prot · GK0924 · 1996-11-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:24Tisdagen den 5 novemberKl. 14.00 14.40Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29 och 30 oktober.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den7 november omkring skulle statsrådet lämna information om svensk EU-strategi omutvecklingssamarbete.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellationerna 1996/97:40 och 41Till riksdagenBeträffande interpellation nr 1996/97:40 av StenAndersson om ekonomiska frizoner och interpellationnr 1996/97:41 av om internationellkabel, får jag meddela att jag inte kan besvara deminom föreskrivna . Skälet härtill är utlands-resa. Jag kommer att besvara interpellationerna tisda-gen den 19 november.Stockholm den 28 oktober 1996Anders SundströmInterpellation 1996/97:32Till riksdagenInterpellation 1996/97:32 av ()om försvaret och ambulansverksamheten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 kl. 14.00.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar.Stockholm den 30 oktober 1996Thage G PetersonInterpellation 1996/97:38Till riksdagenInterpellation 1996/97:38 av omgränsvärdet för cesium i renkött.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den8 november 1996.Skälet till dröjsmålet är semesterledighet.Stockholm den 30 oktober 1996Annika Åhnberg4 § Svar på interpellation 1996/97:14 om åt-gärder mot narkotikaAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har ställt ett antal frågortill mig om insatser mot narkotika på olika områden. Isin interpellation tar upp vissa förhållan-den vid institutioner som lyder under . Eftersom dessa inte tillhör mitt ansvar-sområde begränsar jag mitt svar till de frågor somavser polisen och kriminalvården.Kent undrar bl.a. vilka åtgärder jag ämnarvidta för att komma till rätta med narkotikaproblemenpå fängelserna och om jag avser att medverka till attpermissionsreglerna för personer dömda för narkoti-kabrott ändras.Enligt är myndigheterna inte alltidtillräckligt tydliga när det gäller att signalera att nar-kotikan måste bort från institutionerna. Regeringensoch inställning är givetvis attfängelser och häkten skall vara fria från narkotika.Flera åtgärder har vidtagits i detta syfte.De senaste lagändringarna, som trädde i kraftden , innebär bl.a. ökade möjligheter attgranska försändelser som kan innehålla narkotika ochatt det på slutna anstalter i princip är obligatorisktmed kroppsvisitation efter obevakade besök ochpermissioner.Under senare tid har det även genomförts andraförändringar inom kriminalvården som ökar möjlighe-terna att bekämpa narkotika. Kontaktmannaskapet göratt vårdarna snabbare upptäcker om det kommit innarkotika i fängelset. Narkotikabekämpningen är nuen uppgift för hela personalen.Vid sidan av olika former av kontrollåtgärder skallkriminalvården också motivera missbrukare att ge-nomgå behandling för sitt missbruk. Detta arbete harutvecklats starkt . Av omkring1 700 nu intagna narkotikamissbrukare är omkring640 placerade i verksamhet som är särskilt inriktadmot narkotika jämfört med ca 550 ,och arbete pågår för att bereda ännu fler plats. Det börframhållas att det även vid andra avdelningar bedrivsett omfattande motivationsarbete.Syftet med permissioner är främst att underlättaden dömdes anpassning i samhället. Sådana permis-sioner får beviljas om det inte finns påtaglig fara förfortsatt brottslig verksamhet eller avsevärd fara förannat missbruk. Vid bedömningen skall "särskiltbeaktas om den intagne har nyttjat eller förfarit olag-ligt med narkotika inom anstalten eller utan giltigtskäl vägrat att lämna urinprov" (32 § lagen[1974:203] om kriminalvård i anstalt).Permissionerna skall planeras noga och kan vidbehov förenas med olika villkor och föreskrifter.Enligt vad jag har fått veta måste i princip alla intagnanarkotikamissbrukare lämna negativt urinprov innanpermission beviljas. När de intagna återkommer frånpermissionen tas regelmässigt urinprov för att kontrol-lera om de missbrukat narkotika. Ett