prot · GK0930 · 1996-11-20 00:00:00 — Vi kristdemo-krater drar en annan slutsats utifrån den omvärldsbildvi ser i dag.Jag vill redan här yrka bifall till reservation 1 an-gående samt till reservation 3 angåenderegeringens förslag med anledning av den säkerhets-politiska kontrollstationen.Syftet med den säkerhetspolitiska kontrollstatio-nen är att pröva om den säkerhetspolitiska utveck-lingen i vår omvärld motiverar några förändringar avde slutsatser som beslöt 1995.Sveriges och säkerhet påverkas av denglobala utvecklingen. När det upphördegavs ökat spelrum för flera olika krafter och aktörer.Regionala spänningar och grupperingar är nu framträ-dande inslag i det globala säkerhetspolitiska mönstret.Världen har krympt genom globalisering av handeloch bättre kommunikationer, omfattande migrationsamt negativa effekter av miljöförstöring. Detta ska-par ett ökat ömsesidigt beroende men också störrekonfliktytor och sårbarhet. Spridning av massförstö-relsevapen kan komma att ske till följd av bristandekontroller. Den tidigare kombinationen av s.k. politiskspänning och stabilitet har ersatts av ett rörligt ochmycket svårförutsägbart läge; en instabil avspänning.Herr talman! Den militärstrategiska situationen iÖstersjöområdet har ännu ej stabiliserats efter detkalla kriget. Utvecklingen är beroende av vilka säker-hetspolitiska intressen olika länder har och kan kom-ma att ha i . Arbetet med att byggaupp de baltiska ländernas säkerhetspolitik och utveck-la demokrati och marknadsekonomi pågår. ,och strävan efter medlemskap iNATO och EU ses som viktiga steg mot en mer full-ständig integration med länderna i västra kustzon i har begränsats, ochsjövägarna har koncentrerats till ochKaliningradområdet. har dock alltjämt enavgörande betydelse för . Fria kommunika-tioner över och dess inlopp är ett väsentligtsäkerhetsintresse även för de baltiska staterna ochandra strandägare. En konflikt skulle därför kunnaleda till att blev en utsatt kriszon ellerkonfliktzon. Osäkerheten kring utvecklingen i Kali-ningradområdet är fortsatt stor.Den kärnvapenstrategiska situationen på består. har stor betydelse för förbin-delserna mellan och , och det är endasthär som har direkt tillgång till Atlanten.Detta är orsaken till att de ryska strategiska ubåtssys-temen och är baserade på Kolahalvön.Att området är av strategisk vikt för harvisat sig i en konventionell materiell förnyelse undersenare år.Herr talman! förbli i kraft av sin storlekoch sina, trots dagens problem, stora resurser denviktigaste enskilda strategiska inflytelse- och osäker-hetsfaktorn i det nordeuropeiska området.Försvarsberedningen ägnade stor uppmärksamhetåt den ryska utvecklingen. Instabiliteten och svårför-utsägbarheten består vad gäller de svåra omställ-ningsproblem som genomgår mot en fredligsocial och ekologisk marknadsekonomi. Ekonomiskaoch politiska osäkerheter innebär risker för allvarligabakslag för de ekonomiska reformerna. Rysslandsmilitärstrategiska instressen är bl.a. fokuserade på detnordiska området och särskilt , efter-som landet inte har några geografiska beröringspunk-ter med förutom Kaliningra-dområdet. Vi kan inte när det gäller regionala mot-sättningar bortse från risken att skulle påver-kas av en eventuell konflikt som omfattade Rysslandoch dess grannländer.Om den gällande ryska militärdoktrinens föränd-ringar av krigsmakten genomförs skulle de planeradestrategiska insatsstyrkorna vara upprättade kring se-kelskiftet. Detta innebär att förmågan att genomförastrategiskt överfall kan öka.Herr talman! betonade att detligger i intresse att särskildabegränsningar av tung armémateriel i norra flankzo-nen långsiktigt blir bestående och att flankzonsbe-gränsningarna har stor betydelse för stabiliteten iområdet. Utskottet såg allvarligt på att avtalet inteträdde i kraft och menade atten förändring av avtalet, t.ex. i anslutning till de bal-tiska staterna, skulle kunna få en destabiliserandeeffekt i Östersjöregionen.