prot · GJ0990 · 1996-05-03 00:00:00 — Vi har drygt enhalv miljon arbetslösa i . Varför skall då in-vandrarna ha förtur? De bör spela på samma arena!Anf. 31 (m)Fru talman! När vi har arbetat i den invandrarpo-litiska kommittén har vi fått tränga in i en väldigtomfattande materia av forskningsrapporter, olikaföredragningar och sådant. Vi har diskuterat dessafrågor i kommittéarbetet och i andrasammanhang. Man landar någonstansdär man hittar gemensamma värderingar, ståndpunk-ter och balanspunkter som man rimligen kan varaöverens om. I någon mån tycker jag att utredningensbetänkande präglas av detta.Det finns ändå vissa avgörande skillnader mellanModeraterna och Socialdemokraterna. När vi talar omvalfrihet och mångfald menar vi att det faktiskt är,och måste vara, en dynamisk kraft som kan föra ut-vecklingen framåt. Man måste noggrant analyseravilka hinder som finns för att denna dynamiska kraftskall kunna utvecklas och ge någonting.Då kommer vi in på frågor som rör exempelvis ar-betsrätten. Vi kommer också in på skattekilar och påsvårigheterna för hushållen att kunna, vilja och haförmåga att köpa tjänster i större utsträckning. Fråganär hur vi kan få fler människor, inte minst invandrare,att starta nya företag och att utveckla de företag somredan finns. Jag vet att många invandrare är bådekunniga och intresserade av att driva och utvecklaföretag.Tänk om man kunde få en uppläggning innebä-rande att nästa årtionde skall vara företagarnas ochföretagens årtionde! Det är faktiskt där de nya jobbenfinns. Det är där de kommer att skapas. Varkenlandstingen, kommunerna eller staten kommer attanställa fler människor annat än för att fylla de hålsom uppstår. Netto blir det inga nyanställningar. Ominvandrarna skall ha en chans i , måste ar-betsmarknaden för dem öppnas på det sätt som jagbeskriver här.Vi har ju också tagit små, små steg i kommitténgenom att exempelvis säga att vi skall ha tolv måna-ders provanställning. Det är i alla fall ett litet symbo-liskt steg frånSocialdemokraternas sida att i utredningen säga attdet faktiskt betyder något för invandrarna att man haren förlängd provtjänstgöringstid. Det ser jag som ettsteg i rätt riktning.Ett annat steg i rätt riktning är att man klart kom-mer fram till att hushållssektorn är en potentiell ar-betsmarknad för många invandrare, liksom för mångasvenskar. Det här är en generell fråga. Den berör intebara invandrare, utan den berör alla. Ett sådant för-slag har lagts fram.Det här måste alltså fortsätta att utvecklas för attvi skall kunna få i gång arbetsmarknaden och landet.Detta kommer givetvis också att komma invandrarnatill del.Om det här görs tror jag att man kan titta på ytter-ligare säråtgärder för invandrare, men jag vet inte omdet ger någon särskilt stor effekt att nu gå in medstora batterier av säråtgärder inom den nuvarandestela strukturens ram.Anf. 32 Statsrådet ()Fru talman! Det är viktigt att fundera över vad detär som skiljer svenskar och invandrare åt. Vad skaparproblem och möjligheter?Jag menar att det finns en avgörande faktor somskiljer oss åt och som också skiljer invandrare åt. Det skiljer människor från varandra. Mantalar inte samma språk. Därför måste vi i vår politikframöver ge det svenska språket en särställning närdet gäller prioriteringar av vad vi skall göra för attmänniskor skall kunna integreras.Språket är makt. Det ger tillgång och möjlighet tillett arbete. Det ger möjligheter till en kommunikationoch en dialog med andra människor. Det är det vikti-gaste av allt, om man skall peka ut någon enskild del ihelheten.Jag och departementet har funderat rätt mycket påvad det finns för andra faktorer som på olika sättutgör hinder för invandrare. Vi har inte kommit framtill en rad konkreta frågeställningar eller områden. Vihar kommit fram till att det handlar om attityder i vårteget samhälle, såväl hos