prot · GJ0981 · 1996-04-17 00:00:00 — En regionalt vald ordförande i länsstyrelsensstyrelse är en lämplig övergångslösning för att marke-ra att något nytt är på gång.Som jag sagt är utgångs-punkt när det gäller regional demokrati att man skallutgå från landstingens geografiska utbredningsområ-den. Finns det dock folklig förankring för att ändradet området, som i Skåneförslaget, skall det natur-ligtvis genomföras. Däremot skall man undvika förstora områden både arealt och befolkningsmässigt förde nya regionala parlamenten. Annars är det risk föratt de regionala företrädarna mister förankring ochkännedom som hur regionen fungerar både lokalt ommera övergripande.Därför skall man vara försiktig med att föreslå hurden nya västsvenska regionen skall utformas ochutvecklas. tycker att det skall ske förut-sättningslöst, och att det skall framgå tydligt i direkti-ven till den särskilde utredaren som skall arbeta meddenna fråga. Det kommer att ge bättre villkor för dendiskussion som utredaren skall ha med de tre länenmen också med de många kommuner i framför alltSkaraborgslän som är mycket tveksamma till ett nyttvästsvenskt storlän med som residensstad.Att gå försiktigt fram är också viktigt med tankepå att den regionala indelning kan få en annan roll änvad den gamla länsindelningen haft. Det ärnågot som vill och tror på. Det är idagsläget svårt att säga vad alternativet är för dekommuner, eller kanske hela , som intevill ingå i eller är tveksamma till att ingå i ett väst-svenskt storlän. Utvecklingen av de regionala parla-menten skall inte forceras fram uppifrån utan ha sinförankring hos medborgarna inom regionen. Om dettaskall vara en fråga för folkomröstningar eller beslut inuvarande demokratiska församlingar får avgöras avregionens egna medborgare.Som en del i sin spariver har regeringen satt uppett sparbeting för den nya länsindelningen i Skånelänliksom en sådan för det kommande västsvenska länet.Man har utgått från en modell där länsstyrelsensuppgift fyller ett basbehov och jämfört med kostna-derna på . Sedan drar man slutsatsen, att omtvå länsstyrelser blir en borde man kunna spara i mot-svarande omfattning. Detta ter sig som ett något för-enklat sätt att beräkna besparingar på.Det är väl bra om man kan spara på statlig admi-nistration. Men att fastställa så precisa sparbetingverkar oklokt, och det blir naturligtvis en tung bördaför dem som skall genomföra omorganisationen ochden personal som befinner sig i den. Man kan ha detsom en målsättning, men inte som ett precist krav.Utskottet delar uppfattning i frå-gan , och det är bra. Blir det dock en utveckling avSkånelänets nya organisation där får merav en myndighetsutövande funktion och andra delarav verksamheten flyttas över på ett regionalt valtparlament, får frågan om besparing på länsstyrelsernaen helt annan dimension, och då gäller inte dessaberäkningar över huvud taget. Det handlar i så fall omnågonting helt annat.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservatio-nerna 1 och 2.Anf. 25 PER ()Fru talman! har ingenting att erinramot den aktuella sammanslagningen av länen ochlänsstyrelserna i och där-med att det nya län skapas. Här finns ett brettfolkligt stöd, och arbetet med att samordna verksam-heter har pågått . Residensstadens placeringanser vi mindre viktig. Desto viktigare är decentrali-seringen av den offentliga verksamheten och förvalt-ningen över regionen.Vi stöder förslaget om en utredare som kan ge ettbredare underlag för riktiga avväganden i dessa frå-gor. Inte heller finner vi anledning att ha någon avvi-kande åsikt om att i stället skallbenämnas från samma tidpunktVi har ändå väckt motioner med anledning avpropositionen. Det handlar då om den framtida regio-norganisationens och förändrade an-svarsområden.För de gröna är det en grundläggandeprincip att politiska beslut skall fattas så nära de be-rörda medborgarna som det bara är möjligt. Dethandlar om småskalighetens och mångfaldens förde-lar. På varje beslutsnivå skall