prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Jag menar att det i själva verket är det viktigakvalitetssprång som vi kan göra, att inte bara bygganya platser utan att också ge möjlighet för ny forsk-ning vid de nya högskolorna.Vi från vill även åstadkomma enstegvis höjning av kvaliteten vid de nya högskolorna.Det är därför som vi föreslår det som vi kallar för enkvalificeringstrappa. Jag skall komma tillbaka till deti den senare debatten om högre utbildning som viskall ha, men jag vill ta upp någon viktig principiellaspekt.Jag tycker att regeringen begår ett misstag när deninte tillräckligt tydligt ger de små högskolor som inteväljer att satsa på universitetsstatus chans till exami-nation i forskarutbildningen. Jag nämnde tidigare idebatten och jag vill göra det igen att den professorsom flyttar från , och har rätt att examinerauniversitetselever i , till eller någonannanstans där det finns en högskola som i sig kan hafullt tillräckligt kvalificerad forskarutbildning som isig skulle kunna ha fullt tillräckligt kvalificeradesatsningar på forskning, har ändå inte rätt att examine-ra i forskarutbildningen. Kan det vara riktigt? Tänkerregeringen göra något åt det problemet?Anf. 30 (m) replik:Herr talman! sade att Modera-terna är på väg mot ett förstatligande av skolan. Jaghar hört det tidigare. Det är totalt fel. Jag vet inte omAndreas och jag pratar förbi varandra, menhan kan ändå inte mena att den skolpeng som vi tidi-gare förordade gentemot de fristående skolorna inne-bar att vi ägnade oss åt förstatligande av friskolorna.Tvärtom är det så att verklig decentralisering, som jagtror är viktig, handlar om att besluten skall fattas mereller mindre i den egentliga verksamheten. En väsent-lig del när det gäller besluten handlar nog om pengarsom skall användas i verksamheten. Då menar vi atten nationell skolpeng rätt hanterad skulle kunna få utmakten ännu mer än vad som är fallet. Detta ärpoängen.Det som jag ser som ett bekymmer är attkommunledningen ofta sitter på huvuddelen av peng-arna och att det är ganska svårt för skolorna att ocksåfå en rättmätig del av de resurser som de borde kunnafå. Det försvårar och byråkratiserar en utveckling avskolverksamheten som jag tror är till men för elever-na.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Jag tar upp denna fråga därför att jagmenar att den är principiellt viktig.Beatrice säger att det inte innebär något för-statligande. Hur är det möjligt? Svara på frågan: Hurkan man lägga alla pengar för hos statenutan att förstatliga ? Är det enrimlig ordning att staten fördelar alla pengar men attnågon annan fattar beslut om hur de skall användas?Har inte lärt sig att det är just detta somhar blivit så dyrt för den offentliga sektorn, dvs. attden delar ut pengar på en nivå men fattar besluten påen annan? Den som bestämmer över pengarna har inteansvaret för att se till att pengarna räcker. Den somskall se till att pengarna räcker har inte ansvaret föratt bestämma över pengarna. Jag påstår att ni på siktkommer att tvinga fram ett förstatligande av grund-skolan om ni skulle lyckas driva igenom er linje. Nutror jag inte att ni kan det, därför att det inte finnsnågot annat parti som stöder denna linje.Dessutom menar jag att ett fullföljande av denlinjen skulle vara ett svek mot de fristående skolorna.Kampen som vi har haft har ju gällt att kommunernaskall ge tillräckligt med pengar till de fristående sko-lorna. Om det har , , Kristde-mokraterna och jag har trott även varitöverens. Men denna linje innebär något annat. Deninnebär att man lägger alla pengar hos staten och sedan fördelar pengarna på ett annat sätt. Dåspricker ju enigheten om att man skall hjälpa de fri-stående skolorna med tillräckliga insatser.Anf. 32 (m) replik:Herr talman! Jag tror inte att vår enighet när detgäller friskolorna kommer att spricka. Men vi kom-mer säkert att även i fortsättningen debattera hur manbäst ger dem rimliga villkor.När vi moderater talar om en nationell skolpengtalar vi inte om att alla pengar skall ligga hos