prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Har niinsett att uppställningen bland svenska folket för engenerell välfärdspolitik är mycket större än ni någon-sin kunde ana? försöker ni forma en skattepolitikdär ni lockar med en och annan skattesänkning ävenför dem som inte tjänar allra mest. Det är klart att niinser att uppslutningen bakom er idé att gå ned till40 % skattekvot av BNP finns inte. Ni kan aldrigvinna regeringsmakten på en sådan politik. Men säger ingenting om det.I stället vill ni nu konkret föreslå skattesänkningarpå 70 miljarder. För att nå dit vill ni spara 5 miljarderytterligare på läkemedel, ytterligare på tandvårdsför-säkringen, införa ytterligare en karensdag i sjukför-säkringen, ytterligare en nedjustering av den sjuk-penninggrundande inkomsten, sänka KAS, införakarensdagar i föräldraförsäkringen. Då når ni uppefter mycket mer till 70 miljarder. Men då fattas detfortfarande 180 miljarder för att nå till den skattekvotsom ni önskar, av BNP.Moderaterna är i skattepolitiken ett ytterlighet-sparti i den svenska . Det skall bli intressantatt höra vad de partier som planerar att samarbetamed tycker om den inriktningen påskattepolitiken.Anf. 148 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga att jaguppskattar den politiska stil som statsrådet när han är ute och debatterar bl.a. fastighetsskat-ten och andra frågor med människor, att visa uppsamma åsikt och samma inriktning oavsett i vilketsällskap han befinner sig i. Jag tror att det är en brastil, och den behövs för att göra politiken mera tro-värdig och respekterad ute bland människor, att manvågar stå för det man tycker även när folk blir arga.Jag vill passa på tillfället att klaga litet. Jag tyckeratt diskussionen om vad som hände under de tre bor-gerliga åren blir väldigt tjatig och dessutom så ex-tremt vinklad att det inte är trovärdigt. Som vi alla vetvar det så 1994 när ni tillträdde blev det hela tidenfler och fler jobb. Det var också så att det fanns enkonkret plan för hur man steg för steg skulle ta sig urdet svåra statsfinansiella läget. Det var vidare så attSocialdemokraterna i oppositionsställning röstademot vartenda föreslag som handlade om besparingar.Det gör det inte lättare att gå fram.Nu blir det färre jobb. Räntan är högre änvad den var när samarbetet med inleddes. Detär också så att de största delarna av saneringen avstatsfinanserna har man inte gjort ihop med Centern.Om vi skall få någon trovärdighet för politikenoch politikers agerande får man försöka vara hederligäven in den frågan.De mål för skattepolitiken som härhar skisserat är det många som kan ställa upp på.Skattepolitiken har många olika syften, och den skallmedverka till att uppfylla andra politiska mål som harvärden i sig. Men vi gör olika tolkningar av innehål-let, hur man konkretiserar en sådan skattepolitik.Man säger att Socialdemokraterna traditionelltvärnat näringslivets villkor. Ja, man har värnat om destora företagen. finns det en växande insikt om också måste titta litet till de små företagen, fram-för allt de företag som fortfarande inte existerar. Närman går till praktisk handling i skattepolitiken blir detalltid så väldigt tokigt. inser man att efter etttag att det blir väldigt tokigt och börjar backa. Vi harsett när det gäller momsen, och kanske får vi se detnär det gäller sjuklöneperioden. Det skulle vara braom man lade ner litet mer krut på att försöka sätta sigin i det man jobbar med innan man lägger fram för-slagen och sedan lade upp en strategi.Vi i säger att det viktigaste är nu att vifår fram nya jobb, Vi har lagt fram förslag som vi tror- det kan vi inte veta - inom ett par års tid skullekunna ge en halv miljon nya jobb. Det förutsätter enrad förändringar i . Nyföretagandet måste öka,investeringsnivån måste höjas, expansionsmöjlighe-terna måste bli bättre, privatpersoners möjligheter attköpa tjänster måste bli bättre. Vi måste få ett kun-skapslyft osv.Det förutsätter i sin tur att man gör konkreta för-ändringar, t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter. Vi