invandrarna själva som hossamhällets olika instanser och hos företag och männi-skor som på olika sätt sitter i ansvarsställning. Dethandlar om de beteenden som styr detta - som ocksåär en konsekvens av de attityder som finns - och omde värderingar som styr oss alla som enskilda indivi-der och människor.Jag vill påstå att de fyra grundläggande delarna ärspråket, attityder, beteenden och värderingar. Det ärockså det som gör det här problemet så oändligtmycket svårare. Det handlar inte bara om att lösaproblemet genom att man skriver om lagar. Dethandlar om språkutveckling. Detta måste vi ta till oss.Vi måste skapa mycket bättre förutsättningar förspråkutveckling som vi måste ställa störrekrav på dem som invandrar till när det gälleratt försöka lära sig det svenska språket. I annat fall ärde utestängda redan av det skälet.Jag skall försöka göra en definition. Det gjordeinte den invandrarpolitiska kommittén. Inte hellernågon av deltagarna i den här debatten har försöktgöra det, varken eller någon annan. Jagmenar att integration egentligen innebär att man fårförutsättningar för att delta i och tillgång till samhäl-lets ekonomiska, sociala, kulturella och politiska liv.För mig är detta den teoretiska definitionen av integ-ration.Hur skall vi då skapa denna integration? Det finnsen rad förslag i den invandrarpolitiska kommittén. Detär logiskt att jag inte rabblar upp alla de förslag somskarpa hjärnor har varit med om att formulera. Nuskall remissinstanserna titta på förslagen. Sedan får viåterkomma från regeringen.Juan ! Min avsikt var inte att göra inled-ningen kort, när jag inte tog upp alla dessa frågor. Definns ju i kommittén, och många av dem kommer såsmåningom att ingå i den politik som regeringen skallbedriva. Det är viktigt.Sten talar om asyl- och invandrings-politik. Den här frågan handlar inte om det. tror inte att en företagare skulle välja en per-son som bevisligen är sämre. Det tror inte jag heller.Men företagaren vet inte att han kanske väljer bort enbättre kunskap och kompetens eftersom han aldrigprövar just dessa personer. Det är problemet.Jag ber att försöka förstå vad dethär handlar om. Sedan kan vi föra en tydlig debatt. Vianklagar inte företag. Men om man inte tittar på denkompetens som finns hos den som heter något kons-tigt väljer man faktiskt bort den utan att veta vad manväljer bort. Det tycker jag är det absolut viktigaste.Anf. 33 ()Fru talman! Den här debatten är väldigt intressantoch omfattande. Jag tror inte att vi blir klara med deni dag.Men låt mig inför ministern påpeka att jag har för-sökt att bidra med mina få kunskaper i dessa frågor iden parlamentariska utredningen. Jag utgår från attdet finns människor med mycket skarpare hjärnoranställda hos ministern.Jag kan bidra med min erfarenhet av att leva i ettland som - som en person som har kommit hitmed det utseende jag har, som talar som jag gör, somser litet annorlunda ut och som har ett otroligt kons-tigt efternamn.Jag betraktar integrationsfrågor på följande sätt:Jag tror att man måste bejaka mångfalden. Det ären aspekt. Människors kunskaper, erfarenheter, tradi-tioner, kulturer och språk måste kunna bejakas. I daguppfattar jag debatten som att det svenska språket ståri motsats till andra språk som också berikar vårt landoch förbättrar de möjligheter som har attkonkurrera utanför landets gränser.Jag tror att människors sätt att etablera sig på ar-betsmarknaden inte i alla fall behöver vara de som hargällt på arbetsmarknaden i det etniskt homogena Sve-rige. Det kan hända att det finns andra arbetsformersom dessa grupper har med sig som kan utvecklas ochberika vår arbetsmarknad.Det finns en annan aspekt när det gäller integra-tionsfrågor. Ansvariga politiker från alla politiskapartier talar sällan om att det egentligen handlar ommakt och inflytande. Det går inte att diskutera