bilområdet skall mannaturligtvis se till att utsläppen från bilarna påverkas.Det finns tre sätt att göra det: att se till att vi fårfram snålare motorer, att se till att man kör mindreoch att se till att man byter bränslet. Genom att an-vända skatteverktyget inom bilsektorn på ett sådantsätt skapar man förändringar i kostnadsrelationernamellan olika bränslen, och man skapar incitament föratt utveckla nya bilmodeller. Det skapar däremotjobb! Här har man i stället koncentrerat sig på ägandetav bilarna och flyttar om kostnaderna där. Vi är yttersttveksamma till om detta över huvud taget kommer attha någon effekt på sysselsättningen.Sedan aviserar man ett förslag om att förmånsbe-skattningen på bilar skall minska. Men det är väl inteen minskning av beskattningen av bilismen som vibehöver för att skapa nya jobb! Det är ju beskattning-en av arbete som är problemet - det är ju den be-skattningen som är för hög. Det vore kanske bättre attvi koncentrerade oss på att se till att vi har råd attminska den skatten, och det gör man genom att höjaskatten på det vi vill bli av med - energi och ändligaråvaror.Ett tredje område som berörs i skattehänseende ärföretagsamheten. Låt mig säga direkt att vi är väldigtpositiva till mycket av det som sägs i det här betän-kandet. Jag skall inte bara stå här och gnälla ellerraljera. Men om vi håller oss till skatteområdet måstevi ändå, som jag sade inledningsvis, fråga oss: Vadfår det här för effekt totalt sett? Vi är mycket positivatill att man inriktar sig på småföretagsamheten. I detsammanhanget vill jag passa på att yrka bifall tillreservation 49, som handlar om just företagssatsning-ar.Men låt oss ta förslaget om att göra sig av med endel av dubbelbeskattningen. Det kanske inte i förstahand är de ekonomiska effekterna av det som gör attvi tycker att det är ett bra förslag, utan det är att det ären mycket viktig signal om att det är okej att varaföretagare här i landet, att det är okej att sysselsättasig själv och andra, att det är okej med självtillit. Dettror vi är viktigt, och vi ser fram mot att få ta del avhur ett sådant förslag kan utformas. Om det sedanskall finansieras på det sätt som aviseras får vi välåterkomma till och debattera när vi ser förslagenkonkret.Sedan till förslaget om sänkt arbetsgivaravgiftmed , det som åtminstone kallar fören start på skatteväxlingen. Vi är naturligtvis positivatill att man genomför den här förändringen - det harvi tjatat om i åratal: Minska skatten på arbete och höjden på energi och råvaror. Men man blir litet tveksamnär man ser denna oerhörda försiktighet från majorite-tens sida.Låt mig läsa några rader ur skatteutskottets yttran-de i den här frågan. I och för sig konstaterar man attdet är väldigt viktigt att de indirekta lönekostnadernareduceras och att det går snabbt, men man bedömeratt det inte är möjligt att snabbt skapa ett underlag förallmän skattelättnad genom system med skatteväxling.Det är något slags osäkerhet och motsägelse i det häryttrandet. Jag vet inte om det andas motvilja elleroförmåga att förstå det enkla och självklara i att skat-terna faktiskt styr hur företagen agerar när det gälleratt investera - om man investerar i arbete eller i ma-skiner.Är det Socialdemokraterna eller som tve-kar, eller båda? Det spelar kanske inte så stor roll. Detintressanta är väl om detta verkligen är startpunktenför en ordentlig skatteväxling. Det hjälper nämligeninte med dessa små marginella justeringar. Det är,som jag sade, positivt om den här starten kommer tillstånd, men det krävs mer. Det krävs ett nytt sätt att sepå hur vi använder skatteinstrumentet för att skapaförutsättningar för sysselsättningen.Det måste till rejäla förändringar i kostnadsbildennär det gäller skatten på arbete. Den måste sjunkaordentligt, drastiskt. Vi har lagt fram förslag somhandlar om en skatteväxling på ungefär 100 miljarder.Det är ändå en ganska liten del av de totala skattein-täkterna i det här landet. Detta skall ske under ettantal år och naturligtvis inte under ett eller två år.Men inget annat parti, framför allt inte regeringsma-joriteten, har andats något om att detta kan vara enväg att gå, att man skall ta rejäla tag, att man skallförflytta beskattningsunderlaget och se till att skatte-basen i