staten.Om tror det har han inte läst våramotioner. Men vi tror att en mycket stor del av resur-serna skall ligga där och att de skall följa eleven tillden skola som han eller hon har valt. Som det ärhar det nämligen visat sig att kommunerna på kom-munledningsnivå frestas att använda utbildningspeng-ar till snöskottning och frestas till att prioritera vissaskolor framför andra på ett sätt som icke är riktigt braur utbildningssynpunkt. Det är detta som vi tror ärviktigt att man kommer till rätta med. Vi vill i vart fallåstadkomma ytterligare decentralisering. Det voremig mycket främmande att förorda något som jag inågot fall trodde skulle kunna innebära ett förstatli-gande. Jag skulle inte ens kunna drömma om att före-slå något sådant. Jag tror på att se till att decentralise-ringen inte stannar på kommunnivå. Det har den nugjort, till men för undervisningen vid många skolor idag.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! Om den sista delen är vi överens.Det framgick av det jag sade att vi i vill de-centralisera längre. Vi vill inte att det skall göras haltvid kommunnivån. Flytta fler beslut till medborgarna,till skolorna osv!Men det är inte det som diskussionen gäller nu.Den gäller att faktiskt föreslår att pengarfrån kommunerna skall förstatligas. backar och säger att det endast gäller "en stor del". Ja- men frågan kvarstår, och undvikerkonsekvent att svara på den. Är det möjligt att läggapengar hos staten men inte låta staten be-stämma över pengarna? Är det inte just det vi har settalldeles för mycket av i offentlig sektor - att beslutenöver pengarna inte hänger ihop och att det därförockså har lett till raserad ekonomi.Jag tror inte att detta system kommer att varamöjligt i det här fallet. Jag tror också att det är svårtför den som vill verka för decentralisering att säga attom man lägger besluten lokalt så kan kommunernainte välja mellan skola och snöskottning. Om inte enskommunerna klarar att göra det valet är det svårt ävenför dem på nivåer längre ned att göra det. Argumen-tationen hänger inte ihop, utan den är ganska inkon-sekvent. Vi hoppas att ändrar sig. Jagtror att det vore bra för saken.Anf. 34 ():Herr talman! Utbildningsväsendet skall tillsam-mans med föräldrar, förskola och grundskola förmed-la direkta kunskaper, men förhoppningsvis också enmänniskosyn präglad av humanism. De förmedlarockså civilkurage och globalt ansvarstagande, ochförhoppningsvis även en insikt om att vi människorlär i skolan, men också på många andra platser. Vi lärav livet, av kompisar, och i kontakt medandra människor här och i andra länder. Detta är enutgångspunkt och en insikt som måste prägla under-visning, utbildningsadministration och utbildningsbe-slut på alla nivåer. För att nå denna insikt förutsättsdet att man har gedigna kunskaper och erfarenheter,men det krävs också en bildning och en vidsynthet påalla nivåer för att detta skall komma fram.Det viktigaste för liberal utbildningspolitik är all-tid den individuella människan. Det är hennes behovsom står i centrum, och därför tycker vi i Folkpartietatt det också är skolans roll att förmedla och vidmakt-hålla den lust att lära - jag har sagt det här mångagånger förut, och jag vill säga det om igen - som småbarn har i förskolan och som sjuåringar har när debörjar skolan. Skolan skall se till att den lusten för-stärks och inte försvinner. Detta är förutsättningen föratt vi skall nå målet om ett livslångt lärande.Under åren har liberalerna medverkattill att modernisera utbildningsväsendet på alla nivåerför att göra det tillgängligt för fler. Skälen är väl kän-da: En ny tid med nya förutsättningar måste ha ettutbildningsväsende som tar hänsyn till dessa nyaförutsättningar och som använder sig av alla medbor-gare. Detta gäller allt från förskola till högskola.Världen är mer komplex nu - i alla fall når komplexi-teten oss alla lättare. Internationella resultat och sig-naler blir delar av oss. Vi i är en mycket litendel av en mycket stor marknad för utbildning där vårabarnbarn kommer att röra sig mellan