endast de beslut fattasom inte kan fattas på en lägre nivå. Vi menar därmedatt ett stort antal arbetsuppgifter som åvilarstaten med fördel kan överföras till regional nivå ochatt demokratin skulle fördjupas genom direktvaldaregionfullmäktige, regionalparlament, länsting, ellervilken beteckning man väljer att använda.Det är dags att avveckla den nuvarande föråldradelänsstyrelsemodellen och ge dagens läns- och/ellerlandstingsregioner, förändrade eller inte, ett utvidgatansvar för den regionala planeringen, miljöfrågorna,kommunikationerna, sjukvården och andra frågor medett klart gemensamt intresse över kommunnivån. Vi äralltså i de här avseendena i stort sett överens medRegionberedningen, som föreslår att det regionalaansvaret förs över från länsstyrelserna till landstingen.Även har i sin motion formulerat enlikadan åsikt.Förändringar av länsgränserna anser vi generelltskall föregås av rådgivande folkomröstningar i berör-da kommuner. Vad gäller tycks det dockinte som det ser ut nu så här långt fram i processen attvara nödvändigt. I däremot råder inte allssamma enighet, varför omröstningsinstitutet självklartborde användas. Särskilt betydelsefullt är detta förkommunerna i gränsområdena.En administrativ region skall ha en geografisktnaturlig avgränsning och framför allt inte vara störreän att folk kan känna sig hemma. Ju större en regionär, desto längre resavstånd och mindre samhörig-hetskänsla. Men en region skall inte heller vara mind-re än att det finns tillräckligt med befolkningsunderlagoch skattekraft för de samhällsfunktioner som den haransvar för.Det finns flera olika alternativ för ett föränd-rat västsvenskt län. Den kan handla om den nuvarandes.k. , det kan också vara Göteborgoch län tillsammans med , ellermer storvulna planer där man också inkluderar och kommun.Det finns andra alternativ som är värda att funderaöver, t.ex. att utgör en Göteborgsregiontillsammans med , och , t.ex.Man kan också i det sammanhanget göra en Bo-hus- och Älvsborgsregion och låta vara enegen region.Att göra ett västsvenskt län av hela området trorinte vi miljöpartister på. Den idéen har heller inte, ialla fall inte , något täckande stöd.Annika kommer senare i sitt anförandemer ingående att diskutera situationen just för Skara-borgs län.Rådgivande folkomröstningar måste ingå i förbe-redelserna för sådana viktiga förändringar, anser vi.Vi föreslår därför att regeringen skall aktualisera ochinitiera en sådan process ute i kommunerna.Den 22 januari beslöt regeringen att tillsätta enutredare som skall ta upp överläggningar med berördaparter i ett tänkt nytt västsvenskt län. Både Miljöpar-tiet och Vänstern har reagerat på att man inte i direk-tiven till utredaren poängterar vikten av ett förutsätt-ningslöst utredningsarbete. Vi har därför gjort engemensam reservation om ett sådant tilläggsdirektiv.Fru talman! Frågorna om den framtida regionor-ganisationen - nya förändrade länsgränser - kommertillbaka, och vi får därför anledning att diskuterafrågan igen. Med dessa ord ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2, mom. 6, och 3, mom. 7.Anf. 26 ()Fru talman! Jag skall inte här ge mig in på någonstörre diskussion om Regionberedningens betänkan-de, eftersom, som det skrivs i vårt utskottsbetänkande,regeringen kommer att återkomma till denna fråga,som naturligtvis är angelägen för oss alla. Det vittnarden enighet som finns i utskottsbetänkandet om.Denna fråga handlar om huruvida man skall bildaett län i genom en sammanslagning av Kristi-anstads och . Det råder en bred enighetom att man bör göra detta. Därför finns det naturligt-vis också med i förslaget.Däremot finns det, i alla fall i remissorganen, enoenighet om just residensstaden. Det är angeläget attpåpeka det som utskottet skriver. Regeringen kommeratt återkomma till frågan om var residensstaden skallligga . Vi har betonat i utskottsbetänkandetatt det är viktigt att det blir en regional balans inomSkåne när det gäller dessa olika verksamheter, så inte