prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — Det var inte alls min mening, frujustitieministern, att plädera för att vi skulle sänkabeviskraven. Jag tycker själv att dessa är oerhört vik-tiga. Det diskuteras mycket ute i samhället att mankan skylla på varandra och komma undan sitt straffför ett grovt brott, något som många naturligtvis tyck-er är djupt upprörande.Jag är mycket nöjd med justitieministerns svar, ochjag önskar regeringen lycka till med en skärpning avrättstillämpningen.Franska kärnvapenprovAnf. 75 ()Herr talman! Jag vänder mig till statsministern.President slutar aldrig att förvåna. I gårmeddelade han omvärlden att åtagande iPolynesien var slut i och med att kärnvapenprovenhade avslutats. Det innebar att han inte längre skullelämna ekonomiskt stöd.Alla i den här kammaren förstår att det som manhar utsatt Mururoa, Fangataufa och flera andra öar förhar effekter - nu och för framtiden - ekologiskt, eko-nomiskt och hälsomässigt.Jag bad statsministern ta upp det här i FN införden . Vårt land är medlem i EU. Jag und-rar: Vad ämnar statsministern göra för att frågan omPolynesien och de övergrepp som har skett där tas uppi EU och FN?Anf. 76 Statsminister ()Herr talman! Som mycket väl vet och glädjande nog ocksåmånga andra regeringar engagerat sig starkt och givituttryck för sin uppfattning. På den punkten finns alltsåinte minsta tvekan om vår reaktion. När det gäller deframtida ekonomiska relationerna mellan Frankrikeoch är jag inte beredd att redovisanågra förslag om vad vi kan komma att göra eller inte.Det får bli föremål för vanlig beredning.Anf. 77 ()Herr talman! Vi har i ett nätverk, Par-lamentariker för en kärnvapenfri värld, och vi hardärifrån gjort ett uttalande om att man åtminstoneborde skicka en oberoende expertgrupp till de häröarna för att följa upp de konsekvenser somprovsprängningarna har fått. Därmed skulle manåtminstone kunna följa upp vad som har hänt ochsedan kunna ställa till svars. Jag menar atturbefolkningen på ett eller annat sätt måste kunna fåersättning för det som har hänt.Jag undrar om det finns någon möjlighet förstatsministern att ta upp detta i EU.Anf. 78 Statsminister ()Herr talman! Detta är inte en fråga som EU kanbesluta om, men däremot kan naturligtvis påolika sätt ge uttryck för en uppfattning. Om är nöjd med regeringens agerande, återstår möj-ligheten att någon från nätverket i motione-rar i frågan.SabbatsårAnf. 79 SKÅNBERG (kds)Herr talman! Min fråga går till arbetsmarknads-ministern.För drygt två och sedan deklareradearbetsmarknadsministern här i kammaren att rege-ringen är "beredd att pröva varje förslag att lösa mas-sarbetslösheten". Jag och andra kristdemokrater harupprepade gånger motionerat om att ge människormöjlighet att ta ett sabbatsår från sitt arbete genomförtida pensionsuttag. Detta år skulle man kunna an-vända till studier, till resor, till snart sagt vad somhelst. Det skulle kunna ge en möjlighet för arbetslösaatt gå in som vikarier och därmed få in en fot på ar-betsmarknaden.Skulle arbetsmarknadsministern vilja utveckla sittlöfte om att seriöst pröva varje förslag genom attpröva också tanken på ett sabbatsår?Anf. 80 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Regeringen har tillsatt en rad parla-mentariska utredningar som jobbar med både arbets-marknadspolitiken och arbetslöshetsförsäkringen. arbetsmarknadspolitiska kommittén finns utmärk-ta möjligheter att framföra den typen av synpunkter.När vi skall lägga fram en proposi-tion till kommer vi att ta till oss alla deidéer som finns. Det är oerhört viktigt att många en-gagerar sig och försöker finna olika lösningar. Detfinns, vilket jag tyckte debatten gav ganska klart be-sked om, inte några enkla lösningar på problemen.Därför krävs det att alla deltar. Jag uppskattar initiati-vet och hoppas att det finns med i diskussionen i ar-betsmarknadspolitiska kommittén.Anf. 81 SKÅNBERG (kds)Herr talman! Jag vill bidra till det positiva svaretoch säga att i är det här redan prövat medframgång. Det kanske är en litet annorlunda modellsom handlar om a-kassa och procentsatser, men för-slaget är alltså redan testat i vår omvärld på ett fram-gångsrikt sätt.Jag tolkar arbetsmarknadsministerns svar så attkristdemokraternas förslag om förtida pensionsuttagkommer att finnas med och prövas seriöst i framtiden.Anf. 82 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! När man tittar ut över världen skall mankomma ihåg att det i bara finns tre ländersom har högre sysselsättning än . Det är Nor-ge, och Luxemburg.Sysselsättningsutvecklingen i StorbritannienAnf. 