integ-rationsfrågor endast utifrån förutsättningen att vimåste ta hand om invandrargrupperna. De utgör i dagnästan en miljon människor i vårt land. Det går inteatt rikta särskilda åtgärder till dem utan att Muham-med får vara med och fatta beslut.Jag kan ge ett exempel. Det kan inte vara rimligtatt tillsätta en storstadsutredning som skall granskaboendesegregationen i storstäderna utan att en endaperson som bor i , eller Angeredär med. Andra, som icke bor där, skall forma politi-ken. Jag tror att de människor som bor i ,och har någon idé om vad de villmed sina områden. Dessa människor måste kunnagöras till subjekt och inte till objekt i politiken. Andra- något slags missionärer - kommer till dem ochsäger hur de skall bo och leva när de själva kanskekan utarbeta förslag och känna stolthet över sitt områ-de. De kan känna stolthet över att de över huvud tagethar kunnat vara med om att påverka den politik somkommer att gälla dem och deras barn och icke demsom inte bor där.Jag vill också helt kort säga någonting till StenAndersson. Jag är faktiskt ordförande i . Syftet med den är justatt organisera småföretagare i som har in-vandrarbakgrund. Jag har t.o.m. träffat representanterfrån SAF och diskuterat varför SAF, bl.a., aldrig harintresserat sig för just de småföretagare som har in-vandrarbakgrund.Anf. 34 ()Fru talman! Jag delar helt och fullt statsrådetsuppfattning om att språket är det absolut viktigastenär man kommer till ett nytt land. Som jag ser detfinns det ingen ursäkt för att en person med normalinlärningsförmåga som har funnits i i 5-10 årinte på ett korrekt och begripligt sätt kan behandla detsvenska språket. Om han eller hon blir diskrimineradav det skälet är faktiskt skulden till stor del hans ellerhennes egen.Jag tycker att statsrådet något förnedrar företagar-na och företagsamheten. Jag har svårt att tänka mig atten företagare skulle välja en sämre medarbetare där-för att en sökande med meriter har ett, baserat påsvenska förhållanden, konstigt efternamn.Man har ju ändå anställningsintervjuer därman går in på vad han eller hon kan, helt oberoendeav efternamn eller ursprung. Jag tror att statsrådetmed det här uttalandet nog har retat upp en del seriöstarbetande svenska företagare.Här har talats om invandrarnas särskilda kompe-tens. Jag skulle då vilja fråga: Vilken är den, speci-fikt?Till sist, fru talman: sade i sitt förstaanförande att man skulle få mindre arbetslöshet iSverige om hans förslag gick igenom. Vad menasmed det, konkret? Var finns de jobb som inte utförsmen som behövs ? Skulle de kunna utföras?Finns det jobb som inte blir utförda? Det ärenkelt att stå här i riksdag och prata, mentala om var de finns konkret, !Anf. 35 (m)Fru talman! Jag delar helt uppfattningen omsvenska språkets betydelse. När jag i olika samman-hang har talat om särlösningar för invandrare har jagtänkt på just särskilda insatser för att förbättra möjlig-heterna till svenskundervisning och att lära sig svens-ka språket i invandrartäta områden eller i andra sam-manhang.Det var intressant att höra statsrådet tala om detsom han upplever som de stora hindren förutom språ-ket: attityder, värderingar och beteende, om jag för-stod det rätt. Jag tror att det ligger mycket i detta.Men då måste man gå till sig själv och analysera vilkaattityder, värderingar och beteenden man själv har.Statsrådet kunde ju också gå till sin egen regering ochanalysera attityder, värderingar och beteenden hosden eller hos exempelvis riksdagen.Gör man det skall man finna att har haftvärderingar och beteenden som har inneburit att vibara har ägnat oss åt att åstadkomma storskaliga lös-ningar för stora grupper av människor. Värderingenatt mångfald är bra har inte funnits. Eget ansvar ocheget initiativ har inte var särskilt premierat. Dessaattityder och värderingar måste vi nu ändra på, för attfå i gång