utarmar olika delar av län.Den andra delen, som handlar om , ärsom det sägs i utlåtandet föremål för en utredning.Man skall titta på de olika delarna av ochse hur detta västsvenska län skall se ut. Det är framförallt kommunerna i utkanten av både länoch naturligtvis som berörs.Jag tycker att det finns en onödig misstänksamhetfån reservanterna. De utgår ifrån att direktiven är såsnäva att utredningsmannen inte kan jobba förutsätt-ningslöst. Jag utgår ifrån att man i utredningarnaarbetar förutsättningslöst och inte har förutfattademeningar om hur ett västsvenskt län skall se ut.Den diskussion man för i reservationerna handlarom folkomröstningar. Jag instämmer i den inställningsom Per och har redovisat, näm-ligen att beslut skall fattas så nära människorna sommöjligt. Det innebär naturligtvis att man skall kunnaavkräva politiska företrädare ett ansvar oavsett omfrågorna ligger hos kommunen eller . Omman har det som utgångspunkt stämmer det inte rik-tigt att vi här i skall tala om för människorhur de skall göra.Om man i någon kommun, t.ex., vill haen folkomröstning om dessa frågor, är det bara förkommunen att bestämma sig för att hålla en folkom-röstning. Det behöver inte vi tala om från Sverigesriksdag.Vi gör två tillkännagivanden kring denna fråga.Jag är medveten om att många av dessa frågor hängerihop med hur vi vill att framtiden skall se ut när detgäller den regionala demokratin - vilka uppgifter somskall ligga på det ena eller det andra organet.Från socialdemokratins sida har vi sagt att det börfinnas tre nivåer i . Det handlar om kommu-nerna. Det handlar om landstingen, eller vad de nuskall kallas - det vet inte jag. Så finns detstaten. Det finns alltså tre beskattningsnivåer.Vi har i ett tillkännagivande sagt att man måsteplocka med de frågorna i en kommande proposition,som förra statsrådet har aviserat till maj.Jag utgår ifrån att vi här i denna kammare kommer attfå diskutera de regionala frågorna för att taställning till hur man skall utveckla den regionalademokratin.Den andra del som berördes här tidigare är de be-springskrav som finns när man slår ihop de olikalänen. Vi har lyssnat på företrädare från de olikalänsmyndigheterna. Utskottet konstaterar att regering-en måste återkomma. Det är kanske inte exakt just deutgångspunkter man har haft för besparingar somskall vara rådande när man fattar beslut, utan manmåste se frågan i sin helhet och kanske göra andrabedömningar än dem som Statskontoret har gjort isina utgångspunkter när det gäller besparingar.Om man gör en sammanslagning av olika länmåste man naturligtvis också bedöma helheten. Där-för ger utskottet regeringen till känna att regeringenmåste titta på dessa besparingskrav och återkomma isamband med budgetarbetet , för att vi skall fåen helhetsbild.Fru talman! Det råder alltså en bred enighet justkring de sakfrågor som behandlas. När det gäller deregionala frågorna får vi naturligtvis återkomma. Vigör två tillkännagivanden till regeringen i utskottsbe-tänkandet. Härmed yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 27 () replikFru talman! Reservationen om hur man skall se påden västsvenska regionen kom till på grund av skriv-ningarna i texten. Det framgår där tydligt och klart attdet skall föras en förutsättningslös diskussion runtfrågan om residensstad, eller vad det skall kallas ifortsättningen, i län. Men i texten om den nyavästsvenska regionen står det att de tre länen tillsam-mans "i princip" skall bilda den nya västsvenska regi-onen.Jag tycker att det är en väldigt tydlig skillnad iskrivning. Naturligtvis är det viktigast vad man gör,men vad man säger är också viktigt.När det gäller krav på folkomröstningar tyckerinte heller att det är sak. Jagsade i mitt anförande att den frågan får avgöras påden nivå och i de demokratiska församlingar somredan finns. Den reservationen står inte Vänsterpartietbakom.Till sist vill jag säga att jag är litet nyfiken, Len-nart . Vi har lagt fram ett förslag om att maninte skall tillsätta