prot · GJ09106 · 1996-06-05 00:00:00 — Den nordiskasvanen är ett bra exempel på lyckad och trovärdigmärkning.Det är viktigt att frågan drivs vidare så att vi fårbra fungerande miljömärkningssystem som både kon-sumenten och producenten känner tilltro till.I betänkandet Forskning för vår vardag, som nyli-gen presenterades, har utredaren bl.a. kartlagt denkonsumentpolitiska forskningen i med ut-blickar mot de nordiska länderna och EU. Utredarenhar också lämnat förslag till hur forskningsområdetskall organiseras och finansieras. Detta kommer attprövas i vanlig ordning, och jag tycker att de förslagsom finns i det här betänkandet är bra.Herr talman! Med detta yrkar jag om igen bifalltill utskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.Jag vill också avsluta med att säga att majoriteten iutskottet tycker att detta är en bra och offensiv skri-velse, och det tycker jag också kan utläsas av vårtbetänkande.Anf. 63 () replikHerr talman! När inledde sitt anfö-rande trodde jag först att hon skulle prata om någothelt annat än konsumentpolitik, men det blev konsu-mentpolitik till slut. Det fanns en ofantlig övertro påatt det offentliga på olika sätt kan lägga sig i männi-skors liv och ställa allting till rätta. På slutet kom detdock en viss tilltro till den enskilda människan, vilketjag tycker var bra. Man måste tro på den enskildamänniskans förmåga att klara en hel del saker. På detkonsumentpolitiska området är ju ändå den fria mark-naden med en sund konkurrens det absolut bästa föross som konsumenter.Igen vill jag säga: Att använda konsumentpoliti-ken i ett fördelningspolitiskt syfte är dömt att miss-lyckas, precis som det är dömt att misslyckas att an-vända den t.ex. i arbetsmarknadspolitiken.Jag tycker att diskussionen har visat att vitrots allt är överens om det allra mesta. Det visarfaktiskt utskottets betänkande också. Men det finnsvissa väsentliga skillnader, bl.a. just det fördelnings-politiska syftet med konsumentpolitiken, som vi för-modligen inte blir överens om hur vi än debatterar.Anf. 64 () replikHerr talman! Vi är helt överens i det som Mariettade sade sist, vi kommer inte att varaöverens om det här. Det är så stora skillnader i vårtsynsätt att det egentligen inte finns någon anledningatt uppta kammarens tid med att debattera det.Men jag tycker inte att det finns en motsättningmellan att samhällets stöd är starkt när det gäller kon-sumentpolitiken och den enskilda människans behovav kunskap, så att hon på det sättet kan utnyttja deresurser som varje enskild människa har. Jag tyckeratt en bra kombination av dessa är en bra och aktivkonsumentpolitik.Anf. 65 ()Herr talman! I det här betänkandet ger lagutskottetför det första regeringen till känna att skalldriva kravet om ett gemensamt system för ursprungs-märkning inom EU. Utskottet ger för det andra rege-ringen till känna att skall driva frågan omgenerell märkning av genetiska modifierade livsme-delsprodukter inom EU. För det tredje ger utskottetregeringen till känna att vi också inom EU skall kunnabetrakta som minimiregler och att vi iSverige skall få gehör för och kunna gå före med attinföra strängare regler för konsumenternas hälsa,säkerhet och miljöskydd.Vi från tycker att det här är bra. Dehär tillkännagivandena bygger på en kommittémotionfrån . har med eftertryckmarkerat lagutskottets starka skrivning på de härpunkterna.Herr talman! har varit medlem i EU isnart . Här och är första tillfälletsom regeringen lämnar en redogörelse över det kon-sumentpolitiska arbetet inom EU. Det är av stor bety-delse att på detta sätt får ta del av densvenska konsumentpolitikens inriktning och utform-ning. Det gäller då inte minst det arbete som bedrivsinom EU.Från sida menar vi att skall ha enhög profil i de konsumentpolitiska frågorna, självklartbåde inom landet och i EU-sammanhang. Inom EUfinns ännu inte samma bredd, djup och tradition i dekonsumentpolitiska frågorna som det gör i Sverige.Därför har en utmärkt möjlighet att berikaEU-arbetet på det här området, ett