prot · GK0926 · 1996-11-07 00:00:00 — Viskall inte haka upp hela vår säkerhetspolitik på justden frågan.Anf. 156 Utrikesminister ():Fru talman! När vi nu på många sätt tar viktigasteg mot en alleuropeisk säkerhetsordning måste vivara klara över att det - i varje fall som jag tycker -är EU som är grunden för detta. NATO är en del i denhär utvecklingen, men NATO står inte för den nyasäkerhetsordningen. Det gäller inte ens för det nyaNATO. Vi vet faktiskt ännu inte vad det är. Men inteens detta NATO kommer att kunna vara det. Det ärfortfarande något som enbart eller i varje fall mesthandlar om militära medel, även inbegripet dess kris-hanterande element. En alleuropeisk säkerhetsordningär mycket bredare än det som det framtida NATOkommer att stå för.Jag tycker att vi nära skall samverka med NATO.Jag delar inte den rädsla som jag märker hos Miljö-partiet för att samverka med NATO. Är vi trygga i vårmilitära alliansfrihet och vet vad den står för, har viinga svårigheter att samverka på alla de områden sominte träder alliansfriheten för när. Hindret är egentli-gen NATO:s artikel 5, som handlar om försvaret avdet egna territoriet och att ge försvarsgarantier till ettannat land. Det kan vi inte vara med om, för då är viinte längre alliansfria. I övrigt kan vi samverka påpraktiskt taget alla områden. Det skall vi också göra,för det är bra för oss.Sverige är en aktiv part i skapandet av det nya Eu-ropa. Det skall vi fortsätta att vara. Därför är det ock-så viktigt att vi i för en aktiv debatt om dethär. I stället för att framföra klagomål över att debat-ten förs si eller så, som vi nu hört från Folkpartietssida, är det bättre att försöka att föra debatten på ettkonstruktivt sätt. Man skall då inte bara se på hurmånga steg närmare eller bort från NATO det enaeller andra ställningstagandet för oss. Låt inte NATOvara utgångspunkten för allt vi gör. Vi bör arbeta medett mycket vidare perspektiv.Jag skulle här vilja fråga folkpartirepresentantenLennart Rohdin, som ju låter framskymta att han kantänka sig ett framtida medlemskap i ett helt nyttNATO: Vill att vi skall gå med ellernästa år i NATO? Jag tycker att det är viktigt att vi fårdet klarlagt . Svara väldigt tydligt på detta, förjag tror att det skulle vara nyttigt, !Anf. 157 ():Fru talman! En uppmärksam lyssnare hörde att jagsvarade på detta redan i mitt första inlägg. haringen anledning att gå in i det gamla NATO, detsom NATO fortfarande formellt är. Vad vi talar om ärframtiden, det nya.Utrikesministern säger att det handlar om ett bre-dare säkerhetspolitiskt arrangemang i än en-bart NATO. Ja visst, som jag också sade i mitt inled-ningsanförande är EU en nyckelpelare. Vi har därvid-lag lyckats baxa regeringen ganska långt efter stats-ministerns . På den punk-ten är vi ganska överens, men det finns just när detgäller bredden bitar kvar, bl.a. synen på NATO. Var-för denna oerhörda rädsla från socialdemokratin justinför bokstavskombinationen NATO? Det är när detgäller den som statsministern, försvarsministern ochandra går upp i affekt bl.a. här i talarstol.Till vill jag säga att det ärmycket roligare att diskutera med de verkliga NATO-motståndarna. Då kan vi diskutera i sak, också om enNATO-utvidgning innebär upprustning. Den innebären militär omställning för krigsmakter som har varituppbyggda på helt andra sätt än de som en NATO-anslutning kräver. Men det är klart att ju mer fram-gångsrikt och allomfattande det nya NATO blir, destomindre kommer behovet av militära rustningar i Eu-ropa att bli.Jag vill avsluta med att citera det som utrikesmi-nistern sade i den säkerhetspolitiska debatten den 6december: "Vi har anledning att föra ett frimodigt ochöppet offentligt samtal om säkerhetspolitiken, på ettkonstruktivt sätt och med ett tonläge som gör att all-mänheten inte skräms. "Jag önskar att utrikesministern kan få sina kollegeratt inte och otid med darr på stämman eller medhotfulla antydningar varna dem som vågar diskuterade här frågorna, vare sig det sker på landets