huvudsak blir energi och råvaror istället för arbete. Det handlar också om den styreffektsom en sådan förändring av skattesystemet skulleinnebära.Låt oss hoppas att det nu är på det sättet! Vi hadenaturligtvis sett att man redan nu hade tagit chansenatt göra ordentliga förändringar i skattestrukturen. Låtmig bara sammanfatta det här inlägget när det gällerskatteförslagen i betänkandet och deras förutsättning-ar att på något aktivt sätt påverka sysselsättningen!Det är ändå därför vi är här. Det är därför som försla-gen läggs fram.Jag är ytterst tveksam till att dessa förslag kommeratt ha någon som helst effekt på sysselsättningen. Mankan naturligtvis alltid hoppas och tro. Framtiden fårutvisa hur det blir. Men, som sagt, jag är mycket tvek-sam. Om det beror på att detta är ett hastverk eller påatt det finns en oförmåga är ganska ointressant. Jagtror inte att de arbetslösa bekymrar sig så mycket omvarför. De har nog för länge sedan resignerat när dehar följt den här debatten och hört dessa förslag.Jag har inte mycket mer att tillägga. Vi får se omdebatten framöver kan bringa klarhet i hur manegentligen ser på möjligheten att använda skattein-strumentet för att skapa jobb.Anf. 171 MICHAELSTJERNSTRÖM (kds)Fru talman! Det har snart gått Sverigefick en socialdemokratisk regering. När nu halvamandatperioden har gått kan det vara lämpligt attsummera vad de socialdemokratiska regeringarna hargjort på skatteområdet. En fråga som naturligen infin-ner sig är på vilket sätt förändringar på skatteområdet,dvs. skattehöjningar, positivt har bidragit till nyajobb.Den huvuduppgift som Socialdemokraterna gicktill val på var, som bekant, att minska arbetslösheten.I den ekonomiska partimotionen skrevSocialdemokraterna att det går att föra en politik"som pressar ner den öppna arbetslösheten till ". I valmanifestetskrev Socialdemokraterna: "En socialdemokratiskregering kommer att pröva nya grepp för att stimuleraföretagen till nyanställningar. Vi vill underlätta förföretag att expandera och nyanställa. Stödet till nyan-ställningar måste göras riktat, så att det verkligenleder till nyanställningar." Var finns dessa förslag? Definns i alla fall inte hos regeringen.Sedan valet har regeringen genomfört mas-siva skattehöjningar på löpande band utan att funderapå hur det påverkar sysselsättningen.Under 1995 höjdes skatterna med 40 miljarder,och höjs skatter med 22 miljarder. Vidareinnebär de beslut som med all sannolikhetkommer att fatta här att skatterna höjs medtotalt 14 miljarder och lika mycket 1998. Totaltinnebär det skattehöjningar i storleksordningen 90miljarder kronor . Det är unge-fär så mycket som Socialdemokraternavågade visa upp i valmanifestet . Deskattehöjningar som är särskilt skadliga är de som hargenomförts på arbete och som påverkar sysselsätt-ningen mycket negativt. Exempel på sådana skatte-höjningar är höjda arbetsgivaravgifter, återinförddubbelbeskattning och höjd inkomstskatt. Enbartdessa skattehöjningar uppgår till 21 miljarder kronorunder 1995.De små skattelättnader som föreslås i proposi-tionen skall ses i ljuset av de tidigare massiva skatte-höjningarna. De små ljusglimtar på skatteområdetsom finns i propositionen beträffande arbete är bl.a.en reducerad arbetsgivaravgift med 2 miljarder kronoroch ROT-avdrag på 1,5 miljard.Men som dessa skattelättnader införskommer nya skattehöjningar på hushåll och företag,t.ex. ej fullt inflationsskydd i skatteskalan och enbegränsad uppräkning av brytpunkten samt en be-gränsad avsättning till periodiseringsfond och enförlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Skatte-höjarsjukan har således inte gått över. Regeringen tarmed den ena handen och ger med den andra och ver-kar fullständigt sakna en strategi för sina åtgärder. Detär vidare märkligt att kan ställa upp påen proposition som inte tar ett helhetsgrepp om ar-betslösheten.De som får betala för regeringens handlingsför-lamning är de arbetslösa som blir fler för varjevecka. Det är självklart ett gigantiskt misslyckandeför Socialdemokraterna som i valrörelsen sade att"jobben, jobben, jobben" var den viktigaste fråganoch som lovade att den socialdemokratiska regeringenskulle pressa ned arbetslösheten tiondel för tiondel.Så blev det inte.Fru talman! Regeringen