måste fåned skattekilarna och få en förenklad arbetsrätt somfungerar för de små företagen, slopad dubbelbeskatt-ning och inte höjda förmögenhetsvärden på aktier såatt vi kan få riskkapital osv. Det är den typen av skat-tepolitik som vi vill gå in i för framtiden, och vi hop-pas att regeringen är beredd är lyssna på våra förslag.Anf. 149 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med att tacka för deuppskattande orden från . Det var trev-ligt att höra.Karin var inte riktigt nöjd med min be-skrivning av . Det kanjag förstå, och det kan vi diskutera väldigt mycketfram och tillbaka. Vad som är märkligt är att de parti-er som var starkast i skattesänkningsivern inte tagitintryck av hur det i praktiken fungerar, att de inteinser att det grundläggande är en stark statsfinansiellsituation som ger normala räntor. Det grundläggandeär en tilltro hos hushållen till att staten kan möta upptill sina åtaganden. Det är grundläggande på det sättetatt då orkar och vågar människor konsumera ochinvestera. Det vi såg 1991-1994 är vad som händernär människor i grunden blir skräckslagna för vadsom håller på att ske. Då håller man i sina pengar, dåminskar konsumtionen, och då slås företag ut. 50 000konkurser var det och 450 000förlorade jobb. Det är det som styr en ekonomi. Omdet inte finns en grundläggande tilltro hos människoratt samhället fungerar, då vågar man inte investeraeller konsumera. Då fungerar inte näringslivet.Vi har tagit det steget som ger oss en stabilitet iden ekonomiska utvecklingen som gör att vi kan fåtillbaka efterfrågan igen. krävs en närings-politik som gör att företag kan växa och en skat-testruktur som gör att företagen vågar och orkar växa.Det skall vi jobba mycket med framöver.Vi skall också ha klart för oss att har enav jämförbara länders bästa företagsbeskattning. Vihar en mycket låg bolagsskatt. Det finns ett mycketstarkt intresse från omvärlden att investera i Sverige.Man uppfattar att har ett hyggligt näringskli-mat. Den gjorde enundersökning bland olika europeiskastater för att se vilka länder som hade bästa närings-livsklimatet. kom på en fjärde plats av deeuropeiska länderna just på grund av att här finns brainfrastruktur, bra välfärdssamhälle, bra skattestrukturför företagsamheten. Det är helt enkelt ett bra ställeatt investera i.Det är inte så enkelt som att tro att sänkta skatterleder till ökad företagsamhet. Det är hela samhälls-strukturen som gäller. Låt mig ta upp ett exempel.Folkpartiet vill slopa beskattningen av aktieutdel-ningar, vilket ni också ville genomföra under denborgerliga regeringsperioden. Det kostar 8 miljarder,en oerhört stor summa pengar. Det vill ni genomförafast ni är fullt medvetna om att de företag som finnspå börsen har tillgång till kapitalmarknaden, inteminst den internationella kapitalmarknaden.En slopad aktieutdelningsskatt påverkar inte börs-företagens investeringskostnader. De kommer inte attinvestera mera bara för det. Det kommer inte att ledatill några nya jobb. Det som kommer att ske är attaktieägarna får det bättre, men det påverkar inte in-vesteringskostnaden, för den bestäms internationellt.Vi lever i en internationell miljö numera. Kapitalkost-naden för de börsnoterade företagen bestäms på deninternationella kapitalmarknaden.Riktar man däremot en lättnad i ägarbeskattningenför de små och medelstora förtagen som inte är börs-noterade och som har svårt att få tillgång till riskkapi-tal, då sänker man investeringskostnaden. Därmed fårman ökade investeringar och ökad sysselsättning.Jag skulle önska att närmade sig detklimat som fanns 1991 när det gick att diskuteraskatter på ett rationellt sätt och när också fördelnings-politik fick spela en viktig roll. Jag önskar också attFolkpartiet inte hade den inställning som man har haftunder , nämligen en väldigt ideologisktinriktad skattepolitik.Anf. 150 () replik:Herr talman! Det är inte som vi tror utan det ärverkligheten ute i samhället, men 1994 fanns det enganska stor optimism och framtidstro hos människor.Det var första gången sedan mätningarna började somframtidstron var så stor att människor trodde att deskulle få det bättre. Det tillkom också 1 000 nya jobbvarje dag. Det var ett bra mått på att vi då hade nått ensituation där människor hyste tilltro till att det helaskulle kunna fungera. Så är det inte 1996, det kan vinog vara överens om.