en ny landshövding i län.Tycker att man skall satsa på dengamla modellen med länsstyrelse och landshövding pådet sätt som vi har för övrigt i , om man menarallvar med att göra någon förändring för framtiden?Skåne skall ju vara pionjär i detta nya arbete. Detskulle vara intressant att få veta.Anf. 28 () replikFru talman! Orsaken till att det står "i princip" närdet gäller är att ser litet an-norlunda ut än vad gör. Det är enkelt att kon-statera.Skåne som län betraktat är en helhet. Det är gans-ka geografiskt avgränsat, och avstånden är kortare äni . Därför kan man konstatera att det ärganska naturligt att lägga samman län till ett län.När det gäller finns det alltså ettprinciputtalande. Det är inte heller så märkligt, efter-som det i finns en bred enighet om i princip bör lägga samman dessa tre län till ettlän. finns det dock en del olösta frågor, ochdet finns en del kommuner, framför allt i Skaraborgslän, som har ifrågasatt den här tanken.Nu skall man alltså titta på hur gränserna skall seut i , och vi kommer att få diskutera dettavid ett senare tillfälle. Jag utgår från att det här beslu-tet kommer att innebära en helt annan länsindelningför än den nuvarande, men hur den skallse ut, exakt vilka kommuner som skall ingå i det nyavästsvenska länet, skall man alltså titta vidare på.När det gäller den andra delen, det som OweHellberg har tagit upp i sin reservation, begriper jaginte riktigt logiken. Man säger att länsstyrelserna börvara en myndighet, statens myndighet, och att mandärför bör lägga de regionala frågorna på ett annatorgan. Men då faller ju egentligen hela reservationen.Om det kallas för landshövding eller inte måste väländå vara upp till staten.Anf. 29 () replikFru talman! blandar bort kortenlitet grand. När det gäller det förutsättningslösa kravethandlar det om residensstad; det handlar inte omlänen i . Vi är ju överens om att de skall läggassamman. Det förutsättningslösa handlar om synen påresidensstad.När det sedan gäller den andra frågan, landshöv-ding eller inte, uppfattar vi det här som ett steg i dendemokratiska utveckling och förändring som vi villha. Är det så att man inte vill ha den utan nöjer sigmed den nya länsindelning som blir - man kanmycket väl stanna vid det, om staten så vill - då kanman förstås köra på i gamla hjulspår. Men det härskulle betraktas som en övergångslösning till någon-ting nytt som inte kan komma förrän tidigast 1998.Anf. 30 () replikFru talman! Om man skall ha län och en länssty-relse utgår jag från att det måste finnas en chef. Vadden chefen kallas kan man egentligen lämna därhän,men det behövs naturligtvis en chef för den här myn-digheten som är statens organ.Sedan utgår jag från att om man renodlar den härmyndighetsrollen framöver så kommer det inte ens attbehövas en politiskt vald styrelse i . Jagförutsätter att sådana frågor förs över till det regionalaorganet och att det är där de politiska besluten fattas.Länsstyrelsen får då en renodlad myndighetsroll.Slutligen har naturligtvis inte landshövdingen heller den politiska makt som villgöra gällande. Det finns omfattande länsstyrelsein-struktioner om vad landshövdingens roll och uppgiftär, och det är att vara statens förlängda arm ute i lä-nen. Det är alltså inte som det var då detfanns fogdar, vilket var inne på.Anf. 31 PER () replikFru talman! Eftersom jag har ställt upp på sammareservation som vill jag säga till Len-nart att jag har ungefär samma idé när detgäller det här med skrivningen "i princip" och att enutredare skall utreda förutsättningslöst.Regionberedningen berättar ju om en stor oenighetnär det gäller det västsvenska länet. Ändå utgår manifrån att det skall bildas ett västsvenskt län. Därförfinns det också en rad mer eller mindre tunga förslag.Jag nämnde några av dem förut. Därför är det extraviktigt att man betonar vikten av att en sådan härutredning är förutsättningslös. Detta gäller alltså länetoch inte specifikt det här med residensstad, även omdet givetvis ingår.När det gäller