anför i propositionen un-der avsnittet En skattepolitik för arbete att ett viktigtmål för skattepolitiken är att etablera ett stabilt regel-verk som skall ge förutsägbara förutsättningar förföretagen. instämmer i dennaambition.Tyvärr kan vi konstatera att huvuddelen av försla-gen i propositionen antingen är temporära eller har bytt en skatt mot en annan. Detta skapar justden oförutsägbarhet som skadar en positiv, långsiktigoch stabil utveckling.Den turbulens som det talas om i propositionenhar regeringen själv åstadkommit genom sina ideolo-giskt betingade återställare tillsammans med Vänster-partiet . yrkanden tarsikte på en bättre kontinuitet och långsiktighet än densom regeringen har föreslagit. Vi avvisar förslag somytterligare urholkar skattereformen och höjer skattenpå företag.Kristdemokraterna anser att skattepolitiken måsteges en sådan inriktning att det totala skattetrycketsänks, främst genom att skatten på arbete sänks.Kristdemokraterna stöder regeringens förslag att sän-ka arbetsgivaravgifterna men anvisar en annan finan-siering. Därutöver är det angeläget att den del avtjänstesektorn som riktar sig till de privata hushållenfår skattelättnader som leder till utveckling och ex-pansion. Vårt förslag är att man skall genomföra enkraftfull sänkning av skatten på arbete i den del avtjänstesektorn som riktar sig till de privata hushållen.Även de skattebelastningar på sparande och kapital-bildning som försämrar förutsättningarna för investe-ringar måste åtgärdas. Tillgången på riskkapital måstebli bättre. anser inte att riskspa-rande skall beskattas hårdare än det relativt riskfriabanksparandet. De nya reglerna för företagens mom-sinbetalningar som gäller ny tidpunkt för redovisningoch inbetalning av mervärdesskatt måste rivas upp.Företagsstöden bör ses över och sänkas i utbyte motsänkta arbetsgivaravgifter. Detta är nödvändigt för atttillväxten skall kunna ta fart.Jag står självfallet bakom samtliga kristdemokra-tiska reservationer men yrkar endast bifall till reser-vation nr 5.Anf. 172 ()Fru talman! För oss socialdemokrater är den vikti-gaste politiska uppgiften att lösa problemet med ar-betslösheten. går vi från ord till handling med ettkonkret program. Redan i vårt valmanifest hösten1994 talade vi klart och tydligt om allvarligaekonomiska läge för svenska folket.Det finns en risk att våra barn och barnbarn får detsämre än den generation som jag själv tillhör. I denuppgörelse som vi socialdemokrater nu träffar medCentern visar vi på politisk kraft och handling. Därförär det bra, fru talman, att nu diskuterar ochbeslutar om åtgärder för att komma till rätta medarbetslösheten.I det åtgärdsprogram som behandlas har somvanligt skatterna en stor och viktig betydelse.Fru talman! "Politik är att vilja", som bra uttryckte det. Därför ett stort tack från min sidatill och speciellt till fördet konstruktiva arbetet med våra förslag från skat-teutskottet. Det känns bra både för det svenska folket,och inte minst för våra företag, att det finns två partiersom vill något och tar ansvar för den ekonomiskapolitiken och därmed också sysselsättningen.Svenska folket kan skatta sig lyckliga över attslippa moderat skattepolitik. Det finns, fru talman,långtgående skillnader mellan oss socialdemokrateroch högern när det gäller synen på skattepolitiken. Ivårt yttrande till finansutskottet föreslås många vikti-ga förändringar på skatteområdet just för att främjatillväxt och därmed sysselsättning.Karl-Gösta och övriga moderater anseratt skattesänkningar har ett egenvärde och menar attskatterna är det främsta problemet i den svenska eko-nomin. Vi socialdemokrater ser skatterna som ett sättatt finansiera vår välfärd. Hur skulle vårt välfärds-samhälle se ut om fick igenom sinaskattesänkningar som , i detta betänkande, uppgårtill ?Vad innebär då våra förslag i den proposition vinu diskuterar? Det föreslås en tillfällig nedsättning avstämpelskatten i syfte att minska transaktionskostna-derna vid köp av fastigheter. Stämpelskatten sätts nedtill en tredjedel vid förvärv av fast egendom och tomt-rätt till . Viförutsätter att det utrymme som skapas genomdenna budgetsänkning inte tas i anspråk för att t.ex.höja mäklararvodena eller fastighetspriserna. Enligtmajoritetens mening kan