tidnings-sidor eller här i kammaren. Är säkerhet denskakigaste i ? Hur kan regeringen i så falllägga fram en så lättfärdig försvarsproposition somden som vi snart skall ta ställning till?Nej, det här lurar möjligen svenska folket ochskrämmer från att delta i den säkerhetspolitiska debattsom utrikesministern önskar, men jag önskar att restenav regeringen uppträdde på ett sätt som gjorde att denblev möjlig.Anf. 158 Utrikesminister ():Fru talman! säkerhetspolitiska läge ärsynnerligen gott. är en mycket viktigt medak-tör i skapandet av ett säkrare och fredligare Europa.Kom ihåg att har stått utanför försvarsallian-ser ! Under en hel del perioder har detvarit så trots att hotbilden har varit påtaglig. Därförtycker jag inte att det finns någon logik att , närhoten är små eller minskande, välja att gå in i en för-svarsallians. Jag tycker att det är att ställa saker ochting på huvudet att föra den typen av debatt.I regeringen finns ett konstruktivt samarbete medNATO trots att inte tänker söka medlemskap.Det gäller PFP och IFOR. Om villförsöka beskriva någonting annat är detta alldeles fel.Detta konstruktiva samarbete med NATO står natur-ligtvis statsministern, utrikesministern, försvarsminis-tern och alla andra i regeringen för.Regeringen hoppas att vi skall gå mer och mermot en alleuropeisk säkerhetsordning. Då blir behovetav försvarsallianser mycket mindre. Regeringen hop-pas att detta också skall avspegla sig i hur NATOutvecklas. Vi bör föra en konstruktiv diskussion omhur detta skall gå till. Men jag tycker inte att vi skalltillvita varandra åsikter som vi faktiskt inte har. Jagtänker t.ex. på den litet löjliga diskussionen om någonsorts NATO-noja. Låt oss i stället vara konstruktivaoch se vad vi kan samarbeta om med bevarande avvår militära alliansfrihet!Överläggningen var härmed avslutad11 § Svar på interpellation 1996/97:29 om kri-terier för medlemskap i och andrafolkliga organAnf. 159 Utrikesminister ():Fru talman! har med hänvisningtill och upptagande som med-lemsländer i frågat mig vilka kriterier förmedlemskap i och andra mellanfolkligaorgan regeringen avser att verka för.Det finns en mängd internationella organisationeroch det saknas utrymme att här och redogöra fördem och deras kriterier för medlemskap.När det gäller krävs enligt stadgan attmedlemsstaterna accepterar de grundläggande värde-ringarna om demokrati, rättsstatens principer ochrespekt för mänskliga rättigheter. För att ett land skallkunna bli medlem fordras att det bedöms ha förmågaoch vilja att uppfylla dessa villkor.Den praxis som utvecklats avseende villkoren förmedlemskap preciserades vid toppmötet i 1993.Enligt Wiendeklarationen krävs att kandidatländernaanpassar sina institutioner och rättsordningar till grundsatser om pluralistisk demokrati,rättsstatens principer och skyddet av mänskliga rättig-heter. Det fordras även att de folkliga representanter-na valts i fria val med allmän rösträtt. Respekt föryttrandefrihet och skydd för personer som tillhörnationella minoriteter är andra faktorer som är centra-la vid prövningen av en medlemskapsansökan.Det är viktigt att konstatera att det finns en nedregräns för vad som kan godtas för medlemskap i . Om ett land inte uppvisar vilja eller förmågaatt uppfylla villkoren på demokrati, rättsstatens prin-ciper och mänskliga rättigheter kan landet inte blimedlem. Det är parlamentariska för-samling som efter en politisk och juridisk granskningav varje kandidatland bedömer om villkoren förmedlemskap är uppfyllda. Enligt praxis rättar sigmedlemsländernas regeringar efter parlamentariker-församlingens rekommendationer om medlemskap.Lennart Rohdin tar i sin interpellation särskilt uppRyssland och . Den svenska politiken i för-hållande till bygger på en önskan att inlem-ma landet i ett brett europeiskt samarbete. Regeringenanser att detta bäst uppnås genom dialog, utbyggdakontakter på olika områden och stöd för reformsträ-vanden. Framsteg uppnås bäst genom att engageraländer i samarbete, inte genom att