olika ländersutbildningssystem med en lätthet som är otänkbar föross. De kommer att välja det som passar dem - att bokvar i och läsa i eller att tvärtombosätta sig någon annanstans men tack vare tekniskahjälpmedel kunna följa en utbildning i . Därföranser jag att vi måste bejaka distansutbildning intebara på högskolenivå utan genom hela vårt skolsys-tem. Vi måste se det som ett självklart alternativ tillutbildning.Jag tror också att ett treterminssystem för helaskolan kommer att utvecklas . Lokaler ochutrustning är så dyra och blir så snabbt omoderna attdet är en ekonomisk nödvändighet att de också an-vänds på ett bättre sätt så att lokalerna inte står tommaunder . Detta underlättas av attlärarna får andra villkor för sin anställning. Högsko-lan är t.ex. inte längre ett elfenbenstorn, utan enbubblande, sjudande kittel där män och kvinnor stan-nar under en . Den är en kittelde återkommer till och aldrig tappar kontakten medeftersom den drar och lockar med nya kunskaper ochnya möjligheter. Därför är det viktigt att den frihetsom högskolorna har fått - - att pröva, experimentera, ta eget ansvar och haegna befogenheter inte försvinner. I denna de nyamöjligheternas framtid är det viktigt att få göra miss-tag och att ta ansvar för sina misstag men också att fålära av dem så att man inte gör dem en gång till.Jag anser att Socialdemokraterna sedan regerings-skiftet på många sätt, genom återställare t.ex., visat enstark vilja att centralstyra och likrikta som för mig ärfullkomligt otänkbar. Jag kan inte riktigt förstå hurSocialdemokraterna i denna värld av möjligheter ochallt större internationell spridning och influens kan troatt detta är framtiden. Det är mångfald som är framti-den!Herr talman! Jag skall lyfta fram en uppgift somman talar alldeles för sällan om. Det gäller högsko-lans uppgift att forma människor till kritiska granska-re och att ge unga människor verktyg till att ifrågasät-ta profeter intill dess att äktheten är bevisad. De skallkunna visa en sund skepticism mot det högljudda ochdet pockande och få en förmåga att lyssna till detlågmälda - det som måste lockas fram.Under många år har jag sparat ett litet papper mednågot jag skrev upp en gång efter att ha lyssnat tillGudmund , före detta utbildningsminister iNorge. I ett tal sade han: En av uppgifterna hos skol-systemet - han poängterade kanske framför allt hög-skola och universitet - är att det skall lära studenternaatt tänka stort och kritiskt, att känna varmt, empatisktoch tolerant, att handla självständigt och tydligt, atttala med precision och enkelhet och att skriva så attandra förstår. Jag hoppas att ni delar min fascinationöver denna målbeskrivning, som också finns ikammarens protokoll. Men för att nå detta mål måstevi slå sönder många strukturer, som är motståndskraf-tiga mot alla försök att slå sönder dem.Ett exempel är det som tog upp- den sociala snedrekryteringen. Den är fortfarandestor, trots att det nu finns regionala högskolor med brakanaler till det omgivande samhället som fungerarsom för fort- och vidareutbildning.Undersökningar visar att närhet till en högskola ärviktigt för ungdomar från miljöer där man inte är vanvid längre studier. Men det räcker tydligen inte. Dethandlar om svårfångade frågor. Jag är övertygad omatt man måste starta tidigt i utbildningssystemet så redan i förskola, grundskola och gymnasiumuppmuntrar till vidare studier och uppmuntrar lustenatt lära.När det gäller den sociala snedrekryteringen trorjag precis som att det är fel väg attgå att sänka ribban. Jag vill gärna ha en diskussionmed ministrarna, som förhoppningsvis går upp i dis-kussionen, om hur de ser på frågan om hur vi skallkomma åt den sociala snedrekryteringen, i den måndet går att göra det med politiska beslut.Ett annat exempel på en sådan här svårslagenstruktur är den manliga strukturen inom systemet,främst inom högskolan. Den leder till att det fortfa-rande bara är av professorerna som är kvinnor.Endast till av alla utbildningsprogram är ande-len sökande män och kvinnor ungefär lika stora.Kvinnor finns förvisso, men oftast i korta, traditionelltkvinnliga utbildningar. För ingenjörsutbildningen,som är den tekniska utbildning som har expanderatmest, har andelen sökande kvinnor legat på17 % . Andelen kvinnor somsöker till civilingenjörsutbildningen ligger sedan tio årtillbaka på . Ändå skall vi inte luras av siffrorna.Det är stor obalans mellan olika inriktningar. Förkemi handlar det om , för datateknik maxi-malt 10 %.Vi vet fortfarande inte om basåret som inrättades1992 verkligen leder till en jämnare könsfördelninginom tekniska utbildningar.