Även om avtalet består har det försvagats, efter-som CFE 96 innebar ett accepterande av de omfattan-de ryska överskridanden som hade skett. Årets över-synskonferens medförde större förändringar än vadsom hade förväntats. Det har bl.a. lett till ökad ryskmilitär handlingsfrihet. ser allvar-ligt på det nya avtalets konsekvenser och den osäker-het och oro det sprider. Det är därför av stor vikt attfölja vidare utveckling och kontinuerligtutvärdera konsekvenserna för svensk försvarsplane-ring. Jag yrkar bifall till reservation 1.Herr talman! står bakom deriktlinjer för totalförsvaret beslutade år1995, men till skillnad från regeringen drar vi andraslutsatser av det säkerhetspolitiska läget. Det är våruppfattning att osäkerheten och svårförutsägbarhetenbestår och snarare har förstärkts både globalt ochregionalt. Latenta kris- och konflikthärdar finns i vårnärhet och runt om i världen. I vår världsdel pågårsökandet efter en alleuropeisk säkerhetsordning, ochNATO:s och EU:s utvidningsprocesser rymmermånga svårlösta och politiskt känsliga frågor. Ut-vecklingen i är osäker och kommer att spelaen stor roll för och står i centrum för desvenska säkerhetspolitiska intressena. Genom CFE 96har den militärstrategiska situationen i Östersjöområ-det destabiliserats.Vi kristdemokrater instämmer i utskottets be-dömning att "osäkerheten om den långsiktiga utveck-lingen i omvärlden fortsatt är så stor att det måsteföreligga både en god förmåga att höja beredskapenhos den befintliga krigsorganisationen och en stabilgrund för att anpassa totalförsvarsresurserna till merlångsiktiga förändringar".Riksdagens beslut om säkerhetspolitikensmål och försvarspolitikens inriktning och anpassningbestår men motiverar inte ytterligare besparingar påtotalförsvaret. menar att riksdags-beslutets ekonomiska ram därförinte bör verkställas. Jag yrkar bifall till reservation 3.Herr talman! Vårt förtroende för FN som en glo-bal säkerhetsorganisation är stort. FN har en unik rollatt ge mandat för fredsbevarande insatser. Dock är detviktigt att medlemsländerna ser till att FN:s förmågaatt leda och samordna militära och civila insatserförbättras.När de ledande europeiska kristdemokraternaKonrad Adenauer, och deGasperi lade grunden till det europeiska samarbetetvar freden det absolut viktigaste målet. Denna mål-sättning är lika aktuell . måste med-lemsländerna emellertid verka för att EU effektivtskall kunna företa aktiva säkerhetspolitiska åtgärderoch bl.a. fördjupa sin solidaritet med samtÖst- och . EU måste samverka tätt medNATO och för att på så sätt sörja för Europassäkerhet. De svenska och finska medlemskapen i EUinnebär att Östersjö- och Barentsregionerna ytterliga-re integreras i det europeiska samarbetet.Kristdemokraterna i och i de övriga med-lemsländerna arbetar för att EU påskyndar sin ut-vidgning mot samt Öst- och Centraleuropa.Under tiden måste EU även fördjupa sitt samarbetemed dessa länder politiskt och ekonomiskt så att destår väl förberedda den dag då deras medlemskap ärett faktum. Ett långsiktigt arbete för demokrati ochsocial och marknadsekonomisk utveckling är av stortsäkerhetspolitiskt intresse för och övrigaEuropa.Herr talman! VEU utgör en bro mellan EUoch NATO. För att ge en möjlighet för alla medlems-länder att vara medlemmar i har kristdemokra-terna föreslagit att bör ta initiativ till att ut-veckla en gren av VEU för fredsfrämjande operatio-ner, katastrofhjälp och krishantering. På så sätt skulleäven militärt alliansfria stater kunna delta. Sverigesoch förslag i denna riktning kan bidra till enfortsatt framgångsrik integration och utveckla EU:skrishanteringsförmåga.Samarbetet i PFF stärker det svenska totalförsva-rets förmåga att medverka i internationell krishante-ring och kan på så sätt bidra till att förebygga ochhantera icke-militära hot och påfrestningar. Det fram-står som ett klart svenskt intresse att samverkan kanutvecklas såväl genom teknisk anpassning ochsamövningar som utbildningsmässigt. Svenska armé-,flyg- och marinstridskrafter kan erhålla viktiga inter-nationella erfarenheter liksom det civila försvaret ochvåra