År 1991 gick det ganska brant utför, och det be-rodde inte på det maktskifte som skedde ,utan det var en utveckling som hade börjat långt innandess. Jag tycker att vi skall vara litet ödmjuka ochinse att det finns andra faktorer än just vilken regeringsom styr som avgör vilken statis-tik som man skall använda. Det förekom en lång radmissgrepp , och vi från Folkpartietmedverkade också. Jag kan erkänna det. Men det varäven mycket som vi varnade för och mångareformer som vi var med att genomföra för att brytaden utvecklingen.Vi tror att det viktiga nu är att se till att det blir enskattepolitik som kan samverka med övrig politik,precis som jag tidigare sade, för att man skall få ettföretagsklimat i det här landet där människor kan fånya jobb. Då håller det inte att bara se på vad som ärbra för de stora företagen, för de gamla företagen ochför industriföretagen. Man måste ha en skattepolitikoch en näringspolitik som fungerar för de små företa-gen, för de mindre företagen och t.o.m. för de oföddaföretagen.Anf. 151 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar att tyvärraldrig svarade på den fråga som jag ställde om hur niser på det framtida samarbetet med det ytterlighet-sparti i skattepolitiken som är. Är niberedda att delta i ett samarbete där strävan är enskattekvot på av BNP? I så fall lämnar Folkpar-tiet en tradition som ni länge har haft att ändå på nå-got sätt ställa upp för välfärdssamhället.Karin vill diskutera ,och det skall jag gärna göra. Vad var det som händevintern-våren 1994? Det var då som den borgerligaregeringen fullständigt tappade greppet över de of-fentliga finanserna. Vid den sista ekonomisk-politiskaproposition som man lade fram , komplet-teringspropositionen, hade det gått så långt så att föratt försöka nå en någorlunda statsfinansiell balansborta vid horisonten hade man börjat att "skruva" påtillväxtssiffrorna i propositionen.Utvecklingen ryckte totalt undanmattan för när det gäller förtroende på deninternationella kapitalmarknaden. När socialdemokra-terna kom till makten möttes vi av oer-hört starka tvivel: Ja, vi har hört förr att man skallförsöka att sanera statsfinanserna, men det enda somhänder är att ni börjar att "mixtra" med prognoserna.Räntan steg dramatiskt vintern-våren 1994, ochdetta fick naturligtvis effekter på den ekonomiskautvecklingen. ville diskutera perioden1991-1994, och det får hon gärna.Anf. 152 PER () replik:Herr talman! Jag skall inleda med att be skattemi-nistern om ursäkt för att jag tillvitade honom ett utta-lande som han uppenbarligen inte har gjort. Jag sadeatt han hade uppmanat folk att låna till fastighetsskat-ten. Det har han inte gjort. Det var finansministernsom gjorde det, och det visar att skatteministern i detavseendet är klokare än finansministern.Det är intressant att inledde medatt säga att han ville bredda skattedebatten till attockså gälla andra frågor i samhället, eftersom dehänger så intimt samman. Det var precis det som jagvill göra i den inledande skattedebatten när jag för-sökte att ta upp välfärdspolitiken och de förslag somdrabbar företagen som ju också är skattebetalare, t.ex.den förlängda sjuklöneperioden kontra vårt förslag attundanta de allra minsta företagen. Jag skulle ocksåvilja höra vad skatteministern anser i den frågan.Näringsministern har uttryckt ett visst gillande av denidéen. Biträdande socialminister avvisat tanken och säger att detta är regeringenslinje. Men vore det inte värt att pröva vårt förslag föratt kanske komma vidare i arbetet för en ökad syssel-sättning?Skatteministern säger att man inte kan låna till si-na löpande utgifter. uppmanas egnahem-sägare att göra detta, inte av