Återigen: Förutsättningarna för att kvinnor ochmän skall söka till tekniska utbildningar eller tillvårdutbildningar i lika stor utsträckning bygger manupp redan i förskolan. Det är jag övertygad om. Manbygger upp dem hemma, i förskolan och i grundsko-lan genom att barn behandlas jämställt hela vägen.Vi har faktiskt lärt oss att kampanjer för att ändrapå detta har mycket kort verkningstid om man intesamtidigt genomför förändringar, på alla nivåer, avutbildningarnas inneboende kultur. Det gäller förläraren att aktivt förändra pedagogik, metodik, inne-håll av texter, val av material, seminarier osv. Jagtycker att det är viktigt, som motor för en förändring,att förändringar som genomförs är bra för kvinnormen också mycket bra för män.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom allt vi harsagt i det här betänkandet, men jag yrkar bifall tillreservation nr 3, mom. 7 och 60 i betänkandet.Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill börja med att kort kommen-tera några av de tidigare inläggen. Det är ju så att mankan inte begära replik på repliken.Jag vet inte om är närvarande, menjag skulle vilja säga att jag tycker att det är tråkigt attRune , som jag upplever som en mycket nyan-serad person, hjälper till att underbygga mytbildning-en om forskarflykten. Han använder sig av så enklaorsakssamband som att en eventuell forskarflyktskulle bero på skatterna i Sverige.Anf. 36 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag måste erinra att inte deltar i denna del av debatten.Anf. 37 ():Herr talman! är i alla fall här. Honnämnde att jag gav regeringen och utbildningsminis-tern beröm för att man så skyndsamt har försökt lösaproblemet med forskningsstiftelsernas styrelser.Jag tycker att det är bra av omsorg om forskning-en. Det har funnits och finns en väldigt stor oro blandforskare, och det är inte någon som tjänar på denoron. Jag tycker därför att det är bra att den här fråganblir löst . Det är bra att det blirarbetsro inom forskarvärlden så att vi får möjlighet attpåbörja diskussionerna om hur man skall kompenserade stora nedskärningarna när det gäller fakultetsansla-gen, forskningsråden och sektorsorganen, som Soci-aldemokraterna och har fattat beslut om.Till skulle jag vilja säga att jagtycker att politik ibland blir motsägel-sefull. Jag förstod lika litet som många andra det härmed den centralstyrda skolan som hör ihop med skol-pengen och förhållandet till friskolorna. Jag förstårinte att , som säger sig förespråka endecentralisering - en av grundpelarna i centerpartis-tisk politik - kan ha så lågt förtroende ivissa frågor för kommunalpolitiker. De måste man ju iandra sammanhang ändå ha förtroende för. Jag undrarvarför man gör detta undantag för de fristående sko-lorna. Det är motsägelsefullt.Jag tycker att politik när det gällerforskningsfinansieringen, som togupp, också innehåller markanta motsägelser. Jag villigen påminna om att under inneva-rande budgetår - alltså det budgetår som vi är inne på,dvs. 1995/96 - yrkade inte bifall till sinegen partimotion om höjda anslag till forskningsrådenoch fakulteten. I stället stod man vid det tillfälletbakom de stora nedskärningar som det fattades beslutom som drabbade just de här organen.Centerpartiet står bakom regeringens budgetpro-position och de beslut som har fattats. Det måste juinnebära att man står bakom inte bara nedskärningar-na utan också de textavsnitt i propositionen som talarom en kompensation från forskningsstiftelserna.Jag