människornas eget ansvarstagande och göradet möjligt för människorna att ta ett eget ansvar. Vimåste erkänna att människor är olika, att de har olikavärderingar och olika åsikter och vill ha olika fram-tidsplaner. Då måste man se över hela lagstiftningennär det gäller arbetsrätt, skatter och mycket annat.Det är detta beteende och dessa värderingar somnu är de viktiga - både för invandrare och för väldigtmånga svenskar. Det gäller alltså att få i gång endynamisk process och en bra tillväxt, som verkligenkan rädda vår ekonomi och göra vår framtid tillsam-mans bra.Anf. 36 Statsrådet ()Fru talman! Först vill jag bara säga till att jag inte har pläderat för förtur för invand-rare. Vad jag har pläderat för är likabehandling - attinvandrare inte skall behandlas sämre och inte hellerbättre. är invandrarna inte likabehandlade - deär sämre behandlade, och det är det jag vill ändra på.Sten sade att en företagare inte skullevälja en person som bevisligen är sämre. Jo, tyvärr ärdet många arbetsgivare som aldrig prövar en personmed invandrarbakgrund mot svenskar som söker.Antag att det är att tio personer som söker - fyra ärinvandrare, sex svenskar. Många arbetsgivare tittar dånärmare på de sex svenskarna och väljer någon avdem. De övriga fyra tittar man inte på alls. Så går dettill alltför ofta, även om det inte alltid är så.Det vore sorgligt om jag retade upp någon seriösarbetsgivare - det är inte min avsikt. Däremot är detbra om jag kan få någon arbetsgivare som beter sig påprecis det sätt som jag säger att skämmas. Kanske kan han också börja fundera över om hangör rätt och ändra sin inställning - till företagets bäs-ta. Jag tycker att det är en dålig företagsledare som -medvetet eller omedvetet - väljer bort kunskap ochkompetens genom att aldrig på ett seriöst sätt prövadetta. Han prövar sex av tio, oavsett vilka meriter defyra övriga har, bara för att de heter , Gonza-les eller . Det är farligt att göra så i ett samhäl-le; det blir ett knallhårt samhälle.Till von vill jag säga att det ju är såatt hela vårt samhälle styrs av de värderingar, attityderoch beteenden vi har, som individer men också somverksamma i politiska rörelser, fackliga rörelser, osv.Ibland skapar det problem, ibland löser det problem.Riksdagen har också värderingar, attityder och bete-enden, arbetsgivare har det, fackföreningar har det.Vad gör vi nu framöver? Jag kommer då in på in-tegrationspolitiken i ett större perspektiv. Först ochfrämst tycker jag inte att invandrare är något bra be-grepp. Invandrarna är i landet, och de är alla indivi-der. Vad har en invandrad somalier gemensamt meden invandrad ? Båda är invandrare. De harinte särskilt mycket gemensamt - inte språket, intenågonting alls kanske. En del individer har kanskenågonting gemensamt, men alla har det inte. Därförmåste vi sluta prata om invandrare som ett begrepp.Jag håller med när han talar om att gåifrån att vara ett objekt till att bli ett subjekt. Man haranvänt begreppet invandrare som ett kollektivt be-grepp, och jag menar att man måste gå till individen,invandraren, personen - vad han eller hon nu kanheta.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi decentralise-rar vår politik och att vi individualiserar den i ordetspositiva bemärkelse. kan man få för sig attindividualisering betyder: Sköt dig själv och skit iandra. Nej, inom ett kollektiv och inom ramen för engenerell välfärdspolitik skall vi skapa förutsättningarför individen. Jag var i Norrköpingskommun, där man nu höll på att åstadkomma en or-ganisation där man skall göra upp individuella planerför varje arbetslös person. Man frågar: Vilket behovfinns det hos den här personen - invandrare ellersvensk, ung eller gammal? Sedan tar man initiativ tillåtgärder och insatser i syfte att få människan rustadför att vara konkurrenskraftig. Det pågår väldigtmycket i den riktningen.Det