utestänga dem.Vid behandlingen av medlemskapsan-sökan valde ministerkommittén att inte omgåendefölja parlamentarikerförsamlingens rekommendation.Ministerkommittén sköt några månader på tidpunktenför inträde för att ge möjlighet att pröva hurKroatien uppfyllde sina åtaganden enligt Daytonavta-let. Vid en ceremoni upptogs slutli-gen som medlemDet finns fortfarande svagheter när det gäller de-mokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Kroa-tien, liksom i andra Europarådsländer. Flyktingars rättatt återvända och samarbetet med krigstribunalen iHaag är två områden där vi noggrant följer utveck-lingen. Men det har även gjorts framsteg. Den nyamedialagstiftningen och den nya amnestilagen visarprov på en vilja från sida att komma i sam-klang med normer.Lennart Rohdin hävdar att demokratiervalt att blunda för dessa problem. Detta är inte sant.Europarådet har inte accepterat och Kroati-en villkorslöst, utan ställt upp omfattande listor pååtgärder som måste vidtas. har genommedlemskapen fått möjlighet att kontinuerligt överva-ka att åtaganden implementeras. Både ochRyssland har visat vilja att närma sig den europeiskavärdegemenskapen genom att ikläda sig en mängdförpliktelser inom , främst genom under-tecknandet av konventionen om de mänskliga rättig-heterna. Härtill kommer inom ramen för Europarådetsbiståndsprogram ett samarbete för att stärka de demo-kratiska institutionerna och respekten för mänskligarättigheter.När det gäller den framtida behandlingen av med-lemskapsansökningar får enskilda prövningar av hurrespektive land förhåller sig till dessa villkor fällaavgörandet. kommer även fortsättningsvis attverka för att de nuvarande kriterierna för medlemskapbehålls. kommer också att verka för att demekanismer som finns för granskning av nya med-lemsländer och för beivrande av överträdelser skalltillämpas.Europarådet har visat sig vara en mycket förstärka samarbetet med de nyademokratier som uppstått efter fall.Detta har gett oss en möjlighet att genom samarbetepåverka utvecklingen i dessa länder. Inlemmandet avdessa stater i har varit - och är fortfaran-de - ett centralt element i vår strävan att bygga ettEuropa baserat på demokrati, rättsstatens principeroch respekt för mänskliga rättigheter.Anf. 160 ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.I går upptogs, som utrikesministern sade, Kroatiensom fullvärdig medlem i . Europarådethar som syfte att verka för och värna demokrati ochmänskliga rättigheter i . Under det kalla krigetutgjorde ett bålverk för dessa värden.Länder som inte levde upp till de stränga kraven kun-de inte bli medlemmar. Medlemsländer som tummadepå kraven blev suspenderade. I kampen mot kommun-ism och fascism fanns inte utrymme för särskiltmycket realpolitiskt backande.För snart ett år sedan invaldes sommedlem i . Ett brutalt krig pågick iTjetjenien - ett litet land, förvisso en konstitutionelldel av den - som man sedan merän höll på att bomba sönder och samman nästantill stenåldersnivå med den ryska krigsmaskinen.Parisdeklarationen om länders mellan- ochinomstatliga förhållningssätt är glasklar. Trots med-lemskapet i fortsatte det brutala krigetinnan president av hänsyn till en krigströtthemmaopinion ensidigt införde vapenstillestånd tilldess att presidentvalet säkrat hans omval. Sedan åter-upptogs kriget lika massivt och brutalt som tidigare.Det var inte kritik från som tvingadefram den femåriga vapenvilan i . Det vardet militära fiaskot och en krigstrött hemmaopinion.Medlemskapet i har aldrig varit i farozo-nen då stormakter har andra realpolitiskaavvägningar att göra kring framtid ochRysslands roll i den.Daytonavtalet om fred i Bosnien var ett välkom-met slut på en oförsvarlig europeisk passivitet införett långt folkmord i Bosnien. Men detvar ingen fred som byggde på folkrättsliga principerom angreppskrig och gränsers okränkbarhet. Det vardet bästa möjliga när omvärlden inte ville riskerasärskilt mycket för ett litet folk långt borta. Förlorarnavar inte regimerna i och , arkitekternabakom kriget och folkmorden i Bosnien, även omregimen i fått se alla sina expansiva krigsmålgå om intet. För regimen i var vinsten nästantotal. I väntar den demokratiskt valda majori-teten i stadsfullmäktige fortfarande på att den enväl-dige despoten på landets presidentpost skall tillåtademokratin att ha sin gång. Trots ett minimum avtolererbara presslagar, åtminstone på papperet, ärutrymmet för pressfrihet i mycket begränsadgenom regimens manipulationer.Värst av allt är den helt oacceptabla behandlingenav den serbiska minoriteten i . Fördrivandetav krajinaserberna som folkgrupp är folkrättsligtoförsvarbar helt oavsett vad företrädare för dennagrupp gjort sig skyldiga till under krig och folkmord iBosnien.Nedbränningen av serbiska hus och gårdar fortgåri i syfte att avhålla från och omöjliggöra ettåtervändande. Alla vet att det sker med regimens godaminne.Nej, det handlar inte om att uppfyllergrundläggande kriterier om demokrati och mänskligarättigheter. Stormakterna har bestämt sig för att drivaigenom . Den som inte alltför uppenbartsaboterar detta belönas t.ex. med upphävda FN-sanktioner eller rent av med medlemskap i . Det är kanske bra för freden. Men var det huvud-syftet med ?Under hela kriget svek såväl de nationellaminoriteterna som den demokratiska fredsoppositio-nen såväl i som i . Att blunda förverkligheten utifrån stormakternas realpolitiska av-vägningar innebär att sveket fortsätter. Vad tror utri-kesministern att människor i östra kommu-nistiska diktaturer drömde om i åratal när de blickadevästerut mot de demokratiska institutionerna?Anf. 161 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligtvis alltid en grannlagauppgift att ta ställning till vilka länder som faktisktskall tillhöra en organisation, inte minst en organisa-tion som har en så speciell ställning som Europarådet.Under resans gång har man kommit fram till devärden och den vision som står för. Mankan inte bara vänta tills länder är fullt demokratisktfärdiga och då välkomna dem och göra det till enslutpunkt i en utveckling. Man måste öppna sig tidiga-re när man ser att det är en process på gång i ett landoch att ett medlemskap i kan stödja denprocessen. Det var skälet till att togs in. Detvar för att kunna stödja de demokratiska krafterna iRyssland. Just de krafterna ville också mycket aktivtatt skulle uppta som medlem.Europarådets generalsekreterare, en inte obekantperson här i kammaren, nämligen ,brukar säga att det alltid är bättre att ha folk inne ikyrkan än att ha dem utanför. Predikan blir liksomlitet bättre då.Det är precis vad det handlar om här. Europarådetär ingen passiv organisation som tar in nya medlem-mar därför att man bara vill förstora sig. Man tar innya medlemmar för att aktivt arbeta för demokrati ochmänskliga rättigheter i dessa länder.Det har skett i , och det kommer också attske i . Det är en mängd krav som ställs pådessa länder. Det är mycket viktigt att det finns ettforum där de ställs till svars och där man också hjäl-per dem till rätta med olika saker. Jag är alldelesövertygad om att det stöd man kan få ifrån Europarå-det har stor betydelse för den utveckling vi ser iRyssland , där det tas aktiva steg mot mer demo-krati och att leva upp till rättsstaten. Jag är ocksåövertygad om att detsamma kommer att ske i Kroati-en. har redan gjort en hel del för att få möj-lighet att komma in i , eftersom minister-kommittén inte efterkom parlamentarikerförsamling-ens beslut genast. Man lät gå mellan beslu-ten.Jag tror alltså att det som vi nu har kommit till,nämligen att dessa länder också är med i ,faktiskt är det bästa för mänskliga rättigheter ochdemokrati i dessa två länder som harnämnt.Anf. 162 ():Fru talman! Låt mig först säga att jag tror att Da-niel Tarschys passar alldeles utmärkt som generalsek-reterare i det Europaråd vi har . Sedan får utri-kesministern tolka det som hon önskar.Jag vet att demokrater i har stora för-hoppningar på . De hoppas att ett medlemskapi skall innebära att kraven