positivt provinnebär givetvis att det dröjer längre till nästa per-mission.Intagna, som har dömts till långa straff för grovanarkotikabrott eller andra allvarliga brott och som kanbefaras vara särskilt benägna att avvika eller fortsättamed allvarlig brottslighet, kan särbehandlas enligtbestämmelserna i 7 § 3 stycket lagen om kriminalvårdi anstalt. Denna grupp kan beviljas permission endastom det finns synnerliga skäl och då alltid under be-vakning.Det omfattande arbete som kriminalvården läggerned för att minska andelen misskötta permissioner hargett positiva resultat. Andelen misskötta regelbundnapermissioner har minskat från till0,. Kriminalvården fortsätter arbe-tet för att ytterligare minska misskötsamheten vidpermissioner.Jag ser därför inte något behov avytterligare lagstiftning eller andra särskilda åtgärderpå detta område. Däremot har regeringen ett ansvarför att se till att dessa frågor uppmärksammas på detsätt som krävs. Regeringen har därför under flera årstid i regleringsbrev och senast i de planeringsdi-rektiv som lämnats till kriminalvården angivitatt kriminalvården skall hålla anstalter och häkten friafrån narkotika och medverka till att de dömda som harbehov av vård mot missbruk får tillgång till den.Kent undrar även vilka åtgärder jag avseratt vidta i fråga om polisens resurser när användandetav narkotika ökar i samhället.Vid en internationell jämförelse har narkotika-missbruket en begränsad omfattning i . De nyasignaler som kan tyda på att andelen ungdomar somanvänt narkotika ökar måste naturligtvis tas på störstaallvar. Polisen måste på alla sätt medverka till attbegränsa nyrekryteringen av narkotikamissbrukare.Ett växande problem är den liberala synen på drogerinom nöjeslivet och då framför allt bland ungdomar.Denna syn kan till viss del förknippas med de nyaungdomskulturerna, t.ex. rejvtillställningar. Vi ser enlikartad utveckling i andra länder i vår närhet. Det ärnaturligtvis inte tillställningarna som sådana ellermusiken som är problemet utan den, sorgligt nog,nära kopplingen till olika droger. Det är viktigt atthela samhället med kraft agerar för att informera ochpåverka ungdomar när det gäller narkotika, inte minsti dessa sammanhang.Hur polisen bättre skall kunna bekämpa narkoti-kamissbruket är enligt min mening inte i första handen fråga om ökade resurser. I stället handlar det i storutsträckning om att förbättra arbetsmetoderna. Polisenmåste noga följa utvecklingen i samhället och anpassasina åtgärder efter den aktuella situationen. Polisenskall bekämpa narkotikahandeln i alla led, från orga-niserad handel till gatulangning. Genom en förstärktkriminalunderrättelseverksamhet ökar kunskapernaom de olika försäljningsleden och möjligheterna attingripa mot dessa. Det problemorienterade arbetssät-tet och närpolisverksamheten ger polisen större möj-ligheter att identifiera och ingripa mot lokal narkoti-kahantering. De unga missbrukarna fångas upp snab-bare, vilket ökar möjligheter till tidigainsatser.Skall vi komma till rätta med narkotikamissbruketgår det inte att vänta till dess att polisen ertapparnågon med att använda narkotika. Polisen måste isamverkan med föräldrar, skola, fritidsledare ochandra förhindra unga att börjamissbruka. En polis som ser ungdomar som vistas iriskabla miljöer måste ingripa direkt.Internationellt samarbetar polisen med andra län-ders poliskårer för att söka hindra att narkotika överhuvud taget kommer in i landet. Vi har i dessa sam-manhang tydliggjort att vi inte under några som helstomständigheter kommer att frånträda vårt högt ställdakrav - ett narkotikafritt samhälle.