83 ()Herr talman! I har arbetslöshetenkontinuerligt sjunkit i sträck. Det är enexceptionell utveckling om man jämför med övrigaEuropa.Därför vill jag ställa följande fråga till arbets-marknadsministern: arbetsmarknadsministernstuderat den engelska utvecklingen? Om han inte hargjort det - avser han att undersöka vad det är för fak-torer som har lett till denna utveckling?Anf. 84 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! tar upp en fråga somliknar den som Per tog upp tidigare. Då vardet , nu är det Storbritannien.Sysselsättningen har ökat snabbare i både NyaZeeland och än i . Men bådaländerna har betydligt lägre sysselsättning än Sverige.Det är viktigt att komma ihåg att t.ex. Storbritan-nien har en arbetslöshet som är ungefär lika stor som iSverige. Men där har man genomfört allt det somMargit vill genomföra. Där har man lönek-lyftor, lönespridning, en krossad fackförening, storaklassklyftor, en raserad välfärd och en lika hög arbets-löshet. Vad är det som är så mycket bättre med det?Anf. 85 ()Herr talman! Jag vill hänvisa till två nummer avThe Economist där man redovisar ett ganska stortforskningsprojekt. Man tar upp s.k. frihetsindex mentittar också på avreglering i världen.Det är alldeles riktigt att har uppnått ettbra resultat genom avreglering. De låg högt i toppenpå den listan medan tillhörde den sämre hälf-ten. Närmaste land var Honduras.Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminis-tern som gäller arbetslösheten - inte sysselsättning,som vi ju kan åstadkomma på en rad olika sätt. Jagundrar: Är det inte väsentligt att undersöka hur mangenom avreglering och, naturligtvis, andra åtgärderkan få ned arbetslösheten? Vi har arbets-löshet om vi räknar in alla dem som står utanför ar-betsmarknaden. har faktiskt lyckats att bringaned sin arbetslöshet.Anf. 86 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag kan göra det mycket enkelt förmig genom att fråga: Tror vi att engelsmännen ärnöjda med det land som de har skapat? Det syns ju iopinionsmätningarna hur glada de är över avregle-ringen och klassklyftorna!Storbritannien har faktiskt inte bättre arbetsmark-nad än . De har inte högre sysselsättning ochinte lägre arbetslöshet, men de har stora orättvisor.Nya , som Per jämförde med, harlångt sämre sysselsättning än Sverige.Sverige hade, när vi lämnade över till den borgerligaregeringen , tillsammans med StorbritannienEuropas högsta sysselsättning i den privata sektorn.Dessutom hade en hög sysselsättning i denoffentliga sektorn.LokalhyreslagstiftningenAnf. 87 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern som berör lokalhyreslagstiftningen.En väl fungerande lokalhyreslagstiftning är oer-hört viktig inte minst för att de små företagen skall hatrygghet i verksamheten. Lagstiftningen är därförindirekt viktig också för sysselsättningen. Jag tror attdet är nödvändigt med en reformering av lokalhy-reslagstiftningen. begärderiksdagen av regeringen en översyn av lokalhy-reslagstiftningen och ett nytt förslag.Mina frågor är: Delar justitieministern min be-dömning att en reformering av lokalhyreslagstiftning-en är nödvändig? Var befinner sig beredningsarbetet idepartementet? När kan förvänta sig ettförslag om en reformerad lokalhyreslagstiftning?Anf. 88 Justitieminister ()Herr talman! Jag är inte säker på att jag kan svarapå några andra frågor än den första. Den kanske ärden viktigaste.Ja, jag anser att vi måste se över reglerna för lo-kalhyresgästerna. har för när-varande lämnat sitt betänkande när det gäller bostads-hyresgästernas förhållanden. Det arbetet är underberedning, och det kommer en lagrådsremiss ganskasnart.När det gäller lokalhyresgästerna försöker jagsnabbt erinra mig var det arbetet befinner sig. Tyvärrkan jag inte lämna besked här, men jag återkommergärna om det. Det kanske ändå var viktigast att få svarpå huvudfrågan.Anf. 89 ()Herr talman! Jag har noterat att justitieministerndelar min uppfattning. Jag hoppas att frågan inte ärbortglömd på departementet utan snabbt kan tas upphär.Sockerproduktionen på GotlandAnf. 