skärps. Dekommer att bli besvikna. Finns det någon i den härkammaren - det är inte så många här - som tror attEuroparådet någonsin skulle suspendera eller slängaut , oavsett hur man återupptarkriget i . Det gör man inte med en super-makt. Det är återigen realpolitik.En av presidentkandidaterna i sommarens val,, framträdde på Folk och försvarsvinterkonferens . Han sade attdet viktigaste kravet demokrater ställer påomvärlden är att behandla som varje annatland och varken ställa större eller mindre krav baraför att det är en tidigare stormakt. Men så uppträderinte realpolitiska regimer.Vet utrikesministern att majoriteten i stadsfull-mäktige i tycker att processen går åt rätt håll iKroatien? Vet utrikesministern att de få, om de ensfinns, kvarvarande oberoende medierna i Kroatientycker att processen går åt rätt håll? Vet utrikesminis-tern att flyktingarna från upplever att utveck-lingen i går åt rätt håll? Jag vet vad utrikes-ministerns ärliga svar skulle vara på dessa frågor.Jag tänker inte förlänga debatten. Utrikesministernhar haft mycket att göra, och det återstår en del i dag.Låt mig avslutningsvis säga att jag ändå tror, vill trooch anar att utrikesministern och jag egentligen ärmer överens än vad det kan verka i den här debatten.Men det hör väl kanske till tjänsteåliggandet att åt-minstone med en inre hänvisning till biskop bravad framföra de svar som har framförts idet här ärendet och i talarstolen.Med hänvisning till den debatt som uteblev medtanke på en återtagen interpellation tidigare på dag-ordningen kan jag konstatera att den politik och dentyp av svar som speglar en resignation och en följ-samhet inför den storpolitiska utvecklingen uppen-barligen inte lägger hinder i vägen för inval i FN:ssäkerhetsråd med stora röstsiffor.Anf. 163 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan säga till attdetta med inte är någonting som jagmåste säga. Jag känner denna församling ganska väl,eftersom jag satt i parlamentarikerförsamlingen ochföljde frågan om och invalmycket aktivt, dessutom, det kan jag gärna säga, dåmed viss vånda.När man har vridit och vänt på detta kommer man ändå fram till frågan: Vad ärdet vi kan göra genom att stänga ute och bara riktakritik? Vad är det vi kan göra genom att ta in dessaländer i vår församling och påverka dem?Jag tyckte att det var rätt att hålla inne medlem-skapet i för under en längre tidsom en påtryckning, särskilt med tanke på Tjetjenien.På samma sätt var det också med . Där fatta-de ministerkommittén, bl.a. med svensk medverkan,det unika beslutet att inte direkt acceptera vad parla-mentarikerförsamlingen hade beslutat utan fördröjadet därför att skulle få tid på sigatt infria diverse krav som ministerkommittén satteupp. När nu upptas som medlem har defortfarande krav på sig att infria vad de faktiskt harlovat.Detta handlar väldigt mycket om hur mycket avdemonstrationspolitik man skall ägna sig åt och hurmycket man direkt genom bistånd, dialog, samtal ochstöd vill visa att man tror på argumenten för demo-krati och mänskliga rättigheter. Jag menar att vi intebara kan luta oss tillbaka och kritisera. Vi måste fak-tiskt gå in i den här dialogen. Vi måste göra det prak-tiska arbetet.Anf. 164 ():Fru talman! Ursäkta att jag kom tillbaka, men or-det demonstrationspolitik fick mig att vilja ta någrasekunder i anspråk.Det finns två steg när det gäller att arbeta i den härtypen av organisationer. Det första är krav som måsteuppfyllas för att man skall kunna bli medlem. Detandra steget - när man har blivit medlem - är attkraven uppfylls även fortsättningsvis.Jag kan inte se att det är en demonstrationspolitiknär man efter något halvår konstaterar att det brutalakriget i pågår. Så ska man släppa in demändå och se om man kan påverka dem inifrån i stället!Jag kan inte se att det är demonstrationspolitik attkonstatera att stadsfullmäktige i , ,fortfarande inte fått möjligheter att fungera i enlighetmed de demokratiska valen . Fortfa-rande har de få oberoende medierna i intefått