frivilligorganisationer.Eftersom fred och säkerhet bara kan byggas ge-nom aktiva och skapande ansträngningar är Östersjö-samarbetet betydelsefullt när det gäller att knyta ihopalla berörda länder i ett fruktbart och givande samar-bete. Ett isolerat skulle kunna leda till sä-kerhetspolitiska påfrestningar. bli svåra att hantera utan aktiv rysk medverkan.Vi kristdemokrater vill särskilt betona vikten avatt de baltiska staterna får den hjälp och det stöd deönskar för att bl.a. stärka totalförsvar och förmåga atthävda territoriell integritet. Genom vårt ordförande-skap i har vi nu också möjlighet och börta initiativ till forskning om lågnivåhot inom dennaregion.OSSE med sin breda tillämpning av säkerhetsbe-greppet utgör ett viktigt instrument för Rysslandsfortsatt integration i och kommer troligen attspela en betydelsefull roll som forum för framtidasäkerhetsdiskussioner.Herr talman! kompetens inom för-svarsmaterielområdet utgör en säkerhetspolitisk ochhögteknologisk tillgång. som en omfattandestrukturomvandling sker i på materielområdetmåste intensifiera sitt samarbete om för-svarsmateriel med andra länder för att underlätta vårmaterielförsörjning. Vår anpassningsstrategi är tro-värdig endast så länge som vi har en levande inhemskförsvarsindustri.Kristdemokraterna vill att vapenexport skall be-gränsas till stabila och demokratiska stater. Ett orga-niserat samarbete och specialisering på krigsmateri-elområdet inom hela EU skulle kunna leda till attförsäljningen begränsas till att främst gälla försäljningtill medlemsländerna och i andra hand till övrigademokratiska stater.Herr talman! Den kristdemokratiska övertygelsenom alla människors lika värde är en grund för godarelationer mellan nationer. Därför arbetar vi för ensäkerhetspolitik som skapar förtroendefulla förbindel-ser mellan länder och folk och en internationell ge-menskap med fredlig samexistens och rättvis fördel-ning. Målet skall vara att skapa fred och stabilitetmellan världens nationer som mänskligarättigheter och demokratiska ordningar respekteras.I takt med den dynamiska säkerhetspolitiska ut-vecklingen i är det nödvändigt att vår säker-hetspolitik anpassas på ett sätt som främjar Sverigessäkerhet. I en osäker omvärldsmiljö är det därförväsentligt att flexibelt kan hantera olika sä-kerhetspolitiska utvecklingar utifrån den styrkeposi-tion som en trovärdig svensk försvarspolitik ger ge-nom att skapa trygghet och förmåga till konflikthan-tering.För att vi inte skall hamna i ett sämre läge när ettnytt säkerhetspolitiskt mönster växer fram skall viaktivt delta i det framväxande europeiska samarbetet.Det är nämligen en förutsättning för att vi skall kunnavara med och lösa gemensamma säkerhetsproblem, attkunna påverka utvecklingen inifrån och att få gehörför svenska synpunkter.Herr talman! Vår säkerhetspolitik får därför intefastna i det förgångna eller i , eftersom det då inteär någon säkerhetspolitik. Ödmjukt utifrån omvärlds-utvecklingen skall vi vara beredda att diskutera i vilkaformer och i vilken omfattning som vi skall delta isäkerhetssamarbete. Även om det inte är aktuellt attompröva den svenska militära alliansfriheten är detsåledes väsentligt att bevara handlingsfriheten ochinte låsa fast svensk säkerhetspolitik vid en linje i densvårförutsägbara situation som råder. Det är därförbra att det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetåterigen slagit fast att vi inte skall binda svensk utri-kespolitik för varje tänkbart läge i en oförutsägbarframtid.