prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Fram till dessminskade den svenskflaggade handelsflottan.Man sökte hitta akterflaggor från länder där ingaregler gällde för de ombordanställda och där det intefanns några krav om sjösäkerhet. Det gällde att hittaden billigaste arbetskraften och akterflaggor frånländer som saknade lagbestämmelser om sjösäkerhet,eller i varje fall inte brydde sig om detta.Stödet innefattar att man till rederier återbetalarviss del av de ombordanställdas inbetalda skatter, ochen reducering av de sociala avgifterna.Det är inte sant som man säger från Moderaternassida, dvs. att sjöfartsstödet skapar ineffektiva organi-sationer, snedvrider konkurrensen och bevarar enföråldrad teknik. Det går inte att i alla delar jämförasjöfarten med den helt landbaserade näringen.Svensk sjöfart är synnerligen effektiv. Stödet har istället inneburit att våra fartyg har hög teknisk utrust-ning och bra utrymme för de ombordanställda ochutbildad, kunnig och ansvarsmedveten personal. Ettbevis för detta är den låga bemanningen på de svens-ka fartygen.Om den svenska handelsflottan skall kunna ut-vecklas har vi socialdemokrater lärt oss att vimåste ge den långsiktiga spelregler. Det lärde vi ossinte minst under den förra borgerliga mandatperioden.Det är dyra investeringar i fartyg, och det förflyterlång tid mellan fartygsbeställning och sjösättning.Jag måste återigen påpeka vilken situation sområdde under förra mandatperioden, då vi hade enmoderatledd regering. Tom , som var enentusiastisk företrädare för denna regering i framförallt sjöfartsfrågor, brukar hävda sjöfartsnäringenssjälvständighet och långsiktighet. Men hur var dethösten 1991 efter den borgerliga regeringens tillträde?Då kom signaler om att sjöfartsstödet skulle avskaf-fas. kom förslag om att det skulle av-skaffas fr.o.m. /92, men ett förslagom utformningen skulle komma senare under våren1992. Något sådant förslag kom aldrig. I december1992 kom förslag om att sjöfartsstödet skulle återinfö-ras. Man återinförde något som aldrig hade avskaf-fats.Det fanns således ingen sjöfartspolitik alls underandra . Ingen visste vilka regler somgällde - om man skulle få sjöfartsstöd eller inte. Detvar som en redare sade till mig: ", det var enförfärlig period. Man höll sig för pannan med enahanden och rev sig i huvudet med den andra".Av det betänkande som vi nu behandlar framgåratt staten nu tar på sig ett ansvar för att skapa långsik-tiga konkurrensförutsättningar för den svenska han-delsflottan, oberoende av vilka medel som eller påsikt skall användas. Så måste det vara om näringenskall inges framtidstro.För anslår vi 400 miljoner kronori bidrag till sjöfarten. Vi säger också att syftet är attstabilisera förutsättningarna för stödet. börenligt regeringen fatta ett långsiktigt inriktningsbeslutom att nuvarande bidrag till den svenskflaggade han-delsflottan skall behållas under åren 1997-2001.När Tom från talarstolen talar om de stödvi betalar ut för sjöfrakten mellan och Oxelö-sund och mellan och talar hanom de nuvarande stöden som återinfördes av denmoderatledda regeringen . föreslår vi ett nyttkonkurrensanpassat system omfattande svenska han-delsfartyg i utrikestrafik. skall prövakonkurrensförhållandena innan stöd godkännes.Vi säger också att bidraget till handelssjöfartenstegvis skall ersättas med gemensamma och likartaderegler för statsstöd och andra villkor som kan kommaatt gälla inom Europeiska unionen.Ett annat ärende som utskottet haft att ta ställningtill är förslaget till nya sjöfartsavgifter.För att täcka kostnader för att upp-rätthålla farleder, fyrar, sjömätning, lotsverksamhet,isbrytartjänster, hamnverksamhet m.m. tas det ut enrad olika avgifter från fartyg som anlöper svenskavatten och hamnar. tar Sjöfartsverketut tre olika sorters avgifter: lotsavgifter, fyravgifteroch farledsavgifter. föreslås att fyravgifter ochfarledsavgifter slås samman till en enda avgift - far-ledsavgiften - och att den miljödifferentieras.Sjöfartsavgiften ändras så att avgiften tas ut