folkomröstningarna är de förvissokommunernas angelägenheter. Det är självklart, Len-nart . Men vad jag ville var att regeringeninitierade och uppmärksammade det här behovet förkommunerna, eftersom det är så viktiga frågor. Jagtycker inte att det är något konstigt med det. Det voreganska naturligt att göra det när det handlar om så härstora förändringar.Anf. 32 () replikFru talman! Egentligen är det ganska onödigt medsådana här reservationer. Om det tillsätts en utred-ningsman som skall åka runt och lyssna på hur kom-munföreträdare i ser på det här, och omfrågan sedan kommer tillbaka till så att vihar chansen att diskutera länsgränserna vid ett senaretillfälle, förstår jag över huvud taget inte att manreserverar sig. Det här är ju en fråga som kommer attåterkomma till . Jag utgår från att alla ut-redningar prövar olika synpunkter och förslag frånsåväl enskilda som företrädare för organisationer ochutifrån det lämnar förslag som vi senare kan behandlahär.Anf. 33 PER () replikFru talman! När man behandlar frågor finns detsituationer när man känner behov av att markera detena eller det andra. Det här är ett sätt att markerabehovet av att utredningen är förutsättningslös medtanke på de förutsättningar som råder just . Det ären viktig sak.Sedan tycker jag också att det är viktigt att betonavikten av att hålla folkomröstningar. Det är en viktigsignal att väntar sig att sådana skall hållas.Anf. 34 ()Fru talman! är rubriken på det betänkande somvi nu behandlar. Det är med förlov sagt en mycketpretentiös rubrik med hänsyn till det magra och ofull-ständiga innehållet i propositionen.I propositionen finns tre förslag: att Kopparbergslän fr.o.m. skall benämnas Dalar-nas län, att och den 1januari 1997 läggs samman till län samt att denuvarande länsstyrelserna i och Malmö-hus län i enlighet med de riktlinjer som förordas ipropositionen läggs samman till en länsstyrelse den 1januari 1997.När det gäller , som nämns i rubriken,lägger regeringen över huvud taget inte fram någotförslag. Det enda man gör är en bedömning, sominnebär att ytterligare en utredare skall ta sig an dennafråga. Det enda positiva i denna del av propositionenär att man betonar att den särskilde utredaren skallarbeta förutsättningslöst, vilket diskuterats här tidiga-re. Vi moderater förutsätter emellertid att utredarengör en helhetsbedömning när det gäller Västsverige-frågan.Att nuvarande i fortsättningenbenämns finner jag ganska okontrover-siellt.När det gäller och länfinner vi moderater det vara i högsta grad angelägetatt denna sammanläggning nu kommer till stånd. Vihar alltså ingen annan mening än regeringen när detgäller strävandena att skapa en väl fungerande regio-nal administration i . Detta vill jag understryka.Enligt vår mening borde emellertid en fråga avdenna omfattning och betydelse ha presenterats medett betydligt mer genomarbetat och fylligt materialoch i en helt annan handläggningsordning än den somden nu fått.Vi har i vårt särskilda yttrande framfört två viktigainvändningar. Den första gäller den korta genomfö-randetiden.Under de drygt som återstår tilldess sammanläggningen skall vara klar, skall dessastora myndigheter slås samman till en väl fungeranderegional organisation. som sammanslag-ningen sker förutses att verksamheten vid de bådamyndigheterna bedrivs utan avbrott. Myndighets-utövningen förutses således bli intakt, likaså sam-hällsservicen.Vi tvivlar på att detta är praktiskt möjligt, särskiltsom regeringen uppdragit åt en utredare att närmarestudera lokaliseringen av den regionala offentligaförvaltningen i det nya Skånelänet. Uppdrag skallredovisas , och beslut skall fattas här ikammaren . Att regeringen inte för-mådde förelägga ett genomarbetat förslagavseende lokaliseringen i denna proposition, innebäratt genomförandetiden blir , eller , om semesterperioden frånräknas.Vi ser mycket allvarligt på detta förhållande ochbedömer den föreslagna genomförandetiden som heltorealistisk.För det andra reser vi invändning mot