skatteministern, menfinansministern har uppmanat fastighetsägare som intehar råd att betala fastighetsskatt att låna till densam-ma. Då frågar jag: Gäller inte samma principer förlandet som för enskilda människor som drab-bas av en beskattning som de inte klarar av på grundav att de har för låga inkomster? I det sammanhangetkan man också fråga sig: Är fastighetsskatten brautformad när den får sådana effekter att låginkomstta-gare kan tvingas till att låna för att klara skatten ellertvingas till att sälja sin fastighet och flytta tillannat boende?Det är intressant att höra skatteministern säga skall förbättra för de små företagen. Finansminis-tern sade att man har negligerat de små före-tagens behov. Men jag anser att man fortfarande intehar insett de små företagens behov. Man ser inte tillhandelsbolagens och de enskilda firmornas problem.Enligt det nya förslaget skall man ersätta riskkapi-talavdraget för aktiebolag med lättnader för små ochmedelstora företag. En del av det nya underlaget somskall utgöra lättnaden gäller inte för de allra minstaföretagen, för de företag med upp till två anställda.Man tar alltså bort en löneunderlag på . Jagskulle vilja höra vad som är orsaken till det förslaget.När det gäller lättnader för små företag gäller 5 %på för samtliga företag. Att dettaprocentuellt är mera värt för ett litet företag är enannan sak. Men det är ju ingen speciell inriktning påsmå företag. Samtliga företag få nedsättning pålöneunderlag upp till 600 000 kr.Sedan vill jag ställa en fråga som gäller förmåns-beskattning av tjänstebilar. Hur många procent avVolvos och Saabs totala produktion utgörs av för-månsbilar i ? Detta är intressant när man dis-kuterar sysselsättning kontra det nya förslaget.Anf. 153 Statsrådet ():Herr talman! inledde på ett ansvarsfullt sätt. Det skall man ha eneloge för. var , menefter hand orkade man helt enkelt inte med trycket.Uppgiften att via skattehöjningar och besparingar talandet ur ett statsfinansiellt moras var naturligtvisenorm. När trycket blev hårt och man upptäckte möj-ligheten att vinna en och annan röst på att inte ställaupp orkade man inte längre.Nu börjar bristande styrka i rygg-raden visa sig även på skattesidan. bliralltmer av ett skattesänkningsparti. Det finns snartsagt ingen offentlig utgift som inte skall höjas ochingen skatt som inte skall sänkas, om det inte gällerfördelningspolitik och skatten för höginkomsttagare -det skall jag ge dem en eloge för.Men det är ingen hållbar strategi, Per Rosengren.Jag vet att Per själv inte tycker det. Att talandet ur en kris kräver många svåra beslut. Och detär klart - känner man inte att man faktiskt kanbli tvungen att genomföra de saker man föreslår, ärdet lockande att lätta litet grand från verkligheten.Jag skall först säga någonting om fastighetsskat-ten. Jag inser till fullo att det är en tung börda att bäraför många, liksom sänkt a-kassa eller sänkt barnbi-drag. Det har varit många tunga bördor för mångamänniskor att bära. Men det har ju t.ex. lett till atträntorna har sjunkit med . Om manhar ett lån på en fastighet på en halv miljon innebärdet en sänkt räntekostnad på imånaden.Vore det så att dessa tunga bördor inte ledde nå-gon vart, så vore det olidligt. Men de leder ju till attvi tar oss ut ur krisen och till att människor får detbättre efter hand när vi har tillväxt och får ned arbets-lösheten. Men det är klart att det märks för hushållenatt vi har gått igenom en depression och att vi harblivit fattigare. BNP minskade faktiskt under ett antalår.Nu har ett förslag på fastighetsskat-tens område som jag inte är säker på att de står bak-om. De vill minska fastighetsskatten med 250 miljar-der, och så vill de minska förmögenhetsskatten genomatt endast räkna upp av taxeringsvärdet i under-laget. Den minskade fastighetsskatten kostar 250miljoner och den minskade förmögenhetsskatten 650miljoner.Vilka kommer att få del av denna minskade för-mögenhetsskatt? Har ni tänkt på det, Per ?Se på ert förslag! Om ni vill genomföra en sådansänkning av förmögenhetsskatten