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret.Situationen med alltfler som använder nar-kotika är, detta är statsrådet och jag överens om,mycket oroande. har det i tidningarna ståttom en undersökning i . av flickornapå individuella program där har prövat narkotika.Det är viktigt att samhället säger ifrån och tar rejä-la tag mot knarket. Det är nödvändigt att skärpa straf-fen för både innehav och bruk av narkotika. Knarketmåste naturligtvis helt bort från samhället - frånfängelser, institutioner och ungdomsvårdsskolor. Menhur är det i verkligheten?Som jag påpekar i min interpellation har placerat en ung man på en ungdoms-vårdsskola i . I en skrivelse till påpekas att den här mannen har miss-brukat droger under hela sin tid där. säger i sitt svar på skrivelsen: Det finnsdäremot inga möjligheter att helt och hållet undvikadrogmissbruk på myndighetens institutioner. En kon-trollapparat med syfte att helt och hållet göra institu-tioner drogfria skulle motverka vårdens syfte. Mansäger också att det här missbruket huvudsakligen harskett under permissioner, då kontrollmöjligheterna ärbegränsade.I det svar som jag fått av statsrådet - jag ser alltsåatt vi i många delar har samma uppfattning - svararstatsrådet inte på de här frågorna, utan hon säger attdet inte ligger inom hennes ansvarsområde. Jag skulleändå vilja fråga: Anser statsrådet att man inte skallkunna undvika drogmissbruk på våra institutioner?Och vad anser statsrådet om gjorda yttrande om att enkontrollapparat med syfte att helt och hållet görainstitutioner drogfria skulle motverka vårdens syfte?Jag menar att det är ett oerhört dramatiskt yttrandefrån en styrelse. Man säger ju att man i vårdsyfte intekan ha institutionerna helt drogfria och att kontroll-möjligheterna skulle motverka vårdens syfte. Jaghoppas att statsrådet i sitt nästa inlägg ger en klarindikation om att hon tar avstånd från den här typenav resonemang från ledande tjänstemän inom områdetför behandling av narkotikafrågor. Jag tycker alltså attdet är oerhört skrämmande att den typen av svar gesoch dessutom från en officiell myndighet, som juLysekils socialnämnd är, när man beklagar sig överden situation som råder på en av våra ungdoms-vårdsinstitutioner.Anser statsrådet att vi, om det huvudsakligen ärunder permissioner som narkotika brukas, på någotsätt måste förändra permissionsbestämmelserna så inte under permissionen återupptar sitt tidigarebruk av narkotika? Det vore mycket välgörande omstatsrådet kunde komma med ett klargörande omdetta.Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! I mitt svar gav jag en fyllig redogörel-se för vad som gäller för insti-tutioner, nämligen fängelserna, när det gäller såvälkontroll av förekomsten av narkotika som åtgärder föratt förhindra missbruk under permission.Om är intresserad av att få veta hurinstitutioner under hanterar mot-svarande fråga anser jag att skall ställasin fråga till rätt statsråd.Anf. 4 ():Fru talman! Det här är mycket märkligt. Här harstatsrådet möjlighet att från regeringens sida ge klarasignaler om vad man tycker om detta, men statsrådetsäger att hon inte tänker ta upp den saken i sambandmed det här svaret. Jag finner det mycket underligt.Det vore bra med ett klargörande, och jag hoppas attregeringen har samma syn på narkotikabekämpningen- oberoende av vilket statsråd det är fråga om i dethär fallet. Får jag inget svar här får jag väl låta mignöja med detta. Jag finner det dock mycket underligt.Jag har ställt två frågor till: Vad avser statsrådetatt göra för att komma till rätta med narkotikan påfängelser och institutioner? Vilka åtgärder avser stats-rådet att vidta vad gäller polisens resurser när använ-dandet av narkotika ökar?Statsrådet säger som svar på den senare frågan inte avser att öka polisens resurser. De är brasom de är. Det handlar enbart om att man bör användasina resurser på ett bättre sätt.Jag fick i går kännedom om ett brev från polis-myndigheten i . Polisstyrel-sen har nämligen skickat ett brev till justitieministern.Jag hoppas att justitieministern har läst brevet. Därstår det: har besparingar drabbat po-lismyndigheten på grund av anslagsminskningar.Sammantaget innebär anslagsminskningenca mindre. råderanställningsstopp vid polismyndigheten. Man sägeratt har det dessutomvarslats om uppsägning när det gäller Länsarbets-nämnden.