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag vill ställa samma till fråga ÅkeCarnerö som jag ställde i mitt inledningsanförande. Vihar nu hört upprepa att det finns en ökadosäkerhet, inte minst i . Hur bidrar då enökad ekonomisk försvarsram i enligt kristde-mokraternas mening till en stabilare situation i Ryss-land?Anf. 30 () replik:Herr talman! Vi har motiverat varför vi inte villsänka försvarsramen ytterligare. Om vi nu ser allvar-ligt på den osäkra situationen i - jag lästeockså upp vad utskottet har sagt när det gäller osäker-heten om den framtida utvecklingen, och det står ävenAnnika bakom - menar vi kristdemokrateratt det blir alltför omfattande neddragningar i nuva-rande säkerhetspolitiska situation om vi skall ha entrovärdig försvarsförmåga. Dessutom tillför vi nu nyauppgifter för försvaret. Och det ser vi kristdemokraterpositivt på. Men detta innebär också att vi då skallkunna agera, inte som enskild nation utan i samverkanmed andra, vilket medför ökade kostnader. Vi skallsatsa på en snabbinsatsstyrka. Det är också bra. Detfinns många konflikthärdar runt om i vår värld. Detbidrar också till ökade kostnader. Därför menar vi attvi inte kan dra ned så mycket som regeringen ochCenterpartiet har föreslagit.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Som mycket riktigt sa-de står vi bakom den verklighetsbeskrivning som detgemensamma utskottet har gjort över utvecklingen iRyssland. Men vi i drar helt andra slut-satser, nämligen att man då ännu mer skall satsa påalternativa investeringar för säkerhet. Jag vill då passapå att tipsa att det går att omfördela ivåra respektive partibudgetar från insatser på ökademilitär materiel i till insatser för att motverkaden osäkerhetsbeskrivning som gör, istället för att man återigen skall använda sig av det föratt t.ex. hålla försvarsindustrin uppe i . Dettycker jag är en mycket bättre säkerhetspolitisk inves-tering som vi kan jobba för gemensamt.Anf. 32 () replik:Herr talman! När det gäller försvarsmateriel me-nar vi kristdemokrater att vi har bestämt oss för att viskall ha ett försvar, vilket vi inte är ensamma om i detsvenska parlamentet. Det innebär ju naturligtvis att vimåste ha en inhemsk förmåga att själva producera inteall materiel men mycket av den materiel som vi behö-ver. Detta är en följd av bl.a. vår anpassningsförmåga.När det gäller ytterligare investeringar betyder detatt det blir en stor neddragning av den svenska för-svarsförmågan , och en trovärdig svensk försvars-förmåga skapar ju stabilitet i det nordeuropeiska om-rådet. Vår anpassningsförmåga måste också utgå frånen stabil grund. Detta är några av de argument som vivill föra fram när det gäller att inte ytterligare görabesparingar på det svenska totalförsvaret.Anf. 33 ():Herr talman! I detta betänkande följer det sam-mansatta utrikes- och försvarsutskottet upp de säker-hets- och försvarspolitiska utgångspunkterna frånförra årets försvarsbeslut. De ingår som ett led i ens.k. kontrollstation och syftar till att belysa om sådanaförändringar har skett i den säkerhetspolitiska hotbil-den mot vårt land att en ändring av förra årets riks-dagsbeslut om riktlinjer för totalförsvaret och bespa-ringar på försvarsutgifterna är påkallade.Det är inte några stora skillnader mellan partiernavad gäller den omvärldsbeskrivning som utskottetsbetänkande omfattar. Vi noterar såväl positiva somnegativa förändringar i vår omvärld. Jag skall senareåterkomma till några viktiga sådana förändringar.Den sammantagna omvärldsanalysen innebär en-ligt utskottet emellertid inte att vi behöver ändra påtidigare fattade beslut. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag om säkerhetspolitikens mål, in-riktning och anpassning samt vidhåller de besparingarsom beslut innebar. Den militära alliansfrihe-ten består också.Redan förra året kunde vi konstatera att hot ochkonflikter förändrats radikalt efter det kalla kriget.Också synen på säkerhet har en annan innebördän sedan.De fruktansvärda inbördeskrigen i Centralafrikaoch och den omedelbara och intensivamediebevakningen av dem kan lätt få oss att tro attvärlden är mera krigisk och krigsdrabbad äntidigare. Men det är inte så.I State of Armed Conflicts beskriver uni-versitets fredsforskningsinstitution hur krigen i värl-den har minskat från en toppnivå på 94 väpnade krig1992 till 30 pågående krig och konflikter . Ingenav de 30 konflikter som pågår är ett traditionelltmellanstatligt krig, ett krig mellan två regeringar överen politiskt definierad fråga eller ett territorium. Istället är det den