skulle vilja fråga : Finns detinte skäl att anta att förändringarna i stiftelsestyrelser-na nu kommer att underlätta för möjligheten till ensenare kompensation från forskningsstiftelserna? Ominte, vad är det då stöder sig på?Margitta pratade om vad skolan skall för-medla. Jag tror att jag förstår vad , men jag tycker att just detta att förmedla kun-skaper är litet främmande för mig. Jag tror att enlärares viktigaste uppgift är att underlätta och skapaförutsättningar för inlärning. Lär sig tror jag att ele-verna gör själva. Annars kan vi lätt invaggas i enförhoppning om att vi kan lära eleverna. Det är unge-fär som i historien om lille som sade till sinkompis att han hade lärt hunden att vissla.Kompisen svarade att han inte hade hört hundenvissla. svarade: Jag sade att jag har lärt honom,inte att han har lärt sig.Ungefär där finns skillnaden i synsätt.Jag tycker att skolan skall lära för livet. Men jagtycker också att skolan är själva livet. Skolan skallpräglas av detta faktum, av allt det som hör livet till:att ta ställning, att vara tydlig, att ha mod att tala, attväxa, att få lära sig att kommunicera inte bara verbaltoch skriftligt utan med alla andra medel som står tillbuds. Hela den skapande människan skall tas till vara.Så något om anslagen under utgiftsområde 16. Jagvill bara kommentera dem litet kort.Vänsterpartiets utgiftsramar för det här utgiftsom-rådet ligger 390 miljoner över det som har beslu-tats. Vi har bl.a. helt avvisat alla nedskärningar inomområden som rör elever med handikapp. Vi har ocksåföreslagit att man skall lägga ytterligare 30 miljonerpå skolforskningen. Det måste jag kommentera litetgrand.Vi tycker att läraryrket måste forskningsanknytas.Men även forskningen bör i högre grad varagrundutbildningsanknuten och därför organiseras ianslutning till lärarutbildningarna så att de kan funge-ra som en förmedlande länk mellan utvecklingsarbeteti skolan och de olika forskningsinriktningarna inomhögskolan.Vi tycker att man behöver en väl utbyggd forsk-ning om lärandet och lärandets villkor. Skolverketsforskningsprogram skall ju öka den vetenskapligtgrundade kunskapen om skolan och skolans resultatoch också sprida forskningsresulat. Det är oerhörtviktigt, särskilt nu när många säger att skolan befinnersig i en expansiv utvecklingsfas, men som också inne-håller moment av kris.I ett sådant finansiellt läge som kommunerna be-finner sig i och när de mer eller mindre tvingas prövanya förhållningssätt, är det oerhört betydelsefullt attde prioriteringar som görs är kloka och genomtänkta.Då kan kommunerna använda de knappa resurserna såeffektivt som möjligt, dvs. göra rätt saker på rätt sätt.Vi anser exempelvis att det är angeläget att byggaupp databaser med longitudinell forskning för att fåbättre kunskaper om vilka insatser som ger bäst resul-tat för barn som far riktigt illa. vet vi egentligenalldeles för litet om vilka åtgärder som bör prioriterasi arbetet med barn med särskilda behov. Därför blevjag så förvånad när jag läste propositionen och komunderfund med att regeringen vill spara 20 miljonerjust på skolforskningen.Jag skulle vilja veta vilka motiven för en så passkraftig nedskärning är. Det räcker inte då att litetallmänt hänvisa till det finansiella läget. Jag vill vetavilka prioriteringar regeringen har gjort och varför.Vi har tagit upp forskningsfinansieringen vid fleraolika tillfällen, men jag vill säga att vi har följt enkonsekvent linje. Redan när tog innevaran-de budget, /96, accepterade vi inte nedskär-ningarna vare sig för fakulteterna eller forskningsrå-den. Vid det tillfället var det endast Vänsterpartietoch som reserverade sig mot nedskär-ningarna. Övriga oppositionspartier var tysta.Vi ansåg redan då att det var olämpligt att genom-föra så pass omfattande besparingsprogram innanformerna för hur en eventuell kompensation frånforskningsstiftelserna skall kunna ske hade klargjorts.I årets budgetproposition har anslagen mins-kats med ytterligare för fakulte-terna och med bortemot förforskningsråden och