Är det genom att ge polisen minskade resursersom vi kommer till rätta med narkotikan? Om jagvore justitieminister skulle jag vara djupt bekymradöver de neddragningar som sker inom polisverk-samheten, vilket ju också innebär att mindre resursersätts av för narkotikabekämpningen.Anser justitieministern att vi skall ha ökade resur-ser för åtgärder mot narkotikan och att andra delar avverksamheten därmed skall ha minskade resurser?Eller har hela polismyndigheten, inklusive den social-demokratiske ordföranden vid polismyndigheten iGöteborgs och län, fel när man säger att maninte kan upprätthålla verksamheten lika effektivt somtidigare? Det gäller för övrigt inte bara län, utan det gäller situationen i hela landet.Eftersom brevet kom till min kännedom i går ärdet aktuellt att ta upp en diskussion och debatt kringdessa saker. Det är oerhört viktigt att samhället gerpolisen de resurser som behövs för att man skall kun-na komma till rätta med knarket. Jag hoppas på ettklargörande från ministern om hur hon avser att få enbättre situation, dvs. att mera resurser avsätts föråtgärder mot knarket.Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! En del polismyndigheter har i dagekonomiska bekymmer. Delvis klargörs orsakerna tilldet genom den rapport som i daghar lämnat till . kankanske studera den och fördjupa sina kunskaper omhur polisens resurssituation ser ut och om vadorsakerna till en delvis problematisk situation är.Polisens besparingskrav är begränsade -inga alls. Men polisen dras naturligtvisdelvis med effekterna av ett dåligt ekonomiserandetidigare med resurser. Man har på sina håll levt översina tillgångar, och det försätter polisen i en besvärligsituation. Detta hindrar givetvis inte att polisen måsteutveckla sin verksamhet. Framför allt har polisen iuppgift att följa de prioriteringar som regering ochriksdag lagt fast i beslut. Dit hör bl.a. narkotikabe-kämpningen. Den är ett av de områden som båderiksdag och regering anser att polisen skall prioritera isin verksamhet.När det gäller att utveckla sina metoder och attanpassa sin organisation och sin resursfördelning tillde prioriterade områdena pågår ett utvecklingsarbeteinom polisen. Det innebär i praktiken att med sammaresurser kan man åstadkomma mer resultat genom attarbeta i andra former . Det problemoriente-rade arbetssättet, närpolisverksamheten när det gällerungdomar och introduktionen i narkotika, är betydel-sefullt. I fråga om att angripa narkotikahandeln påhögre nivå är utvecklingen av den kvalificerade kri-minalpolisunderrättelseverksamheten av största bety-delse.Det gäller naturligtvis också att förändra sitt sättatt arbeta allteftersom behoven förändras. Ta t.ex. dennya problematiken med innedroger, som är en del avförklaringen till att vi har en viss ökning av antaletungdomar som prövar narkotika. Där har exempelvisStockholmspolisen tagit initiativ till att skapa ettkommando mot den s.k. ecstasyvågen. Yngre poliserutbildas till att på heltid arbeta nära marknaden så attsäga för att tidigt fånga upp de ungdomar som befin-ner sig i riskzonen när det gäller att pröva på den härtypen av narkotika. Vidare gäller det att i samverkanmed föräldrar, skola, fritidsverksamhet och social-tjänst vidta åtgärder för att förhindra att dessa ung-domar kommer in i ett drogmissbruk.Det är den typen av utvecklingsarbete, ett effektivtutnyttjande av resurser och ett utbildnings- och ut-vecklingsarbete inom polisen, som ger oss möjlighetatt möta även de nya utmaningarna.