frånden inrikes sjöfart som varit undantagen frånavgifter. Vänersjöfarten skall dock undantas ocksåfrån kommande avgifter. Även den transoceana trafi-ken har varit undantagen från avgifter, och den kom-mer nu att avgiftsbeläggas.Vidare sägs i förslaget att avgifterna skall miljö-differentieras för att främja en miljövänlig sjöfart, såatt fartyg med katalysator och fartyg som drivs medlågsvavlig olja erhåller lägre avgifter.Största orsaken till ändringen är att vårt nuvarandesystem på vissa punkter är att betrakta som konkur-renssnedvridande enligt . Enligtpropositionen skulle förslaget om ändrade sjöfartsav-gifter införas , men miljödifferenti-eringen skulle träda i kraft först , dvs.1998.Trafikutskottet har låtit näringsutskottet yttrat sigom förslaget. Utskottet påpekar i sitt yttrandet attförslaget kan få negativa konsekvenser för svenskindustri. Fraktkostnader för råvaror är en betydandedel av industrins kostnader. Man föreslår att förslagettill nya avgifter ytterligare analyseras, så att intesvensk industris konkurrenskraft försvagas och syssel-sättningen hotas på bekostnad av ökad import.För att ge industrin möjlighet att anpassas till denya avgiftssystemen bör ikraftträdandet ske den 1januari 1998 både vad gäller farledsavgifterna ochvad gäller miljödifferentieringen.Trafikutskottet delar näringsutskottets uppfattning.Vi ger därmed från trafikutskottets sida detta rege-ringen till känna. I övrigt ansluter utskottet sig tillregeringens proposition över utgiftsområde 22.I anslutning till avsnittet sjöfart har till utskottetsbetänkande fogats tolv reservationer.När det gäller de reservationer där inga moderateringår kan jag inte i sak se någon större skillnad mellanreservanterna och utskottsmajoriteten. Vi har exem-pelvis inget emot en ökad färjetrafik med Litaueneller från andra länder på andra sidan . Mensådan trafik skall som annan färjetrafik ske utan stat-lig inblandning, förutom att vi skall se till att det finnsfarleder till de svenska anlöpshamnarna.Utskottet tycker att utbildningsinsatser är angelä-get, t.o.m. mycket angeläget, och det finns avtal mel-lan parterna om detta. Det ställs också krav på rederi-erna. För att man skall få rederistöd skall t.ex. utbild-ningsplatser ställas till förfogande på fartygen.Det finns också skrivningar i utskottsbetänkandetvad gäller miljö- och säkerhetsfrågorna och elför-sörjningen till fartyg som ligger vid kaj. Vi vill ocksåupprätta hårdare säkerhetsbestämmelser för sjöfarten.Vi ser också allvarligt på de förlista krigsfartygenutanför våra kuster. Problemen har uppmärksammatsav , som försöker hitta en strategi förhur frågorna skall behandlas och hur problemen skalllösas. Men detta är en svår fråga, eftersom ingen vetvem som skall vara kostnadsansvarig på internationel-la vatten. Man vet ännu ej vad som är bäst, om vrakenskall ligga kvar eller om de skall bärgas. Bärgningkan innebära stora risker, med läckage av olja ochandra miljöstörande kemikalier.Inte heller fyrpartireservationen angående försla-get om farledsavgifter skiljer sig i sak. Enligt EU:sbrev måste vi ändra vårt nuvarande system.Vi är överens om att det skall analyseras ytterligareoch eventuellt justeras innan det träder i kraft.Sedan undrar jag: Vad menar medvad som bl.a. sägs i reservation 11, som också Folk-partiet står bakom? Man säger att för att klara konkur-rensen är det nödvändigt att parterna på arbetsmark-naden anpassar sig och genomför erforderliga för-ändringar, så att den svenska handelsflottan kan varaen fullgod konkurrent till sina utländska medtävlare.