område som verk-ligen behöver utvecklas inom EU. Den chansen tyckervi att skall ta, och jag har inte belägg förannat än att regeringen tänker göra så och redan harbörjat. Det tycker vi är bra.Vi har i riksdagssammanhang tidigare vid fleratillfällen diskuterat den inhemska konsumentpoliti-kens mål och inriktning. Från sida har vilänge betonat att målen skall vidgas. Inte minst gällerdet skyddet för konsumenternas hälsa och säkerhetoch att vi också skall ha miljöpolitiska mål i det kon-sumentpolitiska arbetet. Det råder numera bred enig-het om detta. Det tycker vi självklart också är bra. Vimedverkar gärna till att driva konsumentfrågornavidare framåt. Det har vi försökt att göra också i sam-band med denna skrivelse, och inte utan framgång.Det skall då sägas att vi har fått gehör för våra krav.Det är närmast det jag har begärt ordet för att marke-ra. Det har rått stor vilja till samsyn i dessa frågorunder framtagandet av betänkandet i lagutskottet.Vi delar i huvudsak regeringens syn på inriktning-en av konsumentpolitiken. Som vi ser det är det avstörsta vikt att vi tar till vara konsumenternas intres-sen på EU-nivå, som det också i första hand är frågaom här och som vi debatterar i det här sammanhanget.Konsumentfrågorna berör alla medborgares dagli-ga liv. Konsumenterna skall själva ha stor frihet attkunna agera efter sitt fria val på marknaden eftergivna regler och efter så goda förutsättningar sommöjligt. För de svagaste konsumenterna, men även föralla andra, skall det finnas ett konsumentskydd attfalla tillbaka på. Därför tycker vi att det är viktigt ochriktigt att området som berör hushållens baskonsum-tion och stöd för konsumentgrupper som är ekono-miskt eller socialt utsatta eller av andra skäl är i be-hov av särskilt stöd är särskilt prioriterade. Det tyckervi är bra. Vi ansluter oss till den tanken och avvikerdärmed från dem som hävdar att den konsumentpoli-tik som helt fritt överlåter åt de fria krafterna och destarkaste konsumenterna att forma ett konsument-mönster som passar dem bäst, utan hänsyn till andra,skapar de bästa förutsättningarna. Att på en fullstän-digt fri och konkurrerande marknad för varor, tjänsteroch kapital tillåtas härja fritt bland alla konsumenter-na, utan någon som helst trygghet och säkerhet för desvaga och utsatta, skapar inte de bästa förutsättning-arna för ett gott konsumentmönster. Vi tycker ocksåatt det är fel att avstå från att använda konsumentpo-litiken i ett viktigt fördelningspolitiskt syfte.De senaste decennierna har inneburit stora för-ändringar för de flesta konsumenter. Varuutbudet harökat kraftigt, och marknaden har blivit svårare attöverblicka. Koncentrationen och integrationen inomproduktion, distribution och detaljhandel har gjort attavståndet mellan konsument och näringsidkare harökat markant. Detaljhandelns koncentration till storalivsmedelshallar t.ex. utgör inte enbart en fördel förkonsumenterna. Den enskilde konsumenten behöver imånga situationer stöd för att kunna hävda sin rätt ochskydd mot otillbörliga affärsmetoder. Det breddadeutbudet gäller inte minst nu i ett vidgat EU-sammanhang. Därför är det bra att regeringen avseratt hävda subsidiaritetsprincipen i förhållande till EUpå konsumentområdet.Varje medlemsstat måste ha en frihet att ge kon-sumenterna ett starkare skydd än det som följer avgemenskapsreglerna. Detta gäller inte minst ;vi ligger förhållandevis långt framme på konsument-politikens område. Det här är inte minst viktigt när detgäller konsumenternas förtroende för den nya situa-tionen med en inre marknad i EU.Centerpartiet har i sin motion i anslutning till re-geringens skrivelse angående EU:s regeringskonfe-rens hävdat att regelsystemet skall formuleras så, attdet skall vara möjligt för de enskilda länderna att gåföre och införa strängare krav för att tillgodose beho-vet av hälso- och miljöskydd. Vi har fått gehör fördet kravet. föreslås nu av utskottet ge re-geringen detta till känna.Vi har också, som jag sade inledningsvis, fått etttillkännagivande