så kommer ni attupptäcka att sänkningarna koncentreras till områdensom , och andra områden medmånga starka höginkomsttagare. Är det så ni vill lösafastighetsskattefrågan?Precis som jag sade tidigare är ägarbeskattningenen central insats för att underlätta för små och medel-stora företag. Titta på vilka företag som gynnas. Omvi ser till statistiken är det företag med mellan 10 och50 anställda som gynnas mest. Men även företag medmindre än 10 anställda gynnas av lättnaden i ägarbe-skattningen. De är inte undantagna.Men koncentrationen ligger på dem med mellan10 och 50 anställda, på de företag som också har kraftatt växa vidare och nyanställa. För de små företagenär det naturligtvis också en drivfjäder att växa och bliett företag som tillhör de mer gynnade.Vi satsar på konkreta åtgärder för att ge förutsätt-ningar för småföretagsamhet: låga räntor, lättnader iägarbeskattningen, sänkta sociala avgifter, enklareregler. Ju starkare finanser vi får, desto mer kan vigöra. Men vi bygger detta på ett starkt välfärdssam-hälle, och det innebär höga skatter.Anf. 154 PER () replik:Herr talman! orkade inte, sadestatsrådet. Jo, vi orkade. Det var Socialdemokraternasom inte orkade hålla kvar samarbetet. Man såg pro-blem i vissa opinionsundersökningar i och med hade legitimerat , och då vågademan inte fortsätta samarbetet.Vi var med på upp till 114 miljarder av budget-förstärkningen. Dessutom har vi ett högre skat-tenetto än vad Socialdemokraterna har. Ett 3 miljarderhögre skattenetto innebär att vi inte på något sätt äransvarslösa på det området. Vi tar alltså ut mera skatt.Vi har också en bättre fördelningspolitik för våraskatter än utskottsmajoriteten har, dvs. Socialdemo-kraterna och Centerpartiet.Jag hörde inte så mycket om sjuklöneperioden ochde minsta företagen. Det kommer kanske i nästa re-plik.Vi kommer med sakförslag till såväl förmögens-hetsbeskattning som fastighetsskatten. Om ThomasÖstros också nämner de andra delarna i vårt förslagtill förmögenhetsbeskattning, skall han se att viplockar in mer pengar i förmögenhetsskatt än vadSocialdemokraterna gör. En del av förslaget innebären minskning, men den andra delen innebär att vi tarin motsvarande summa och litet till av dem med för-mögenheter.Visst har räntorna gått ned, men vilken del av po-litiken är det som har garanterat detta? Är det de 114miljarderna i förstärkning av statsbudgeten som vi harvarit med på, eller är det de ytterligare 12 miljardernasom har ställt upp på?Fråga om de var med på de enskildafrågor om skattehöjningar som vi var med på. Utanden grunden som vi lade hade ni aldrig klarat av si-tuationen - det står alldeles klart. Jag tycker faktisktatt Socialdemokraterna skall erkänna att vi ställde uppi mycket stor utsträckning.De 12 miljarder i vårt förslag som nettomässigtligger utanför regeringens och förslag ärpengar som går direkt till sysselsättningsbefrämjandeåtgärder.Anf. 155 Statsrådet ():Herr talman! Det handlade om att orka med ellerinte. var med om skattehöjningsförsla-gen . Det var nödvändiga delar av sane-ringsprogrammet. Sedan var med iprincip på en del av besparingarna, men när de skullefyllas med innehåll uppstod svårigheterna i Vänster-partiet och riksdagsgrupp. Det vet PerRosengren lika väl som jag.Per sade att varit med påde flesta besparingarna. Reser han nu land och rikerunt och berättar vilka besparingar harvarit med om? Vilka tunga besparingar i offentligautgifter säger sig stolt ha varit med på?Det verkar ju som att nästan hela saneringsprogram-met bärs upp av . Så låter det inte iriksdagen och ute i landet när vänsterpartister debatte-rar.Jag hann inte ta upp frågan om tjänstebilar i mittförra anförande. Vad har Per för inställ-ning till skattesystemet när det gäller skatt på förmå-ner? Den grundläggande principen, som vi försökerfölja och som jag anser är sund, är att alla förmånersom arbetsgivaren erbjuder sina anställda skall be-skattas så likt vanlig lön som möjligt.Det var en viktig seger i skattereformen, eftersomdet innebar att många