Är det de slutna avtalen på sjöarbetsmarknaden somskall rivas upp? Eller skall det vara fullt legalt attregistrera sitt fartyg i ett land som inte har några sä-kerhetsbestämmelser alls eller några avtal med deombordanställda? Skall det sitta en okänd fiffelflagg iaktern på de svenskägda fartygen för att rederinäring-en skall ha någon framtid?Jag vill säga till redarna och de sjöfolksanställda:Med en moderat sjöfartspolitik skulle sjösäkerhetenförsvagas, med förenklade lotsbestämmelser ochosäker isbrytartjänst. Anställningsförhållandena om-bord och i hamnverksamheten skulle bliännu otryggare och osäkrare.Fru talman! Därför yrkar jag i enlighet med utskot-tets ordförande bifall till utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer som fogats till betän-kandet.Anf. 156 TOM () replik:Fru talman! har läst , och det var ju trevligt att hanhar sett en del fakta. Sedan blandar han dessvärreihop alltihop. De siffror han åberopar är ju från och täcker den totala svenskahandelsflottan, varav merparten seglar under dekonstiga flaggor som nämner. Detgäller då främst och i någon mån Singapore.Det är den delen av flottan som är modern, effektivoch rationell, medan däremot den svenskflaggadeflottan uppvisar en synnerligen hög medelålder.Dessutom redovisade man så sent som ganskaallvarliga brister i många säkerhetsdetaljer.Håkan säger att det var Moderaternaunder en moderatledd regering som skapade det häreländet, med stöd och bidrag som aldrig kom tillskott. Jo, det var en moderatledd regering, men detvar inget moderatlett departement.Vad som händer med det nya stödet vet vi ju inte.Jag vill se det innan jag tror det, att Rederinämndenlyckas reducera stödomfånget i någon större omfatt-ning.Håkan undrar också vad vi menar medatt man skall anpassa sina avtal. Vi menar att avtalenskall anpassas till vad som är ekonomiskt konkurrens-kraftigt så att man inte behöver någon hjälp av skatte-betalarna för att driva båtarna på havet.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Tom påpekar att Kommuni-kationsdepartementet inte var moderatlett. Jag troddeatt en regering hade ett kollektivt ansvar för vad somhänder inom alla områden och departement.Det är riktigt att de flesta fartyg är utflaggade, mendenna utflaggning har skett då man intehar haft stöd. Med den osäkerhet som har rått vågademan heller inte flagga hem några fartyg. Om regering-en inte har någon sjöfartspolitik alls låter näringengivetvis båtarna gå under de flaggor som sitter i ak-tern. Det är först när det blir en långsiktighet i politi-ken som de svenska rederierna kan börja sätta svenskaflaggor i aktern.Anf. 158 TOM () replik:Fru talman! Det har gjorts en rätt stor affär av har flaggat in båtar och att svenska redare harskickat hem besättningarna från , Indieneller och ersatt dem med svenska besätt-ningar. Vad man då gör är ju faktiskt att man tar ifrånde här länderna en möjlighet att bedriva en form avtjänsteexport till är inte mitt husorgan, men jagkan konstatera att man där har begripit detta. Så sentsom skrev man nämligen:Rika länder fruktar för lågprisimport från fattigaländer och att löntagare förlorar jobb, men de lågalönerna är det viktigaste konkurrensmedlet de fattigaländerna har. Produktiviteten är ju i motsvarande gradlåg. Bara genom att få utnyttja fördelen av ett lågtränteläge kan de ta sig ur fattigdomen genom export.De fattiga ländernas export brukar till varje inbringadkrona gå till import från den rika världen. Precis såtog vi oss ur vår fattigdom. Genom export till och andra länder som var rikare än vi för 100år sedan kunde vår industri byggas upp. Inget tyder påatt importen från fattiga länder spelar en viktig roll förindustrivärldens arbetslöshet.Det är precis den här formen av tjänsteexport somt.ex. bedriver när de bemannar en svenskbåt under Liberiaflagg, och det är precis denna formav tjänsteexport som man här i god protektionistiskanda vill förhindra genom att införa rederistöd medsvensk bemanning.