orättvisa fördelningen av makt ochresurser människor emellan som är orsaken till dekonflikter som pågår. Med utgångspunkt i den insik-ten måste nya koncept, strategier och instrument ut-vecklas. Säkerhet är inte längre bara en fråga ommilitära hot och utländsk aggression. För svensktvidkommande är det mycket svårt att över huvud tagetse några sådana hot i dag.När vi skall skapa säkerhet för oss själva ochför vår omvärld handlar det därför främst om attstödja demokratiseringen i vår omvärld, att samman-länka folk och ekonomier i ett gemensamt arbete förgemensamma mål och att tackla gränsöverskridandeproblem som miljöförstöring, internationell brottslig-het, illegal vapen- och knarkhandel m.m.Ett annat hot mot såväl vår som jordens säkerhetär den ökande fattigdomen i världen - den ojämlikafördelningen av mat och tillgången på vatten - somom än i mycket begränsad omfattning kanorsaka stora flyktingströmmar som också kan påverkavårt samhälle. Kort sagt: Säkerhet blir mer ochmer en gemensam uppgift för världssamfundet, ochlösningarna måste vara regionala eller globala. Detmilitära nationella säkerhetsperspektivet finns fortfa-rande kvar, men det minskar i betydelse när hotbildenpå det här sättet förändras. Den insikten har inneburitatt det svenska försvaret får en allt tydligare interna-tionell dimension vid sidan av den nationella. Ut-gångspunkten är att säkerhet bara kan nås genom samarbetar och genom att man skapar vad kallade för gemensam säkerhet.Herr talman! Jag skall ta upp några av de faktorersom har varit vägledande när vi har kommit fram tillvåra slutsatser i det sammansatta utskottets betänkan-de. Vi har liksom noga försökt att belysaoch uppdatera utvecklingen i . Det är natur-ligtvis som många här har sagt, dvs. att det råder storosäkerhet om den ryska utvecklingen. Men det ligger isakens natur att det är mycket svårt att förutsägaframtiden, det må gälla säkerhetspolitik, trafikpolitik,miljöpolitik, osv. Framtiden är oförutsägbar för varoch en av oss och för nationer.Det finns naturligtvis tecken som måste leda framtill beslut, och beslut måste vi fatta.Vi har tittat på både plus- och minussidan. På mi-nussidan vad gäller utvecklingen i finns denomförhandling av som medger attRyssland får ha kvar en större militär närvaro i våroch framför allt i närhet än vad som ur-sprungligen var avtalat.På plussidan kan noteras att demokratiska val förandra gången har hållits i . Valen har genom-förts under ordnade former. Vidare har kriget iTjetjenien nu kommit så långt i utvecklingen att detråder vapenvila och att en överenskommelse har träf-fats om att val skall hållas.Ryssland har naturligtvis utsatts för oerhört storapåfrestningar. Man har ju en president som hjärtope-rerats och vars hälsoläge varit mycket kritiskt. Dess-utom har det rått osäkerhet om hur maktförhållandenaegentligen skulle utvecklas under presidentens frånva-ro. Trots detta måste det också noteras på plussidanatt det finns en politisk stabilitet i , om mannu vågar säga så. Och trots dessa starka påfrestningarkan vi med säkerhet säga vem/vilka som besittervilka platser och som har makten i Ryssland.Vårt samarbete med har ökat markant,främst genom offensiva satsning på Öster-sjösamarbetet, men också genom samarbetet inomIFOR och Partnerskap för fred. Det svenska ordför-andeskapet i måste också utnyttjas till attöka samarbetet med såväl bilateralt sommultilateralt. Utvecklingen i är långt ifrån såpessimistisk som den moderata reservationen geruttryck för. Utskottsmajoriteten har en betydligt ljusa-re syn på utvecklingen i . Det innebär ocksåatt vi är beredda att agera för att påverka utvecklingeni - att vi inte bara skall sitta som passivaaktörer, utan att vi skall med alla medel som står osstill buds också försöka påverka och få en ytterligarefördjupad demokratisering och en fredlig utveckling.NATO-utvidgningen och relationer tillNATO är det andra stora området som tar utrymme ivårt betänkande. Här finns det en stor spridning iuppfattningarna. Från Socialdemokraternas