90 ()Herr talman! Jag vill rikta min fråga till jord-bruksminister anställda på sockerbruket i på Gotlandhar varit oroliga ända sedan koncernen köptebruket. Jag undrar hur läget är, hur jordbruksministerndriver den här frågan och vilka förutsättningar somfinns för att man skall få fortsätta att tillverka sockerdär.Anf. 91 Jordbruksminister ()Herr talman! Frågan om sockerbruket på Gotlandhar varit en långdragen historia. Tills har detockså utgått ett statligt bidrag för driften. I sambandmed förhandlingar om EU och medlemskapet tilldela-des en sockerkvot. Den disponeras av föräd-lingsföretaget som i det här fallet är . Det ärju enbart ett företag i har sagt att man vill lägganed sockerbruket på . Jag har därför i Brysselförvissat mig om att regeringen, om den så önskar,kan få en regionalisering av den nationella kvoten.Det motsvarar som skulle kunna gå till Got-land.För att de skall kunna utnyttjas krävs emellertidatt det finns ett bruk på . Det är detdiskussionen handlar om . Vill Danesco intesälja bruket kan man inte heller producera8 % av betorna. Då får betodlarna i stället övergå tillannan produktion. Frågan är alltså ganskakomplicerad.EuropolsamarbetetAnf. 92 ()Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det finns ett förslag om ett s.k. analysregister in-om Europolsamarbetet. Man skall få registrera spe-ciella persondata som ras, politiska åsikter, religiösaövertygelser, hälsotillstånd och sexuellt beteende. I enartikel i går i säger justitieminis-tern att Europolsamarbetet inte innebär att några nyauppgifter registreras i vårt land. Det tolkar jag så attsådana här personuppgifter i enlighet med vår lag-stiftning redan kan registreras i Sverige.Sen är det ju så att om det uppkommer felaktigauppgifter i dessa register har den enskilde individensvårt att rätta till dem eftersom han inte har insyn idem. Men även polisen kan ju upptäcka sådana felak-tigheter. När vi då är med i Europolsamarbetet ochdessa data på personer finns i , vilkamöjligheter har vi då att korrigera felaktiga uppgifterav den här karaktären?Anf. 93 Justitieminister ()Herr talman! Det är helt rätt som haruppfattat frågan. De uppgifter som skall samlas hosEuropol för att bearbetas och höja kvaliteten på detnationella polisarbetet utgår ifrån de uppgifter somredan finns i vart och ett av medlemsländerna.De uppgifter som kommer att vidarebe-fordra till Europol för att sammanställas med andrauppgifter regleras alltså av svensk lagstiftning. Det ärsvenska regler för registrering som styr vilken infor-mation från som kommer in i Europolsamar-betet.När det gäller Europol vill jag i det här samman-hanget understryka att det internationella samarbetet,bl.a. genom Europol, är oerhört viktigt om vi skallkunna komma till rätta med den alltmer ökande grovaorganiserade brottsligheten som går över gränserna.Jag skulle vilja säga att det är synd att Europol intehar kommit längre än det har gjort. Det är fortfarandeett instrument som vi inte har någon glädje av. Det ärdagens stora problem. Jag tror inte att vi skall bekym-ra oss över att vi utvidgar våra möjligheter att använ-da det här analysinstrumentet för att bekämpa denbrottslighet som vi har i Sverige.Anf. 94 ()Herr talman! Jag tror också att polissamarbete ärviktigt, men det får inte ske på ett sådant sätt att denpersonliga integriteten kommer i fara. Därför hade jagen annan del i min fråga. Den var: Om det nu kommerin felaktiga uppgifter från t.ex. svensk sida i det härregistret, vilka möjligheter har man då att radera demeller att ändra dem i ? Kommer det attfinnas sådana garantier, eller kommer felaktiga upp-gifter att kunna fortplanta sig och leva i det här sys-temet?Anf. 95 Justitieminister ()Herr talman! För polismyndigheterna gäller sammaregler som för alla andra myndigheter. När felupptäcks i den egna hanteringen är man skyldig atträtta dem. När det gäller uppgifter i polisregistretfinns det en särskild lagstiftning som reglerar det, ochdet kommer även att gälla när uppgifterna vidarebe-fordras till Europol.StiftelsehögskolorAnf. 