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Det är bra att Tom nämndeLiberia. är ju en stat som inte har några reglereller någon administration alls. Vad har ärnågra advokatkontor i , där man kan registre-ra in ett fartyg med en Liberiaflagga i aktern. Detgynnar inte , utan det är andra länders besätt-ningar som i så fall får anställning ombord. Olikaländer har olika regler, och många länder är i ett upp-byggnadsskede och kan inte betala de löner som mankan betala i industriländerna. Men det får inte vara såatt industriländer då utnyttjar dessa länders flagga föratt komma ifrån de bestämmelser som man tillsam-mans försöker utarbeta. Det är det som detta medfiffelflagg handlar om. Man försöker hitta ett land däringa regler alls gäller. Det är tydligen det som TomHeyman pläderar för. Han menar tydligen att det skallvara så.Anf. 160 () replik:Fru talman! Det är bra att vi får det här tillkänna-givandet till regeringen, att vi får ett nytt system förfarledsavgifter. Men i stället för att det skall träda ikraft skall det träda i kraft den 1januari 1998. Jag tycker inte att utskottsmajoriteten äröverens med näringsutskottets enhälliga yttrande, ivilket sägs att det nya avgiftssystemet kan innebäraförsämringar för den svenska konkurrensen. Det viefterlyser i det här läget är en samordning av de härtvå avgiftssystemen. Det skall bli dels ett nytt systemför inrikesavgifter, dels en miljödifferentiering, och vimenar att detta bör samordnas till en enda ny avgift.Den viktiga skillnaden, , är denatt det som reservanterna i reservation nr 15 anser äratt det behövs ett nytt system, där miljödifferentie-ringen får större genomslag än det förslag som nuföreligger, med en förändring bara i fråga om tidpunk-ten. Det är skillnaden, och det är olyckligt att HåkanStrömberg inte kunde ställa sig bakom sina kolleger inäringsutskottet.Anf. 161 ():Fru talman! Det är riktigt att detta kommer att för-svåra för näringen. Vi får inte ha nuvarande systemmed fribrev för den svenska kustsjöfarten och föroceantrafiken. Vi måste lägga en avgift på detta.Men vi menar är att man skall ge de råvarunäring-ar som har en betydande kostnad för sjöfrakter ett årsandrum. Man kan också se över vissa regler. Det ärhelt klart att det kommer att medföra en försämringför vissa men också en förbättring för andra. T.ex.kommer kanske massaindustrin att få en betydandelättnad, eftersom den med sina sjöfartsavgifterbetalar en del av oljetransporterna.Anf. 162 ():Fru talman! Jag tror att vi är helt överens om attdet här kan innebära totalt sett dyrare avgifter försjöfarten. Skillnaden i det här läget, , är att vi efterlyser ett nytt system, där man vägerihop de nya farledsavgifterna med avgifter för inrikessjötransport med det nya förslaget om miljödifferenti-ering, så att denna i det läget förhoppningsvis fårstörre genomslag än det som man nu kan vänta sig fågenom att hålla isär de två olika avgifterna. Det är detolyckliga. Vi hade kunnat bli överens, eftersom nä-ringsutskottet hade sett frågan på detta sätt.Anf. 163 ():Fru talman! Totalt sett skall det inte bli dyrare.Sjöfartsverket har ju sagt att man nöjer sig med deintäkter man får och klarar sin verksamhet med dessamedel. Det sker dock en omfördelning, som gör detdyrare för vissa frakter och billigare för andra. Totaltsett är det ingen skillnad.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Svenskt deltagande i fredsstyrka efterIFOR i betänkande 1996/97:UU5Svenskt deltagande i fredsstyrka efter IFOR i Bosni-en-Hercegovina (prop. 1996/97:54)Kammaren biföll talmannens hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 164 ():Fru talman! ägde de första valen rum iBosnien efter Daytonfredens undertecknande i de-cember . Jag var själv norr om iRepublika Srbska som valobservatör. Genom ovanligtlyckliga omständigheter hade jag förmånen att fåträffa många olika bosnienserber - många i derashem. Samtalen där stärkte mig i övertygelsen att kri-get och våldet inte är eller var något oundvikligt, menatt det är möjligt om människorna utlämnas till skru-pelfria krigsherrar, som omvärlden respektfullt för-handlar med medan den blundar och slår dövörat tillinför de många, många som kämpar för demokrati,frihet och fredlig samlevnad.Det var inte hänsyn till dem jag träffade utan hän-syn till det kommande amerikanska presidentvaletsom tvingade fram snabbt genomförda val, utan attrimligt anständiga förutsättningar skapats för fria ochdemokratiska val. Inrikespolitiska hänsyn har helatiden i alltför hög grad fått styra omvärldens agerandeinför