när det gäller att bör drivakravet om ett gemensamt system för ursprungsmärk-ning inom EU. Det samma gäller också att Sverigeskall driva frågan om generell märkning av genetisktmodifierade livsmedelsprodukter inom EU. Vi harlänge drivit dessa frågor och krav. har vi natur-ligtvis haft god hjälp av det som har hänt i sambandmed "galna ko-sjukan" i . Redan i etttidigare svar på en fråga från har jordbruks-ministern lovat att driva dessa frågor med kraft i EU.Med tanke på vad som har hänt med anledning avdet misstänkta sambandet mellan "galna ko-sjukan"och en livshotande hjärnsjukdom hos människor hadehon naturligtvis svårt att ge något annat besked. Omreglerna om ursprungsmärkning redan hade varitinförda skulle konsumenterna på ett helt annat sätthaft kunskap och haft möjlighet att välja bort de farorsom hotar deras egen hälsa. Då hade också dramati-ken runt frågorna om importförbud av brittiskt nötköttkunnat få en mindre dramatisk utgång. Detta visar hurviktigt det är med ursprungsmärkning av livsmedel.Det är bra att vi nu samlat i kan driva dessafrågor vidare framåt i EU-sammanhang. Eftersomvåra motionsyrkanden till fullo är bifallna kan jag nuyrka bifall till hemställan i lagutskottets betänkande.Anf. 66 ()Herr talman! Jag vill inleda med att tacka de so-cialdemokratiska ledamöterna i lagutskottet, framförallt , för den lyhördhet som de har visatoss motionärer med anledning av regeringens skrivel-se om mål och inriktning för det svenska arbetet medkonsumentpolitiken i EU. Jag vill också ge en elogetill lagutskottets kansli, framför allt till afSegerstad, som på ett fantastiskt skickligt sätt harlyckats få ihop detta betänkande som från börjaninnehöll 60 hemställanspunkter.Herr talman! I den internationaliserade värld somvi lever i har det blivit alltmer komplicerat att varakonsument. Jag är ganska säker på att vi är överensom det här i kammaren. Detta beror på att vi har fåttett enormt stort utbud av både varor och tjänster - pågott och ont. I den här komplicerade tillvaron är detviktigt att konsumenterna har en stark ställning påmarknaden. Jag delar alltså regeringens bedömning påden punkten. Jag delar också regeringens bedömningnär det gäller vikten av att främja konsumenternasintressen och inflytande i ett integrerat Europa.Stärkt konsumentskydd är den centrala frågan.Därför menar vi att medlemsländerna i den europeis-ka unionen skall ha möjlighet att inte bara behållautan också tillskapa nationellt strängare regler vadgäller miljö, hälsa och säkerhet till skydd för konsu-menterna. Vår uppfattning är att subsidiaritetsprinci-pen skall tillämpas, även om den kolliderar med ge-menskapsreglerna om fri rörlighet. Människors hälsaoch säkerhet måste alltid gå före profitintressena.Miljöpartiet tar i sin motion bl.a. upp frågan omatt den som vill producera eller exportera en varaskall bevisa att den är ofarlig. Jag övervägde länge attstödja det kravet, men sedan insåg jag att det varförenat med vissa svårigheter. Hur bevisar man t.ex.att en kniv är ofarlig? Själv skulle jag inte kunna klaramig i köket utan kniv. Man måste naturligtvisställa mycket hårda krav på producenterna, precis somjag tror att var inne på i sin motion. Mendet måste också finnas kontrollorgan som ser till attfarliga varor inte hamnar ute i handeln.Ett annat viktigt styrinstrument är bättre märkningoch fullständiga innehållsdeklarationer. Då kommerjag in på frågan om obligatorisk ursprungsmärkning -som många andra har varit inne på - och märkning avgenmodifierade produkter som utskottet har ställt sigbakom. Det gläder mig oerhört mycket.För mig är det viktigt att jag kan välja bort denmat som jag inte vill ha. Jag vill t.ex. inte köpa lammfrån . Det beror inte på att jag tror att detär sämre kvalitet på lammen där än t.ex. på lammenfrån utan på att jag vill stödja inhemsk pro-duktion. Så långt som möjligt vill jag också undvikaatt köpa livsmedel som har transporterats långa vägar,ofta med flyg.Utvecklingen inom livsmedelsområdet går ra-sande