96 (m)Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.För någon vecka sedan gick statssekreteraren iUtbildningsdepartementet ut och talade om att det vardags att återföra högskolan i och Chalmersi till den statliga högskolefamiljen. I andraländer har man sett betydande fördelar med att haolika huvudmän för högskolorna. Regeringen tyckeruppenbarligen inte att så är fallet i Sverige.Jag vet visserligen att detta är ett rött skynke, menjag skulle ändå vilja fråga utbildningsministern vilkaproblem det är som regeringen bekymrar sig över närdet gäller utbildning och forskning i re-spektive vid och på vilket sätt man i så fallavser att åtgärda dessa problem genom ökad insyn,statlig kontroll eller vad det nu är man vill åstadkom-ma.Anf. 97 Utbildningsminister ()Herr talman! Det grundläggande problemet är ettdemokratiskt problem, nämligen detta att offentligamedel överförs i händerna på privata stiftelser utanmöjlighet för eller regeringen att påverkaanvändningen av dessa medel eller ens ha insyn överanvändningen av dessa medel. Det är det fundamenta-la demokratiska problemet. Den föregående regering-en, och framför allt , förstod aldrig det.Dessutom finns det ett ekonomiskt problem. I tiderav stark åtstramning över hela den offentliga sektornkan dessa medel inte samordnas med övrig finansie-ring av forskning och utbildning. Vi står inför ettskede där vi av en lång rad olika skäl vill bygga ut denhögre utbildningen. Då måste också dessa medelkunna utnyttjas på ett ändamålsenligt och rationelltsätt. Det är det andra problemet.Anf. 98 (m)Herr talman! Jag konstaterar att det i så fall enbarthandlar om en ideologisk fråga för utbildningsminis-tern. Skall jag tolka detta så att det inte finns någrasakliga fördelar eller stora problem med den statligadriften som man avser kunna åtgärda genom ökadkontroll av de två högskolorna?Anf. 99 Utbildningsminister ()Herr talman! Det var en ideologisk fråga framförallt för . Den som framför allt var ansva-rig för detta, förre utbildningsministern , har juockså sagt till att hela poängenmed detta var att föra dessa medel utanför demokra-tisk kontroll. Här kan man tala om en ideologisk in-ställning, nämligen den inställningen att offentligamedel inte skall hanteras av riksdag.Anf. 100 (s)Herr talman! Huvudskälet till den här förändring-en var naturligtvis att det finns anledning att prövaolika former av överväganden när det gäller högreutbildning och olika sätt att styra den på. Man måsedan kalla det ideologi eller inte. Jag har inte lästprotokollen från så jag kan inteuttala mig om dem.Men jag konstaterar att den här regeringen avseratt komma med förslag som innebär att man kan ifrå-gasätta eller ändra på stiftelsereglerna. Det gör manutan att se några fördelar med detta i rent utbildnings-politiskt syfte.Anf. 101 Utbildningsminister ()Herr talman! Det är fullt möjligt för regeringenoch riksdag - och det har också skett mångagånger - att besluta om olika arrangemang när detgäller utbildningen också för att vinna erfarenheter.Det är en sak. En annan sak är att föra över 16-18miljarder kronor av offentliga medel i privata stiftel-ser.Sedan vill jag också säga att det inte bara är detta,utan det handlar ju också om hur dessa medel ochavkastningen av dessa medel skall kunna utnyttjas förden utbyggnad av undervisningen och forskningensom vi vill göra i det här landet. Det har också enmycket konkret ekonomisk aspekt. Det är