folkmordet i Bosnien.De uppskjutna kommunalvalen avses nu kommaatt hållas . De är en grundläggande förut-sättning för att man skall kunna förverkliga fredsavta-let. Därför måste kommunalvalen hållas så snart god-tagbara villkor för fria och demokratiska val förelig-ger. Och måste varje medborgare i Bosnien garan-teras rätten att kunna rösta på den plats han eller honvar bosatt på när kriget började.Fru talman! Septembervalen förändrade egentligeninte någonting. Den faktiska etniska uppdelningen avBosnien, som världen i stort sett stillatigande åsettunder folkmord, utgjorde basen förstormakternas formel för . De allmännaval som föreskrevs i avtalen arrangerades utifrån attmänniskorna i Bosnien i allt väsentligt skulle rösta ietniskt uppdelade enheter.IFOR-styrkan har förvisso framgångsrikt garante-rat att militärt våld hållits i schack, men det civilagenomförandet av har inte i något vä-sentligt avseende bidragit till att minska den faktiskaetniska delningen av Bosnien. Flyktingar har endast iundantagsfall kunnat återvända till sina forna hem.Krigsförbrytarna kan öppettrotsa världssamfundets till intet förpliktande deklara-tioner. Det borde kunna sägas också i den höge repre-sentantens hemland.När nu förlöpt sedan till-komst är det uppenbart att fredsprocessen i Bosnienkommer att ta mycket och kräva omfattandeoch långvariga insatser från omvärlden. Det hadesäkert varit mycket dyrt för det internationella sam-fundet att effektivt och kraftfullt sätta stopp för folk-mord och etnisk rensning på ett tidigt stadium, mendet blir också mycket dyrt för det internationella sam-fundet att återupprätta mellanfolklig säkerhet ochfredlig samlevnad i det efter mer väpnade härjningar.Fru talman! Fred i Bosnien förutsätter fred, demo-krati och mänskliga rättigheter i hela det forna Jugo-slavien. Det blir ingen varaktig fredlig samlevnad sålänge de kroatiska flyktingarna inte garanteras rättenatt återvända till sin jord och sina hem i det av serberockuperade . Det blir ingen varaktigfredlig samlevnad så länge de serbiska flyktingarnainte garanteras rätten att återvända till sin jord och tillsina hem i det av kroater återerövrade Krajina.Det blir ingen varaktig fredlig samlevnad så längede bosniska flyktingarna inte garanteras rätten attåtervända till sin jord och sina hem i det av serber ochkroater ockuperade Republika Srbska och Herceg-Bosna. Och det blir ingen varaktig fredlig samlevnadså länge krigsförbrytarna öppet går fria framför ögo-nen på de internationella fredsstyrkorna, som t.ex.polischefen i Prijedor, tidigare kommendant idödslägret . Det leder bara till att krigsför-brytelser görs till kollektiva ansvars- och skuldförhål-landen, som förgiftar och omöjliggör förutsättningar-na för en långsiktig folklig samlevnad.Fru talman! Varaktig fredlig samlevnad i det fornaJugoslavien förutsätter dessutom fred, demokrati ochmänskliga rättigheter i såväl somKroatien. Just , när folket i Serbiensstörre städer på egen hand söker upprätta demokratiundan krigsförbrytaren styre, befinner sigen svensk regeringsdelegation i för att för-handla med samma regim för att kunna sända tillbakatusentals människor som flytt undan den regimenskrig, förtryck och diktatur. En orättfärdig politikmåste tydligen fullföljas, men tajmningen verkarosedvanligt olycklig.Presidenterna är de jugo-slaviska krigens främsta krigsherrar. Ingen av demkommer frivilligt att lämna ifrån sig makten till enverkligt demokratisk samhällsutveckling utan att detinternationella samfundet utövar starka påtryckningar.Men varför skall vi förvänta oss det?Den fredsopposition för frihet och demokrati somnu sedan veckor tillbaka samlar hundratusentals de-monstranter i polisstat är inte ny. Denfanns före kriget, den fanns under kriget och denfortsätter att finnas efter kriget. makthavaresatsade på att envåldshärskaren skulle lösade problem som regeringar inte hade mora-liskt mod att ta itu med. regeringar blundadeavsiktligt för den europeiskt influerade oppositionen isåväl som Serbien.Det var