mångkulturella samhället är ju ett samhällesom vi lever i och alltid kommer att få leva i. Det äringenting som kommer att ta slut - det vill jag särskiltsäga till - utan det här är bara början.Detta får vi leva med. Varje människa har rätt att hasin tro och sin kultur om den inte inkräktar på någonannans frihet. Det är det mångkulturella samhället,och det går att utveckla till en enorm framgång.Anf. 37 ()Fru talman! Låt mig deklarera att jag ställer migbakom ministerns åsikter i de frågor där det går enskiljelinje mellan oss socialdemokrater och modera-terna i de här frågorna.Låt mig också påpeka en sak för integrationsmi-nistern. Självfallet är språket det viktigaste redskapsom vi som kommer utifrån måste skaffa oss. Det harjag förstått. Språket innebär, som statsrådet självsäger, makt. Men vad händer med de tusentals männi-skor som råkar vara barn till personer som mig, män-niskor som är födda här i landet, som talar perfektsvenska och t.o.m. andra språk än svenska, som kän-ner sig svenska trots att de har rötter någon annan-stans? De kommer över huvud taget inte in på arbets-marknaden.Jag skall ta ett exempel: Jag har en kompis sområkar heta . Han har bott i i 23år, han är biokemist, han är gift med en svenska somär lärare och de har två barn. Dottern i familjen är . Hon råkar heta . Hon har ingenting medFidel att göra, om nu någon skulle tro det. Hon talarperfekt svenska, hon bor inte i något segregerat områ-de, hon kommer från en medelklassfamilj, men honfår över huvud taget inget jobb. Hon funderar -med sorg i hjärtat - på att byta namn. Hon konstateraratt hon måste ta sin mammas efternamn om hon överhuvud taget skall få en chans att få ett arbete. Det ärfaktiskt trist att behöva konstatera att det är så i vårteget land.Huvudfrågan, som Invandrarpolitiska kommitténinte ägnade sig åt, är: Vad kommer att hända med detusentals människor med invandrarbakgrund som är unga och som känner sig fullständigt utanföroch utan möjlighet att påverka?Anf. 38 Statsrådet ()Fru talman! Jag håller med. Vi har diskuterat dethär arbetsmarknadsproblemet . Här har viattityder, värderingar och beteenden som kommer inåterigen. Det här har vi diskuterat i snart nu.Hur kommer vi runt dem, och hur skall vi skapa för-utsättningar för att den här tjejen som heter iefternamn skall komma in på arbetsmarknaden och fåheta ? Det är naturligtvis vårt mål. skallfå ett arbete. Man skall få arbete oavsett vad manheter eller vilken bakgrund man har; man måste fåsamma behandling.Vad gäller hur man kommer dithän tycker jag attJuan gör det litet lätt för sig när han säger attkommittén inte har tagit upp någonting om detta. Fårjag fråga om tog upp det? Där står det ingenting hel-ler. har haft alla möjligheter att föreslååtgärder och insatser, och det finns också mycket iInvandrarpolitiska kommitténs program och förslagsom leder i rätt riktning.Men sedan tror jag att det ytterst är jag, och alla andra i det här samhället, som män-niskor och som ansvarskännande personer, som fårvara så vänliga att föra debatten och dialogen, stå uppsom förebilder för vad vi tycker är rätt och riktigt ochförsöka, på våra värderingsgrunder, förändra attityderoch beteenden varhelst vi stöter på dem, när vi känneratt de är fel utifrån våra utgångspunkter. Det tror jagär den kanske absolut viktigaste frågan av allihop.Slutligen: Språket, det svenska språket - jag vikerinte en millimeter från detta - är den viktigaste fak-torn när man är i om man vill ha någon makt.Det är makten att kunna få ett arbete - nu vet vi attalla inte får det ändå, men det är sådant man måsteröja undan - det är makten att kunna uttrycka sig, detär makten att kunna sitta i riksdag, det ärmakten i alla demokratiska sammanhang att kunnatala och skriva på det språk som talas och skrivs i detland där man lever och verkar.Det finns ingen motsättning i att kunna spanska iSverige eller att kunna svenska, men det är svenskasom talas här. Makt är ingenting som man får ellersom någon annan skall ge någon människa, utan detfår man kämpa sig till. Det har gjort -han sitter i - och det har oändligt mångaandra människor gjort, precis som han, och det är detsom gäller. Det är en kamp om att få dennamakt, men grunden är språket.