utskottetsbeslut att av regeringen begära en proposition innehål-lande Regionberedningens övriga förslag.Regionberedningen föreslår nämligen införande avregionparlament. Ett sådant innebär, enligt vår me-ning, endast att en orationell och ineffektiv organisa-tion konserveras, som regionparlamentetsbeskattningsrätt driver upp skattetrycket till ändåhögre nivåer än dagens.Fru talman! Vi moderater är alltså, som framgårav vårt särskilda yttrande, för sammanslagningen avKristianstads och till ett Skånelän, menvi är mycket kritiska till den korta genomförandeti-den, och vi avvisar helt skrivelseom regionparlament.Anf. 35 () replikFru talman! Vi hade i utskottet utfrågningar av re-spektive länsförvaltning, och minns nogatt deras besked till oss var följande: Dröj inte! Det ärbättre att fatta beslut, så att vi vet vad vi har att rättaoss efter. Även om de hade invändningar just när detgällde de ekonomiska förutsättningarna, diskussionenom residensstäder och annat fanns det ett klart ochtydligt budskap, nämligen att vi skulle fatta beslut nuoch inte dröja. Det står alltså helt i motsats till detStig Grauers här säger.Den debatt vi för här handlar om att vi villutveckla demokratin. Jag skall bara läsa upp hur Mo-deraternas syn på demokrati är. Det står följande ideras särskilda yttrande: "Landstingens dominerandeuppgift är i huvudsak finansiering och produktion avsjukvård. Dessa uppgifter kan med fördel föras övertill den privata sjukvårdssektorn. "vill alltså avveckla allt som handlarom landsting och regional demokrati och föra överdet till den privata sektorn. Jag tycker att detta ärverkligt anmärkningsvärt, när man diskuterar demo-krati i ett land.Anf. 36 () replikFru talman! Det är riktigt att företrädarna för debåda länen betonade att den här sammanslagningeninte skulle fördröjas ytterligare. Men detta var i ochför sig inget skäl för att lägga fram en ofullständigoch ogenomtänkt proposition. Det var absolut ingetskäl för att pressa genomförandetiden så till den gradatt två stora myndigheter, med flera tusen anställda,skall läggas ned för att sedan växa upp i något heltnytt som . Man fårkomma ihåg att det inte bara är det att folk skall flyttatill en ny ort, utan människor skall också få nya upp-gifter. En ny organisation skall bringas att fungera,och en myndighetsutövning skall hållas intakt. Det ärdetta som vi är mycket kritiska till.Sedan är det så, som säger, att vitycker att tre nivåer för den offentliga förvaltningen ären nivå för mycket. Vi har bl.a. studerat, inte bara iSverige utan även i andra länder, och funnit att ju flernivåer man har, desto högre blir skattetrycket. Redandetta är ett motiv för att se över den offentliga för-valtningen i landet.När det sedan gäller landstingens verksamhet, somLennart pekade på, har vi tidigare vid mångatillfällen talat om att vi ser en omstrukturering av helasjukvården, där man kan lägga den såväl på en of-fentlig verksamhet som på t.ex. landstingen, mensamtidigt vill vi ha en privat verksamhet. Vi menar attdet ger en jämförbarhet för människorna i samhället,som ökar kraven på vården och som förbättrar vården.Detta är alltså våra motiv.Anf. 37 () replikFru talman! I min hand har jag bostadsutskottetsbetänkande nr 9, som handlar om länsindelningen iSkåne och . Det finns inga moderata re-servationer till betänkandet. Jag vill bara notera det,med utgångspunkt i den kritik som riktarmot förslaget.Anf. 38 () replikFru talman! Det är riktigt att vi valde vägen attinte lägga några reservationer, av det skälet att vi fanndet så angeläget att länsgränserna i nu klaradesut en gång för alla. Då valde vi i stället att framföravår kritik mot det förslaget i ett särskilt yttrande. Vianser alltså att förslaget är ofullständigt, ogenomtänktoch ogenomarbetat. Det har vi framfört i vårt särskil-da yttrande. Men vi tycker att den dominerande tan-ken, att få en ny struktur nere i , var det viktiga,och därför valde vi att inte lägga någon reservation.Anf. 39 ()Fru talman!