och är ett förräderi, mot människorna påBalkan och mot grundläggande värden, somvi alltid får höra så mycket om i festtalen i ochvid andra toppmöten. Men dessa värden måste varaviktigare att värna i praktiken än i olika europeiskastormakters historiska maktintressen på . Hurlänge skall så mycket av öde formas i Lon-don och i ?Nu kommer säkert utrikesministern och utrikesutskot-tets ordförande att på sedvanligt sätt undra: Är detbara som vet rätt och bäst? De vet båda attdenna diskussion pågått ute i under hela folk-mordet i Bosnien och sedan Daytonfredens tillkomst.Det är en diskussion som inte ger upp bara för att demakthavande försöker tysta den. Det är en diskussionsom omfattar människor med olika politisk, kulturelloch etnisk bakgrund. I den diskussionen är inte allsliberala politiker mer vanligt förekommande änmånga andra.Men jag skall gärna erkänna att där finns osed-vanligt få s.k. demokratiska socialister eller förutva-rande kommunister. Solidaritet var lättare att ge ut-tryck för på gator och torg när den kunde ges ideolo-gisk kappa, när det handlade om solidaritet med sys-tem eller begrepp som "folket". Men när det barahandlar om människor - då blir det för somliga såmycket svårare.Kanske fanns i botten en rent av ideologisk känslaav samhörighet med det tidigare alliansfria, självsty-relseinriktade, socialistiska , bakom varsyttre fasad doldes en brutal polisstat. Det uppvaknan-det tycks ha lagt en effektiv hämsko på många europe-iska demokrater på vänsterkanten, inför det ohyggligasom drabbat människor på sedan Tito-statenssammanbrott.Fru talman! Omvärldens reaktioner inför utveck-lingen efter kommunalvalen i är lika undfal-lande som efter kommunalvalen i förra hös-ten. Varför förmår inte det internationella samfundetgöra klart, att gott uppförande i samband med tillkomst inte räcker för att ochSerbien-Montenegro skall upptas som fullvärdigamedlemmar i det internationella samfundet? En fun-gerande pluralistisk demokrati och respekt för grund-läggande demokratiska och mänskliga rättighetermåste vara ett oavvisligt villkor för detta.På lång sikt är förutsättningarna för fredlig folkligsamlevnad avhängiga att en normal civil samhällsut-veckling kommer till stånd i alla delar av det f.d.Jugoslavien. Misär, fattigdom och isolering föderbitterhet, hat och revanschism, som kan exploateraspå samma sätt som krigsherrarna lyckades göra vidJugoslaviens sammanbrott. Här kommer att krävas ettomfattande internationellt stöd till återuppbyggnad,som måste villkoras mot utveckling av demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter, men som ocksåmåste vara öppet för alla folkgrupper i alla delar avBosnien-Hercegovina.FN:s sanktioner mot Republika Srbska och Serbi-en-Montenegro får inte upphöra utan att alla kravutan att alla krav härför har uppfyllts. Men återupp-byggnaden av Bosnien måste inbegripa också serber-na i Republika Srbska och i pålika villkor. Varje part måste behandlas lika och försig i detta avseende, utifrån hur den uppfyller sin delav fredsprocessen. Dit hör bl.a. samarbete för attgripa och överlämna krigsförbrytare till Haagtribuna-len.Fru talman! Oklarheten om vilka som har mandatatt gripa de vid Haagtribunalen åtalade krigsförbry-tarna har lett till en oacceptabel handfallenhet attingripa, även vid fall där det varit uppenbart attIFOR-enheter skulle ha kunnat gripa fullt identifiera-de personer. Alla inblandande i fredsprocessen, inbe-gripet den interntionella fredsstyrkan, har en skyldig-het enligt att samarbeta om alla inslag iavtalet. Till dessa hör att de åtalade krigsförbrytarnagrips och överlämnas till Haagtribunalen. Sverigeborde därför, som en av de större truppbidragandestaterna, ha verkat för att mandatet till den fortsattafredsstyrkan entydigt inbegripit uppgiften att gripakrigsförbrytare.Den kommande fredstyrkan förväntas bli ungefärhälften av den nuvarande i storlek. Det är inte själv-klart att minskningen av fredsstyrkan måste ske pro-portionellt i förhållande till det nuvarande deltagandeti IFOR.