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror att statsrådet och jag kan varaöverens om att de utvecklingsmöjligheter som statsrå-det talar om inom polisen är bra. Men jag noterarockså en väsentlig skillnad mellan oss från moderatsida och statsrådet.Vi moderater ser brottsbekämpningen, i detta fallnarkotikabekämpningen, som så oerhört viktig att viär beredda att ge mer resurser. Trots en ökad brotts-lighet, en ökad narkotikaanvändning på fängelser ochandra ställen säger statsrådet: är inte beredda att gemer pengar, vi vill ge mindre pengar till polisensverksamhet och utveckla inom den.Det här tycker jag är en väsentlig skillnad. Vi an-ser att det är viktigt att hålla tillbaka narkotikan isamhället, därför är vi beredda att ge mer resurser änvad statsrådet är. Det är bra tycker jag att vi har fåttdetta klarlagt i dagens debatt.Sedan den socialdemokratiska regeringen kom tillmakten har det inte skett någon direkt skärpning ellertagits några nya initiativ vad gäller narkotikabrotts-lingar. Vi säger att vi kan tänka oss livstids fängelse,lagens strängaste straff, för vissa typer av narkoti-kabrott. Vi säger också att det skall finnas möjlighetertill buggning. Vi är till på köpet beredda att i undan-tagsfall gå så pass långt att provtagning tillåts även påungdomar vid misstanke om narkotika-missbruk. Vi är alltså beredda att gå oerhört långt föratt komma till rätta med detta problem.I många avseenden anser jag att statsrådet och jaghar en gemensam uppfattning om hur det här skallskötas. Men tyvärr tycker jag att man från regeringenssida inte tar de klara initiativ som behövs och inteklart och tydligt redovisar hur viktigt man ser på dettagenom att gå längre än man har gjort hittills.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Det gläder mig att räknarupp en del av de åtgärder som jag har tagit initiativ tilloch som jag anser behövs för att vi effektivt skallkunna bekämpa narkotikamissbruket i vårt land. Jaghar haft en del motstånd i några av de frågorna frånjust moderat sida. Men av den uppräkning gjorde kan jag notera att numera ärmed på noterna, i vart fall i flertalet av de här frågor-na.Det är inte så att vi ger mindre resurser till poli-sen. kanske skall läsa budgetpropositio-nen litet noggrannare och komma underfund med attvi inte ger mindre till polisen. Vi anser inte att det ärmöjligt att nu minska polisens resurser. Men det finnsen klar skillnad mellan regeringens inställning tillpolisens resurser och . Det är egentligenen egendomlig skillnad, tycker jag. Det är att modera-terna inte tycks ställa några som helst krav på att manfår ut någonting för sina resurser.Arbetet när det gäller att effektivisera och ha kon-troll över resursanvändningen inom polisen har miss-skötts från moderat sida . Det är demisstagen som jag försöker rätta till . Jag tyckeratt det är viktigt att skattemedel används på ett effek-tivt sätt, även när det gäller polisen. Polisen skall hade resurser den behöver, men de resurser den harkräver vi också blir effektivt och riktigt använda.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:34 om WHOoch svensk alkoholpolitikAnf. 8 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ta fasta på den överenskom-melse som gjordes under i idecember 1995 och om jag är beredd att aktivt verkaför att övriga EU-länder följer den inriktning dekommit överens om på alkoholpolitikens område.Sverige bedriver en aktivalkoholpolitik i syfte att sänka alkoholkonsumtionen.De viktigaste och effektivaste medlen att begränsakonsumtionen har varit och är även framgent System-bolagets detaljhandelsmonopol och högprispolitiken.Bakom denna politik finns insikten att överkonsum-tion och missbruk av alkohol utgör ett av våra storafolkhälsoproblem.WHO:s Europaregion har, som , vid en konferens i den 12-14 december1995 antagit en europeisk alkoholpolitisk charter sominnehåller övergripande handlings- och genomföran-deprogram för det alkoholförebyggande arbetet samtetiska principer och mål. I detta arbete har Sverigetagit en mycket aktiv del och slutresultatet, som god-kändes av de 46 europeiska länder som deltog vidkonferensen, stämmer väl överens med inriktningenpå den svenska alkoholpolitiken.