snabbt. Vi har fått teknologiskt mycket avance-rade livsmedel som dessvärre inte är goda. Den tomatsom jag nu håller i min hand köpte jag påÅhléns här i . Jag har den kvar eftersomden inte var god. Den har legat i en liten skål hemma imitt kök. Ingen har velat ha den. Alla ni som självahar provat att odla tomater - jag gör det varje sommar- vet att man inte kan ha en tomat så här . Denhär tomaten är fortfarande fast och hård. Möjligtvisbörjar den bli litet skrumpen, men den är säkert fulltätbar. Det känns faktiskt litet frustrerande att det nu-mera finns tomater som kan ligga så . Vem villegentligen ha hylltåliga tomater och äpplen? Somkonsumenter börjar vi i allt större utsträckning frågaefter hur varorna är producerade. Vi vill veta varifrånmjölken kommer. Hur har korna blivit uppfödda? betat på obesprutad mark? Vi vill veta om äggenkommer från frigående höns.Herr talman! kommer vi att ha genma-nipulerade livsmedel i våra butiker. Jag ställer frågan:Vill vi ha det? Är det en central elit som behärskarteknik och kapital som har tvingat fram utvecklingen?Eller kommer behovet underifrån? Jag överlåter åt varoch en att dra sin egen slutsats.Genmanipulerade livsmedel väcker större oro hosmänniskor än utvecklingen inom det medicinska om-rådet. Den oron måste tas på allvar. Därför är det såviktigt med en obligatorisk märkning av GMO-produkter. Jag kan inse att det finns vissa svårighetermed en sådan märkning. Var går gränsen? tänka sig att någon genmodifierar raps och till-verkar olja. Den är i sin tur råvara i margarin. Sedananvänds margarinet i brödtillverkning. Brödet an-vänds till ströbröd som sedan används vid tillverkningav sockerkaka. Skall då sockerkakan märkas somgentekniskt modifierad? Det kanske den inte skall.Jag är dock övertygad om att detta problem får sinlösning, men det kan bara ske i nära samverkan medkonsumentorganisationerna.Jag vill också nämna något om regler för mark-nadsföring. Det tog vi upp i vår motion, och det finnsmed i det särskilda yttrande som finns till betänkan-det. välkomnar självfallet att regering-en kräver strängare regler för marknadsföring och attregeringen skall verka för att TV-direktivet ändras såatt reklam riktat till barn förbjuds. Det är jättebra,men jag tycker även att etiken i marknadsföringen börskärpas.För bara hade vi en diskussion här ikammaren i samband med beslut om ny marknadsfö-ringslag. Då ansågs det tillräckligt med näringslivetsegenåtgärder. Min uppfattning är dessvärre att dessaegenåtgärder inte är tillräckliga. Sedan vi hade dis-kussionen har - om ni har orkat med att titta på TV -reklamen blivit mycket mer sexualiserad och erotise-rad. Dessvärre finns det också inslag av våld i rekla-men. Detta är naturligtvis inte acceptabelt.Eftersom jag har en mycket stor respekt för våragrundlagar vill jag i allra sista hand tillgripa in-skränkningar i yttrande- och tyckfrihetsrätten. Jagnöjer mig därför med det uppdrag som har fått att studera utvecklingen inom mark-nadsföringsområdet och sedan låta verket återkommamed förslag till lämpliga åtgärder. Jag befarar att jagkanske får lov att återkomma i den här frågan. Jag villockså säga att jag precis som ärväldigt oroad över den alkoholreklam som börjarvälla över oss. Men jag vill först avvakta pågåendeutredningar. Med detta vill jag yrka bifall till lagut-skottets hemställan i betänkandet.Anf. 67 ()Herr talman! Jag vill bara precis som tacka för ett bra jobb.Eftersom vi nu är litet vänliga mot varandra vill jagockså tacka resten av lagutskottet. Jag tycker att vi harfått ett bra betänkande genom ett gott samarbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §)10 § mellan EU ochIsraelFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU22Europa-Medelhavsavtalet mellan och (prop. 1995/96:185)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re av anmäld. (Beslut fattades efter 12 §)11 § Konvention mellan och Österrikeom social trygghetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1995/96:SfU8Konvention