möjlighet att verka enligt de nya presslagarna.Genom rent konkreta åtgärder förvägras fortfarandeflyktingarna från möjligheten att någonsinkunna återvända hem.Jag kan inte uppleva det som någon demonstra-tionspolitik att konstatera att kraven ännu inte är upp-fyllda.Anf. 165 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kan båda vara väldigt upprördaöver dessa exempel på att man i inte leverupp till kraven på en rättsstat och inte visar den re-spekt för mänskliga rättigheter som vi kräver av dettaeuropeiska land. Men skillnaden mellan oss är att jagmenar att vi måste gå i clinch med detta.Det räcker inte att stå med plakaten en bit utanföroch kräva saker och ting på avstånd. Vi måste ta endirekt kontakt och arbeta aktivt och konstruktivt ock-så med dessa länder.Flera av de frågor som tar upp ärsynnerligen bekymmersamma i - vi är heltöverens om det. Men jag tror faktiskt att vi har störremöjligheter att komma till rätta med dessa frågorsedan blivit medlem av än vadvi skulle ha om stått utanför.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:28 om Öst-timorAnf. 166 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vad jag avsergöra för att internationellt agera för en lösning avÖsttimors självbestämmande och om ämnaragera för tillsammans med och Portu-gal. Vidare har frågat vad regeringen avsergöra för frigivning av de politiska fångarna, däriblandXanana Gusmâo.Ingbritt Irhammar har frågat vilka åtgärder rege-ringen avser föreslå i för att nå enfredlig lösning i framtid. också frågat mig vilka åtgärder regeringen avservidta för att förmå FN att verka för ett totalstopp avvapenförsäljningen till och vilka åtgärderregeringen avser vidta vad gäller fortsatta vapenleve-ranser, inklusive följdleveranser, till Indonesien.Vad gäller frågan om svensk vapenexport får jaghänvisa till det svar statsrådet lämnade den29 . I övrigt besvarar jag de två interpel-lationerna i ett sammanhang.Under ledning av FN:s generalsekreterare pågårsamtal mellan och i syfte att nåen lösning på Östtimorfrågan. En ny samtalsomgångkommer att äga rum . Inom ramen fördessa samtal förs också en dialog mellan representan-ter för olika grupper i Östtimor.I en rapport daterad hargeneralsekreteraren angett att ett framgångsrikt slutre-sultat kräver att parterna visar större flexibilitet.EU antog en gemensam ståndpunkt i frågan.EU slår fast att man önskar bidra till att en helhets-lösning uppnås av Östtimorfrågan genom dialog ochtill att förbättra de mänskliga rättigheterna i området.EU stöder därför särskilt de samtal som pågår underledning av FN:s generalsekreterare. Den indonesiskaregeringen uppmanas också att vidta effektiva åtgär-der som leder till en markant förbättring i ifråga om de mänskliga rättigheterna.Som EU-medlem har deltagit aktivt i ut-arbetandet av denna gemensamma ståndpunkt, som ärett viktigt uttryck för stöd till generalsekreterarensansträngningar att nå en lösning på Östtimorkonflik-ten.Vi är beredda att delta i fortsatta diskussioner in-om EU om eventuella ytterligare åtgärder.Vad gäller frågan om politiska fångar vill jagnämna att EU i ett gemensamt anförande vid det se-naste mötet med FN:s kommission för de mänskligarättigheterna uppmanade attsnabbt vidta åtgärder för att förbättra situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna samt att frigeGusmâo och alla andra politiska fångar.I ett uttalande av ordförandeangavs att kommissionen understryker vikten av attIndonesiens regering bl.a. friger de östtimoreser somhålls fängslade. Om inga framsteg sker bör enligtregeringens uppfattning frågan om de mänskliga rät-tigheterna i , inklusive frigivandet av depolitiska fångarna, tas upp vid nästa möte med kom-missionen för de mänskliga rättigheterna.Regeringen anser det angeläget att konkret stödlämnas för att förbättra den humanitära situationen iÖsttimor. Beslut har därför fattats om att stödjaInternationella Röda kors-kommitténs humanitäraverksamhet och ge stöd till en katolsk yrkesskola iÖsttimor.