och Cen-terpartiets håll anses NATO inte vara så bra somFolkpartiet vill göra det till. Men det är heller inte såfarligt som vill beskriva det. Med vårpragmatiska syn är NATO ett användbart in-strument för att genomföra fredsbevarande och freds-främjande åtgärder i , i Bosnien. Vi samarbetarinom de områden som vi finner också gynnar våraintressen.Det är inte aktuellt med medlemskap i ,men vi kommer att öka vårt samarbete med NATOdär så behövs. Vi ser naturligtvis med stor spänningpå hur NATO framskrider i sina utvidgningsdiskus-sioner. Av vitalt intresse för är att det sker påett sådant sätt att det inte skapar nya skiljelinjer ellerspänningar i , att hänsyn tas till ochatt detta sker med acceptans därifrån. I övrigt harSverige inte anledning att ha någon synpunkt påNATO:s utvidgning.EU-utvidgningen är av vital betydelse för de län-der som också söker NATO-medlemskap. Vi serdet som den främsta källan till säkerhet för många avde här länderna, inte minst för . Vi önskar attBaltikum blir medlemmar av Europeiska unionen, likaväl som de andra ansökarländerna, och att därmedbalternas önskan om säkerhet till stor del tillgodoses.Vi önskar alltså att de skall finna att man inom unio-nen kan ha ett sådant samarbete att det också är möj-ligt att känna en ökad säkerhet nationellt.Vi har alltjämt ett stort intresse för , ochvi skall hjälpa till med att bygga upp dess säkerhets-politiska strukturer även i fortsättningen. Vi kommeratt fortsätta att från en global position, dvs. i FN:ssäkerhetsråd, arbeta för konfliktförebyggande ochfredsfrämjande och för att med de säkerhetspolitiskainstrument som säkerhetsrådet förfogar över försökafå till stånd en tidig konfliktlösning - en fredlig, icke-militär konfliktlösning.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i detsammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkan-de samt avslag på samtliga reservationer.Anf. 34 () replik:Herr talman! anförande var väl-formulerat. Vi kan vara överens om det mesta, precissom vi är i utskottsbetänkandet. Jag har ändå någrafrågor.Viola Furubjelke sade att från svensk sida har vimycket svårt att se att det över huvud taget finns någ-ra militära hot . Vågar jag dra någon slutsats omhur kommer att se på ett engagemang ganskasnart i den Stabilization Force i Bosnien som tycksvara på väg, eller är det enligt svensk uppfattning ettfelaktigt formulerat svar på en helt annan fråga?När det gäller utvecklingen i sade ViolaFurubjelke att har utsatts för mycket svårapåfrestningar. Man skulle ha behövt mycketmera stöd från omvärlden i den här situationen. Menursäktar de här påfrestningarna det ryska överfallet påTjetjenien? Säger överfallet på , ViolaFurubjelke, något om den nuvarande ryska ledningensförhållningssätt till det som kom över-ens om i Parisstadgan, nämligen en fredlig samlevnadmellan och inom ?I frågan om förhållande till NATO är jaghelt nöjd med att inte stängde någradörrar. Att gå längre än så är inget som vi i Folkpar-tiet har begärt. Däremot skulle vi gärna se att Sverigegav uttryck för sitt eget intresse. Om egetval - som vi respekterar på samma sätt som andraskall respektera vårt - att söka medlemskap i gynna svenska säkerhetspolitiska intressen,finns det inte då anledning för oss att ha en uppfatt-ning och att stödja ett val som också gynnar våraintressen?Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag gläder mig också över den sam-stämmighet som finns mellan partierna i detta betän-kande. På fråga om svenskt delta-gande vad gäller den fortsatta insatsen i Bosnien kanjag bara svara att det innebär att skall delta iStabilization Force i Bosnien. Formerna för dettakommer att behandlas senare i denna kammare medanledning av en proposition som vi hoppas kommerganska snart.Det ryska överfallet på kan naturligtvisinte ursäktas. Det var ett grovt övertramp och det varinte förenligt med Parisstadgan. Så långt är vi heltöverens. De negativa delarna i den ryska utvecklingenfår dock inte förta att det också finns positiva teckenatt ta fasta på.