Även om förutsättningarna har ändrats i och medSveriges inträde i EU, ligger målen för den svenskaalkoholpolitiken fast, dvs. att förändra det svenskadryckesmönstret och att begränsa alkoholens skade-verkningar. Den svenska alkoholpolitiken syftar bl.a.till att försöka förmå människor att gå över från sprit-drycker till drycker med lägre alkoholhalt för att på såsätt minska de alkoholrelaterade skadorna. Det är idetta perspektiv som förslagen till förändringar avölskattesatserna måste ses.Gränshandeln i av framför alltdanskt starköl har dessutom nu antagit så stora pro-portioner att det enligt regeringens bedömning ärnödvändigt att vidta motverkande åtgärder. Den öka-de gränshandeln medför, förutom att varan inköps ochbeskattas utomlands, att människor köper störremängder och starkare öl än annars. Alkoholens till-gänglighet i okontrollerade former ökar också genomatt ett stort antal privatpersoner i hemmet "lagrar"bl.a. öl som de infört från utlandet.De förebyggande insatserna kommer framöver attbli än viktigare för att motverka alkoholmissbruketsutbredning. Information, opinionsbildning och andraalkoholförebyggande insatser, framför allt på lokaloch regional nivå, får därför en ökad betydelse i an-strängningarna att förändra dryckesvanorna i vårtland. En nationell ledningsgrupp har utarbetat ennationell handlingsplan för det alkohol- och drogföre-byggande arbetet som ligger helt i linje med WHO:salkoholpolitiska strategier, etiska principer och hand-lingsprogram. Regeringen avser att med utgångspunktfrån handlingsplanen och en lokal och regional kraft-samling av insatserna höja ambitionsnivån i det alko-holförebyggande arbetet. Under nästa och kommandebudgetår föreslås därför ytterligarebli anvisade för alkoholpolitiska insatser.I syfte att få till stånd en diskussion inom EU omalkoholpolitiken har jag i brev till Europeiska kom-missionen föreslagit att kommissionen skall ta initia-tiv till att göra jämförande undersökningar och analy-ser av alkoholproblemens omfattning i samtliga EU-länder. Analysen bör också inkludera en jämförelse avländernas nationella politik och åtgärder för att före-bygga såväl missbruket i sig som dess hälsomässigaoch sociala konsekvenser.Sådana jämförande undersökningar och analyserav åtgärder och resultat bör sedan, enligt min mening,kunna tjäna som underlag för vidare diskussion inomEU om olika åtgärder på alkoholpolitikens områdesett ur folkhälsosynpunkt.Jag har från kommissionär , ansva-rig för folkhälsofrågorna inom kommissionen, fått ettmycket positivt svar på mitt förslag. Det innebär attkommissionen är beredd att finansiera sådana länder-jämförande undersökningar inom alkoholpolitikensområde och att också prioritera dessa frågor. InomSocialdepartementet diskuterar vi därför för närva-rande hur sådana jämförande undersökningar kanläggas upp och genomföras.Anf. 9 ():Fru talman! Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min interpellation. Bakgrunden till den ärden överenskommelse som arbetade fram ochdrev vid . I femkortfattade etiska principer slår man fast nästintillmänskliga rättigheter för barn och vuxna när det gäl-ler att slippa de negativa konsekvenserna av alkohol-konsumtionen.I en av dem slås fast att alla barn och ungdomarhar rätten till en trygg uppväxt fri från de negativakonsekvenserna av alkohol och så långt det är möjligtskyddade från marknadsföring av alkoholvaror.Det är en långtgående överenskommelse. Sverigehar ju i och med inträdet i EU, delvis redan vid in-gången av , frånhänt sig styrmedel i alko-holpolitiskt hänseende. Vi har just nu rätt stort spel-rum för marknadskrafterna. Bryggerinäringen ochalkoholindustrin prövar alla vägar för att öka alkohol-konsumtionen. Regeringen ställer upp på önskemåletatt sänka alkoholskatten på starköl utan att försäkrasig om att det inte kommer att leda till ökad konsum-tion.Folkölet, som var det stora inslaget i ungdomarnasalkoholkonsumtion, motverkas visserligen genomskattehöjning, men seglar en populär ung-domsdryck in på Systembolaget och de flesta krogar-na - alkoläsken, precis gjord för främst unga tjejeroch andra ungdomar som inte gillar spritsmaken. Nuförleds de att tro att den dryck de sveper i sig är sötoch ofarlig. Den är mycket lömsk och i allra högstagrad ett hot mot ungdomars hälsa. Risken att bli bero-ende är uppenbar.