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1995/96:205 till socialutskottetMotioner1995/96:Sk33-Sk38 till skatteutskottet1995/96:N36-N38 till näringsutskottet1995/96:Jo20-Jo22 till jordbruksutskottet1995/96:K36 och K37 till konstitutionsutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl.13.00 då de till dagens bordläggning aviseradeärendena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1995/96:150 Ekonomiskvårproposition med förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslagför /96, m.m.1995/96:Fi78 av m.fl. (m)1995/96:Fi79 av m.fl. (fp)1995/96:Fi80 av m.fl. (v)1995/96:Fi81 av m.fl. (mp)1995/96:Fi82 av m.fl. (kds)1995/96:Fi83 av och ()1995/96:Fi84 av Per m.fl. (m)1995/96:Fi85 av m.fl. (m, c, fp, kds)1995/96:Fi86 av och ()1995/96:Fi87 av m.fl. (m)1995/96:Fi88 av m.fl. (m)1995/96:Fi89 av m.fl. (s)1995/96:Fi90 av m.fl. (fp)1995/96:Fi91 av och ()1995/96:Fi92 av ()1995/96:Fi93 av och ()1995/96:Fi94 av andre vice talman ()1995/96:Fi95 av och ()1995/96:Fi96 av m.fl. (s)1995/96:Fi97 av m.fl. (fp)1995/96:Fi98 av ()1995/96:Fi99 av m.fl. (c)1995/96:Fi100 av och ()1995/96:Fi101 av ()med anledning av prop. 1995/96:198 Ekono-misk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsom-rådet1995/96:Sk39 av ()1995/96:Sk40 av ()1995/96:Sk41 av m.fl. (fp)1995/96:Sk42 av ()1995/96:Sk43 av och (s, c)1995/96:Sk44 av och ()1995/96:Sk45 av m.fl. (m)1995/96:Sk46 av m.fl. (v)1995/96:Sk47 av m.fl. (fp)1995/96:Sk48 av ()1995/96:Sk49 av m.fl. (c)1995/96:Sk50 av m.fl. (kds)1995/96:Sk51 av m.fl. (mp)1995/96:Sk52 av och ()1995/96:Sk53 av och ()1995/96:Sk54 av ()1995/96:Sk55 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1995/96:201 Vissa regio-nal-politiska frågor1995/96:A42 av ()1995/96:A43 av och ()1995/96:A44 av m.fl. (c)betänkande1995/96:KU25 Några frågor om rättsprövning m.m.Justitieutskottets betänkanden1995/96:JuU19 Säkerhetsskydd1995/96:JuU20 Teleoperatörernas skyldigheter vidhemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakningLagutskottets betänkande1995/96:LU25 Ändringar i resegarantilagenUtrikesutskottets betänkande1995/96:UU16 Konventionen om skydd av personal iFN-insatser och därtill anknuten personalFörsvarsutskottets betänkanden1995/96:FöU4 Rättslig reglering av samverkan förfred1995/96:FöU5 Effektivare gränskontrollTrafikutskottets betänkanden1995/96:TU16 Ecomet1995/96:TU17 Öresundsförbindelsen1995/96:TU18 sektorsansvar inom väg-transportsystemet m.m.Bostadsutskottets betänkanden1995/96:BoU10 De ekonomiska villkoren för det sentbyggda bostadsbeståndet, m.m.1995/96:BoU11 Nya regler för bostadsbidrag10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 maj1995/96:196 av () till miljöministernAnslag till kalkning1995/96:197 av () till näringsminis-ternSanering av gruvavfall i m.m.Interpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 7 maj.11 § Anmälan om skriftliga frågorAnmäldes att följande skriftliga frågor framställtsden 2 maj1995/96:414 av () till utbildnings-ministernKorttidsstudiestödet1995/96:415 av () till närings-ministernDen elintensiva basindustrinFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 7 maj.12 § Anmälan om svar på skriftlig frågaAnmäldes att följande svar på skriftlig fråga in-kommitden 2 maj1995/96:396 av () till arbetsmark-nadsministernKönsperspektiv på arbetsmarknadenSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 maj.13 § Kammaren åtskildes kl. 13.01.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.