mellan och omsocial trygghet (prop. 1995/96:203)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 12 §)12 § Producentansvar för uttjänta bilar, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU21Producentansvar för uttjänta bilar, m.m. (prop.1995/96:174)Anf. 68 ()Herr talman! Låt mig först göra en liten korrige-ring i det aktuella betänkandet med hänsyn till debeslut som fattades här i kammaren. Riksda-gen fattade beslut om att bifalla justi-tieutskottets hemställan i betänkandet 1995/96:JuU23om skattebrott avseende mom. 8 och därmed ocksåförslag till lag om ändring i bilskrotningslagen1975:343. Lagändringen innebär att en ny para-graf,12 §, införs i bilskrotningslagen.Mot den bakgrunden hemställer jag om följandeändring i mom. 2 i jordbruksutskottets hemställan ibetänkandet Producentansvar för uttjänta bilar, m.m.att beträffande ändring i bilskrotningslagenantar regeringens förslag till ändring i bilskrotning-slagen 1975:343 med den ändringen att 12 och 13 §§i regeringens förslag skall betecknas 13 § respektive14 §.Herr talman! Jag vill också yrka bifall till reserva-tionerna nr 2 och 3 i det aktuella betänkandet.Det vi står i begrepp att behandla är fråganom producentansvar för uttjänta bilar. Det är en utlö-pare av den strömfåra som genom initiativlades i den förra regeringens miljöarbete, där krets-loppstänkandet och producentansvaret sattes i högsä-tet. Det arbetet inleddes genom den s.k. Kretslopp-spropositionen. Det fick också konkreta resultat i denförra regeringens miljöarbete i det att producen-tansvar infördes för olika varugrupper och framför alltför olika typer av förpackningar.Arbetet gick vidare genom att en särskild krets-loppsdelegation tillsattes med uppgift att gå vidare iden allmänna synen på kretsloppsarbetet men ocksåatt komma med förslag om införande av producen-tansvar för varugrupp efter varugrupp. Det man gavsig i kast med var de litet besvärligare varugruppernasom elektriska och elektroniska produkter, hela bygg-varusektorn men också de uttjänta bilarna. Detta arbe-te bedrevs i Kretsloppsdelegationen, som lämnat sinaförslag i den delen till regeringen. Det är det förstalitet tyngre resultatet av det arbete som har bedrivits.Herr talman! Det som är litet synd är att regering-en och sedan också utskottsmajoriteten något harmissuppfattat och förvanskat arbetet med producen-tansvaret för de uttjänta bilarna. Regeringen och ut-skottsmajoriteten har valt ett individansvar, dvs. ettansvar för producenten att ta hand om blott och bartde varuexemplar som just den ifrågavarande produ-centen har importerat eller tillverkat.Det synsättet går stick i stäv med det tidigare in-ledda arbetet kring producentansvar. Det innebär isjälva verket en stor risk för att något producen-tansvar när det gäller bilar i praktiken aldrig kommeratt kunna utkrävas. Men ansvaret för just ett varuex-emplar finns den uppenbara risken att den som harimporterat bilexemplaret när det blir dags för omhän-dertagande i själva verket upphör att existera ellermöjligen uppstår i en helt ny juridisk skepnad. Dåfinns det inte någon ansvarig producent när bilen hartjänat ut.Man kan föreställa sig importörer som helt om-konstituerar sig och därmed helt undgårproducentansvaret för de uttjänta bilarna. Det finnsalltså en stor risk att importörer kan sätta i system attregelbundet flytta verksamheten till nya juridiskapersoner och därmed helt undgå producentansvar. Desom får den stora risken är de svenska tillverkarnaSaab och . De kommer att tvingas att ta sittansvar. Man har svårt att föreställa sig att de byterjuridisk person eller upphör med verksamheten.Jag menar, och det framhåller vi i mo-tion, att producentansvaret skall träffa de som är verk-samma vid tiden för skrotningen. Det är bara då manfår drivkraften till en förändring hos producenten. Detbilindividuella ansvaret riskerar att bli helt verknings-löst och därför ointressant. Det skiljer sig från dettidigare bedrivna arbetet vad gäller t.ex. förpackning-ar.Inte är det