en sänkning av stämpelskat-ten på fastigheter underlätta en återhämtning inombyggsektorn, som drabbats hårt av den stora arbets-lösheten.Fru talman! Vi föreslår också ett skifte från för-säljningsskatt till fordonsskatt i syfte att stimulera förnyelse av våra bilar. Försäljningsskatten påpersonbilar slopas i miljöklasserna 1 och 2 och sänkstill i miljöklass 3 med verkan från den 12juni , och givetvis skall de som betalat den gamlaskattesatsen efter detta datum få pengarna tillbaka.Fordonsskatten höjs för personbilar ochmed för dieselbilar av årsmodell elleräldre. Höjningen träder i kraft den 1 oktober 1996.Det blir också en ändring i bilskrotningslagen.Som vanligt går emot även dettaskatteförslag. yrkar också avslag vilketjag tycker är konstigt. Jag tycker att vi borde ha sam-ma syn på detta, och inte minst av miljöhänsyn bordevi göra allt för att förbättra vår ganska gamla bilpark.Den parlamentariska kommittén KOMKOM harfått tilläggsdirektiv för att göra principiella övervä-ganden av hur de ekonomiska förutsättningarna inomkommunikation kan användas som styrmedel för våratrafikpolitiska mål, och det tycker jag är bra. En sär-skild utredare har fått i uppdrag att undersöka vilkaavväganden mellan olika slag av skatter som kan varalämpliga ur miljösynpunkt, och det tycker jag också ärbra. Den låga nivå på bilförsäljning som vi har i vårtland är inte bra, och måste vi ta krafttag för att få igång bilförsäljningen - för miljön, för trafiksäkerhe-ten och inte minst för sysselsättningen inom bilindu-strin. Det har faktiskt varit många grabbar från Volvosom har ringt och sagt: Äntligen! Med det förslag somnu ligger på bord kan det faktiskt bli deten prissänkning på . Utskottet har före-slagit att denna lagändring skall gälla från den 11 junioch har därmed bifallit en motion från Socialdemo-kraterna och om ändrat datum.Utskottet tillstyrker också att tobaksskatten höjsmed . När jag läste motion påskatteområdet, så kom en stilla undran. Har de glömtatt yrka avslag, kors i taket, tänkte jag, en skattehöj-ning som ställer sig bakom - det är intevar dag man får uppleva detta.I propositionen föreslås att de särskilda skattelätt-naderna för sparandet i allemansfonderna slopas1997. Även på detta område har ochkristdemokraterna yrkat avslag. Majoriteten i skat-teutskottet konstaterar att skattelättnaderna för alle-mansfonderna utgör ett avsteg från principen om enneutral beskattning. När de gynnsamma reglernaåterinfördes skedde det mot bakgrund av att detvar stora uttag från fonderna 1994. Detta hade singrund i det höga ränteläget, och det tänker jag åter-komma till, . Med detta ställersig nu bakom en neutral beskattning avsparandet i allemansfonderna.Regeringen avser att föreslå en lättnad i beskatt-ningen av onoterade aktiebolag från den 1 januari1997. Utformningen skall regeringen ta ställning tillefter det att lämnat sittförslag som förväntas vara klart i slutet av dennamånad. Ett stort utrymme har avsetts för denna skatte-lättnad, . Avsikten är att riskkapi-talavdraget skall slopas. skall avdragsrättenför avsättning till periodiseringsfond begränsas från25 % till av inkomsten. Även på detta mycketgenerösa förslag yrkar moderater, folkpartister ochkristdemokrater avslag. Som vanligt föreslås att dub-belbeskattning avskaffas helt. Riskkapitalavdragetbehålls eller, helst av allt, förstärks.Vi socialdemokrater och centerpartister delar re-geringens uppfattning att det är angeläget att förbättravillkoren för mindre och medelstora företag och där-med skapa förutsättningar för en expansion för ökadsysselsättning i dessa företag. Vi föreslår en rad åt-gärder för att göra det enklare för näringsidkare. Detär viktigt att kunna få förenklingar inom företagsbe-skattningen, det tycker vi i majoriteten. Många småfö-retagare jag träffat efterlyser förenklingar när detgäller skatte- och avgiftsbetalningar, och på dettaområde återkommer regeringen.Till hösten kommer också förslag till nedsättningav social- och egenavgifterna.Så, fru talman, till den omdebatterade frågan omtjänstebeskattningen, pigavdraget, det som debatteratsmest på det området. Jag tycker själv att det är bra attregeringen nu skall tillsätta en utredning och göra enöversyn av beskattningen inom tjänstesektorn.