sektorsorganen.Också detta har vi kraftigt avvisat och tagit av-stånd från. Vi vill i stället lägga 100 miljoner mer tillfakulteterna och 225 miljoner mer till forskningsrå-den.Jag har tidigare berört det viktiga i att ocksågrundforskningen får en mera tydlig ställning. Denbidrar effektivt till att lägga den nödvändiga kun-skapsbasen för samhällsutvecklingen, och den skaparockså handlingsalternativ inför en framtid som vifaktiskt vet väldigt litet om. Men det tycks som omSocialdemokraterna och bortser från attgrundforskningen är basen också för mycket av dentillämpningsnära forskningen och den industriellautvecklingen. Med detta slutar jag.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! körmed det gamla vanliga knepet att säga att man inteförstår och att det var så förvirrat. Man hoppas attpubliken inte skall ha hört vad som faktiskt sades, ochdå kan den möjligen tro att det var förvirrat.Men jag tror inte alls att det var svårt att förstå.Jag sade att beslut om skall ligga sålokalt som möjligt. Flytta inte beslut från kommuner-na upp till staten! Flytta därmot ned beslut från kom-munerna till varje skola. Ge föräldrarna större möjlig-het till inflytande i skolan. Låt också elever och för-äldrar få större möjligheter att välja skola. Så enkeltvar det, och jag tror att det är ganska lätt att förstå -om man vill.Det andra som togupp var besparingarna på forskningsområdet. Väns-terpartiet har ju alltid mer pengar till allting, så det ärlättare att i varje debatt vara mer välvillig än motde-battörerna. Men poängen är trots allt helheten. Det ärinte lika lätt om man skall få helheten att gå ihop.Vi kan stå här debatt efter debatt och diskuteradetta om vi inte kommer överens omgrundfakta. skall jag be svara på en fråga: Förnekar hon att det blirmer pengar till forskning genom statliga anslag, ge-nom anslag från forskningsstiftelserna och genomEU-medel? Finns det mer pengar än tidigare ellerförnekar hon det?Detta är ju förutsättningen för debatten. Annarskan vi fortsätta att banka varandra i huvudet och ald-rig komma vidare.Till sist skall jag säga något om forskningsstiftel-serna. insats i sammanhanget var ju attgöra det möjligt för regeringen att avsätta samtliga istyrelserna. gör inte regeringen det, och då applå-derar . Folk får välsjälva bedöma om det är konsekvent eller inte.Anf. 39 () replik:Herr talman! måste ha missatnågonting. Jag sade inte att det var svårt att förstå. Jagsade att politik är motsägelsefull, ochdet är inte riktigt samma sak.Jag håller med i fråga om de-centraliseringen av beslut till kommuner och till en-skilda skolor. Vi delar den uppfattningen. Men jagtycker att den uppfattningen rimmar så illa med denlinje som har företrätt när det gäller defristående skolorna.Vänsterpartiet har inte mera pengar, men Vänster-partiet bedriver en annan ekonomisk politisk och drarandra slutsatser av det som händer i vårt samhälle. Viär mycket mer oroade över den dramatiskt raseradevälfärden och de dramatiskt höjda arbetslöshetssiff-rorna.Vi vill alltså ha en lugnare takt med besparingar-na, där man inte enbart fokuserar intresset på att fåned inflationen och bekämpa den. Vi tror att det ilängden kommer visa sig vara en klok ekonomiskpolitik. Jag vill påminna om att viinte är ensamma om att tycka så. Vi har stora delar avdet ekonomiska etablissemanget och forskarna medoss i dessa tankar.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Försök inte, , att få det att framstå som att vi vore mindreoroade över arbetslösheten! Men det var inte vaddebatten gällde.Jag märker att reti-rerar. Hon svarar inte på frågan om forskningsresur-serna har minskat eller ökat. Det var det frågan gällde.Är vi överens om att forskningsresurserna har ökat tillföljd av statliga insatser, forskningsstiftelsernas insat-ser och EU-medel?Nu tänker väl svaranär jag inte längre har någon replik. Det är också ettkänt knep. Hon är en duktig debattör, men hon svararinte på frågorna.Påstå inte att vi står bakom texterna i budgetpro-positionen i delen om forskningsstiftelserna!