höginkomsttagare, som förrhade diverse förmåner som inte var beskattade, nu ärtvunga att de upp dem till beskattning. Det är enmärklig inställning att just tjänstebilar skall förmåns-bekattas hårdare än andra typer av förmåner.När räntan har fallit har beskattningen av tjänstebi-lar efterhand blivit alltmer felaktig i förhållande tillandra alla förmåner. I det förslag som ni har lagt framingår räntan som en komponent, så att detta justerasnaturligt. Så bör det vara. Tjänstebil skall i så höggrad som möjligt beskattas som en vanlig lön.Dessutom var det ett underligt system. Man fickbetala på marginalen om man körde mycket privat.Nu inför vi att man själv betalar sin bensin när mankör mycket privat. Är det fel? Jag tycker att det är bra,både ur rättvise- och miljösynpunkt.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! Jag uppskattar inledningen av skat-teministerns anförande. Det var en välgörande kopp-ling som gjordes när han sade att skattepolitiken börvara kopplad till välfärden och vad man använderpengarna till.Jag hade i mitt anförande tidigare ett liknande re-sonemang. Det vore därför en bra utgångspunkt för enreplikväxling.Jag är nämligen litet fundersam över hur skatte-ministern lever upp till detta. När man ser på denbudget som presenteras är det fullständigt klart attmiljöskulden fortsätter att öka. Då frågar man sigbekymrat om miljöproblemen och god miljö är någotsom ingår i skatteministerns välfärdsbegrepp. Och hurtar det i så fall sig uttryck i skattepolitiken?Det skulle vara intressant om villeutveckla det. Det kan ju inte vara rimligt att man å enasidan säger att ett av målen för skattepolitiken är attnå ett ekologiskt hållbart samhälle när man å andrasidan inte ser särskilt många spår av det i den budgetsom läggs fram och i den skattepolitik som förs.Som skatteministern sade syns skillnaden i vilketsamhälle man vill nå i skattepolitiken, och det bekym-rar mig litet grand.Ända sedan bildades har vi drivit frå-gan om att miljön och strävan efter det ekologiskthållbara samhället måste vara ledstjärnan för politikenoch därmed naturligtvis också för skattepolitiken. Jagser fram emot att skatteministern utvecklar det sätt påvilket han anser att den nuvarande budgeten kraftfulltleder åt det hållet.Inte heller jag kan avstå från att plåga skatteminis-tern med frågor om fastighetsskatten. Det vore ju fördåligt. Jag måste få veta varför man så envist klamrarsig fast vid ett system som man rimligen inser är galet.Detta är en alldeles udda skatt. Jag tror att det haruttryckts att den är någon sorts objektskatt, i ett de-sperat försök att klassa in den i något. Man ser attproblemen är så stora att man t.o.m. lägger fram ettförslag om lättnader och ett förslag om att reglerna förhur detta tillämpas måste ses över. När man hör pro-testerna från de människor som skall betala dessaskatter är det fullständigt uppenbart att det är någon-ting som inte stämmer. En ganska snabb analys gör kvickt inser att det finns ett grundläggande be-kymmer. Kan regeringen då inte erkänna att vi snabbtmåste komma till rätta med detta, se över det och göranågonting åt saken innan folk har lämnat sina hus?Det hjälper inte att säga att kanske detkommer ett förslag som lindrar förhållandena fördessa människor, eller att kanske vi harsett över systemet. Då har folk nämligen redan blivittvungna att flytta. Det måste väl rimligen också ingå ivälfärdsbegreppet att man har rätt att bo kvar i sitthus, och att inte skattepolitiken leder till denna typ avofrivilliga effekter.Jag har full förståelse för att fastighetsskatten ärviktig, liksom alla skatter är viktiga. Vi är ju överensom att vi måste ta in skatter för att finansiera de of-fentliga utgifterna. Det behöver vi alltså inte diskute-ra, men när man ser uppenbara skevheter och funda-mentala problem måste man snabbt ta tag i dem. Minkonkreta fråga är alltså: Varför klamrar sig regeringenså envist fast vid ett sådant dåligt system?Anf. 157 Statsrådet ():Herr talman! Fastighetsskatt finns i en oerhördmassa länder.