därför somdet är så viktigt att den här frågan blir löst.Anf. 102 ()Herr talman! Vi i Vänstern hade ju tänkt att försö-ka skapa ekonomiskt utrymme inför den forskning-politiska propositionen för att stärka de medelstorahögskolorna och även de små. har jag hört attforskningspropositionen skall läggas fram i sammasammanhang som budgetpropositionen. Jag vet inteom det är sant.Men jag vill ställa en fråga till utbildningsminis-tern. Finns det någon öppning där vi kan komma åt depengar som den borgerliga regeringen snodde frånpensionärerna och löntagarna ur löntagarfonderna såatt vi kan lägga in dem i ett sammanhang i den totalastatsbudgeten?Jag delar utbildningsministerns uppfattning attdetta i grunden är ett demokratiskt problem. Det ärockså ett demokratiskt problem på det sättet att detgör det svårare för oss som vill förankra vikten av attvi har en bra högskoleutbildning och forskarutbildningi hos bredare folklager än dem som för tillfäl-let är inbegripna i verksamheten.Sedan vill jag bara tillägga att det är intressant rentspråkbruksmässigt att sitta och lyssna på ett statsrådoch ett förutvarande statsråd.Anf. 103 Utbildningsminister ()Herr talman! Jag föreställer mig att det kan varaintressant. Det beror väl på att vi har skilda ideologis-ka uppfattningar i den här frågan. Sådant är ju alltidintressant.Låt mig säga att har Justitiedepar-tementet sänt ut en promemoria som är ute på remiss.Där finns det vissa förslag som, om de genomförs,skulle göra det möjligt att på ett fördelaktigt sätt sam-ordna utnyttjandet av dessa medel med andra resurserför universitet och högskolor. Det är min och rege-ringens förhoppning att det skall vara möjligt att läggafram en proposition på grundval av detta och att detdärigenom också skall vara möjligt att samordnadessa olika resurser i samband med ställningstagandettill forskningspolitiken hösten 1996.Anf. 104 ()Herr talman! Jag hoppas att utbildningsministernär lyckosam i detta arbete.Jag vill utvidga frågan till att gälla den forsk-ningspolitiska propositionen. Jag undrar om det ärsant att den skall byggas in i den budgetpolitiska pro-positionen. Jag vet inte om jag tycker att det är sär-skilt bra. Forskningspolitiken är ju en så pass viktigtstrategisk fråga att jag gärna skulle se att man finge enbredare folklig debatt om den.Nu när vi har stora ekonomiska problem är det lätthänt att forskningspolitiken så att säga drunknar i denekonomiska och finanspolitiska debatten. Har utbild-ningsministern funderat på denna pedagogik?Anf. 105 Utbildningsminister ()Herr talman! Det har vi gjort. I och med den nyaordningen för budgeten som har beslutatom skall alla utgiftsförslag läggas fram i ett och sam-ma sammanhang , . Ioch med detta finns inga andra möjligheter. Fråganom ifall detta skall läggas fram i en egen propositionoch hur det hela skall framställas är delvis också tek-nisk. Vi får återkomma till den.Jag delar dock uppfattningen att det är angeläget attvi får en bred debatt i dessa frågor. Forskningsbe-redningen kommer sannolikt att på lämpligt sätt sti-mulera en sådan debatt . Alldeles nyligenhar det kommit ut en liten debattskrift som innehållerett antal olika inlägg. Jag hoppas att denna skallkunna stimulera till en sådan diskussion. Jag delarsom sagt uppfattningen att det är angeläget med enbred debatt.Stiftelsen . 106 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern. Den har nära anknytning till föregående de-batt. Jag hoppas att denna debatt är mer ideologisk, såatt vi kan komma överens.Det råder stor osäkerhet om beskattningen avStiftelsen skyldigheten och dessskyldighet att betala skatt. Inom stiftelsen räknar manmed en årlig utdelning av de ekonomiska medlen påmellan 70 och med de förutsätt-ningar och riktlinjer som gäller och som riksda-gen har gett stiftelsen. Om stiftelsen skulle beskattasskulle utgångsläget vara ett helt annat. Det skulleinnebära att de riktlinjer har gett stiftelseninte skulle kunna följas.Jag vill fråga kulturministern: kultur beskattas? Är kulturministern i