så att bara tillverkaren eller importörenav ett visst speciellt identifierbart exemplar av enförpackning är skyldig att ta tillbaka förpack-ningen. För förpackningar finns detta bredare, låt osskalla det kollektiva ansvar.Det föreslagna bilindividuella producentansvaretkomplicerar läget, kanske framför allt för bilägaren.För att bilägaren nu skall - som regeringen tror - lättkunna lämna bilen till en ansvarig producent räckerdet inte att bilägaren känner till bilens fabrikat. Det ärkanske det lättaste. Han eller hon måste också ta redapå om det aktuella fabrikatet är representerat i landet.Han måste med regeringens förslag dessutom delshålla reda på det organisationsnummer eller person-nummer som den juridiska eller fysiska person somimporterade eller tillverkade bilen hade, dels ta redapå om personen eller företaget i fråga fortfarandefinns kvar.Först när bilägaren kan konstatera att den juridiskaeller den fysiska person som en gång importeradeeller tillverkade bilen existerar kan det sägas vara lättatt lämna den uttjänta bilen till den personen.Detta ger alltså ett helt felaktigt incitament. I själ-va verket omöjliggör det sannolikt utkrävande av ettriktigt hållbart och tungt producentansvar.Herr talman! Det andra avseende där regeringenbegår ett misstag är när den utgår från en gammal, idet här fallet oanvändbar, lagstiftning för att diskuteraproducentansvaret. Man använder renhållningslagenoch kommer att via ett bemyndigande från den arbetamed sina förordningar. Därmed tillämpar man detavtalsbegrepp som finns i renhållningslagen. Proble-met, herr talman, är att det begreppet är subjektivt.Det är respektive aktör/ägare, som avgör om det somman har är avfall eller inte.Om t.ex. bilägaren lämnar ifrån sig bilen till enproducent för omhändertagande av denne i enlighetmed den lagstiftning som regeringen har tänkt sig,men producenten subjektivt icke uppfattar detta somett avfall utan som någonting som har ett värde, gällerinte den lagstiftning som regeringen hade tänkt sig.Den gäller bara avfall i renhållningslagens mening.Detta är ett exempel som visar hur trubbigt rege-ringens agerande är i den här frågan. Regeringenborde, herr talman, ha valt att bygga på det arbetesom Kretsloppsdelegationen har utfört, genom att tafram en ny, särskild lagstiftning, anpassad efter vilkenprodukt som man har att hantera med - låt oss kalladet så - en mer modern inriktning och med en merhanterbar bedömning av avfallsbegreppet.Avslutningsvis, herr talman, tycker jag att det voresynd om kretsloppsarbetet och producentansvaret fickden här fortsatta inriktningen, att regeringen hukar sigför de olika aktörer som man har för avsikt att berikamed ett producentansvar. Det kommer i så fall attgöra kretsloppsarbetet trubbigare och mer urvattnat.Man kan se sådana här oroande tecken, herr tal-man, såväl i regeringens förslag som i utskottsmajori-tetens skrivning. Det är kanske den meningen ochbedömningen som vi kan ha skäl att principiellt disku-tera. När utskottet uttalar att det "delar regeringensbedömning att detta förslag" - som man har redovisatsom tydligare och skarpare - "leder för långt ochanser att regeringens förslag får ses som en rimligavvägning mellan olika intressen" menar jag, herrtalman, att arbetet och ambitionerna här inte kan gåför långt. Här måste tydligheten och ansvarsfördel-ningen vara knivskarp. Annars kommer inte produ-centansvaret och därmed kretsloppsarbetet att funge-ra.Anf. 69 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1. I den reservationen anges en avvi-kande uppfattning i förhållande till majoriteten när detgäller det sätt som vi skall arbeta på för att uppnåmålen. Vi har inte delade uppfattningar när det gällermålen.Vad vi från moderat håll menar är att man skallvänta med långtgående styrande beslut och förord-ningar till dess att man har sett att frivilliga lösningarinte är den mest effektiva metoden för att uppnå må-len. Vi har ju sett avskräckande exempel på långtgå-ende förordningar nära i tiden.