såfall beredd att agera för att stiftelsen skall skattebefri-as?Anf. 107 Kulturminister ()Herr talman! Tack för frågan. Stiftelsen har alltidvarit skattskyldig. Detta har alldeles klart framgåttfrån början. Däremot har man inom stiftelsen hoppatsatt den skulle bli skattebefriad, i likhet med de andrastiftelser till vilka man överförde löntagarfondspeng-ar.Som alla vet har denna regering från början för-sökt hitta olika sätt att skaffa en insyn och en möjlig-het att få en demokratisk kontroll över dessa pengar.Beskattning har varit ett sätt vi har funderat på. Vi hardå funnit att dessa stiftelser behöver behandlas på ettlikvärdigt sätt.Det råder dock ingen tvekan om att det rått skatt-skyldighet för denna stiftelse . Det ärmöjligt att den tidigare regeringen helt enkelt förbisågdetta, eftersom det finns en möjlighet för de andrastiftelserna att få skattebefrielse. Tanken är att vi skallförsöka behandla alla dessa stiftelser på samma sätt.Anf. 108 ()Herr talman! Det innebär ändå att det finns en visstveksamhet. De riktlinjer gav StiftelsenFramtidens kultur gavs möjligen under den borgerligaregeringens tid. Om stiftelsen skall beskattas går entredjedel av pengarna till skatt för förmögenhet, entredjedel till skatt på verksamhet och en tredjedel avpengarna till kulturverksamhet.Varför är kulturverksamhet mindre angeläget änverksamhet inom stiftelser för naturvetenskap ochforskningsverksamhet? Beskattas inte stiftelsen förvetenskaplig forskning?Anf. 109 Kulturminister ()Herr talman! Det får fråga den tidi-gare regeringen om. Det var nämligen den som inför-de denna ordning. Vi skall försöka se till att det bliren enhetlig behandling av alla dessa stiftelser.Självfallet är jag, precis som mina kolleger, intres-serad av att se till att det finns så mycket pengar sommöjligt till den egna verksamheten. Men det är enty-digt så att Stiftelsen har varit skatt-skyldig ända från början, och att regeringen strävarefter att stiftelserna skall behandlas på ett likvärdigtsätt.Detta kan också innebära att det kommer in merpengar till kulturen, och att vi får en fördelning som ärbra också ur kulturens synvinkel. Man skall kommaihåg att pengar här har överförts till en stiftelse varsvälvilja vi är beroende av för att över huvud taget hanågon insyn och offentlig kontroll över hur dessapengar används.Från början var det meningen att stiftelsen skulledisponera mer än så mycket fria pengarsom har. Dessa skulle delas ut iprojektbidrag. Detta är självfallet också en maktfak-tor. Man kan fundera på huruvida detta är en rimligfördelning.Verkställighet av utvisningsbeslutAnf. 110 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.Efter att ha avtjänat ett fängelsestraff borde manvara fri. På några av våra fängelser sitter männi-skor som är fria. På Kumlaanstalten t.ex. sitter tvåmänniskor som skall utvisas. Utvisningarna kan avolika skäl inte verkställas, bl.a. därför att hemlandetvägrar att ta emot dem.Jag vill fråga justitieministern vad regeringen tän-ker göra för att komma till rätta med dessa frågor.Anf. 111 Justitieminister ()Herr talman! Om jag förstår frågan rätt handlarden om personer som i samband med att de har blivitdömda i domstol för brott fått beslut om att de skallutvisas ur riket. Efter avtjänat straff skall verkställig-het ske. I samband med detta görs en förberedelse förverkställigheten. I detta sammanhang kan fråganuppkomma om huruvida det är möjligt att genomföraverkställigheten.I vår lagstiftning finns olika skäl till varför enverkställighet inte kan genomföras. Om en sådansituation uppkommer måste man ta ställning till hurfrågan om uppehållstillstånd skall lösas. Det normala idessa situationer är att man fattar beslut om ett tillfäl-ligt uppehållstillstånd för att kunna avvakta och se omförhållandena förändras så att domstolens beslut kanverkställas.Anf. 112 ()Herr talman! Detta gör mig litet beklämd. Jagtycker att det borde finnas bättre ställen än ett fängel-se för dessa människor att vistas på innan verkställig-heten kan genomföras.Anf.