prot · GJ0965 · 1996-03-07 00:00:00 — Min följdfråga gäller när departe-mentets välfärdsprojekt skall redovisas och vilkaslutsatser regeringen drar av de undersökningar somredan har gjorts.Behövs det verkligen fler utredningar och kartlägg-ningar? Har inte regeringen problemet klart för sigredan i dag?Jag vill påstå att regeringen inte har tagit det sam-lade greppet på kostnadsökningarna för den enskildesom behöver såväl vård som omsorg och service. Låtmig ta ett exempel:En gravt handikappad man fick vid ett och sammatillfälle lägre pension, högre hyra, lägre bostadsbi-drag, höjda medicinkostnader, högre tandvårdskost-nader, högre färdtjänstkostnader, m.m., m.m. Resulta-tet för honom blev per må-nad i högre kostnader och lägre pension. Med en lågpension blir situationen orimlig om regeringen avseratt fortsätta på den generella besparingsvägen utan attta hänsyn till helheten för den enskilda människan.I dag har många råd att betala endast läkarbesöketmedan de tvingas avstå från att hämta sin medicindärför pengarna inte räcker till det - jag möter oftamänniskor som har det så. Jag har ställt interpellatio-nen nu för att regeringen skall inse allvaret i situatio-nen och inte återigen i höstens budgetförslag generelltklämma åt dessa grupper ytterligare.Fru talman! Visst måste vi alla vara med och sparaför att få bort budgetunderskottet, och visst kan detvara bra att springa genom elden i stället för att dra utpå plågorna. Men för dem som inte kan springa läng-re, för dem som är bundna av en långvarig sjukdomeller har ett livslångt handikapp måste besparingarnavara rimliga. Samma sak gäller för dem med mycketsmå pensioner, de som bara har folkpension och pen-sionstillskott eller en mycket låg ATP.Socialministern redovisar i svaret att regeringenbereder förslag. När kommerregeringen med ett förslag i frågan? Kommer man ipropositionen att väga in alla svaga grupper som harstora kostnader för vård, medicin, hemtjänst, färd-tjänst, m.m., så att någon form av samlat högkost-nadsskydd kan bli aktuellt? Jag tror nämligen att denenda vägen att gå här är att man hittar någon form avsamlad lösning, så att de här människorna känner attde kan klara sig rimligt.Låt mig avsluta med att beklaga att uttrycket soli-daritet med de svaga nu används alltmer sällan inomsocialdemokratin. Det bekymrar mig. Vi som är fören generell välfärdspolitik måste se verkligheten somden är. Den dagliga situationen för dem som har detsämst ställt kan enligt min mening inte ytterligareförsämras.Anf. 24 ()Fru talman! och fram till 1950innebar åldrandet en ökad risk för socialbidragsbero-ende. Vårt välfärdssystem byggdes initialt upp för attta hand om våra äldre, men med pensioner, ATP ochKBT har våra pensionärer varit själv-försörjande. Det i andra länder rådande non-take-up-syndromet, dvs. att fattiga människor inte söker debidrag de är berättigade till, har i förekommitoch förekommer än till största delen bland våraäldre.I dag är ca 130 000 pensionärer berättigade tillsocialbidrag. Bara 70 000 söker bidrag. Andelen pen-sionärshushåll som erhåller socialbidrag har ökat från3 % 1991. av dessa bidrags-hushåll består av invandrare eller flyktingar som intehar någon pension. De är helt beroende av socialbi-drag eller av familjekretsen för sin försörjning. 70 %av de pensionärer som söker socialbidrag är kvinnor.Svenska pensionärers socialbidragsberoende ärantingen av komplementär karaktär, såsom ett månat-ligt underskott på i genomsnitt , eller i formav akut utfyllnad då pengar behövs till glasögon ellertill mediciner då frikortet har tagit slut - dvs. detgäller då icke receptförskriven medicin; medicin pårecept får man ju i sådana fall gratis.En tredjedel av våra pensionärer saknar ATP.Förmodligen är fler än de pensionärer som fårbostadstillägg berättigade till ett sådant, men de harinte klarat av att söka det på rätt sätt. En statlig expertkonstaterade 1992 att regelverket kring bostadstilläg-gen var komplicerat. Detta har ju ändrats -nu är det ju statligt.10 % av våra pensionärer är socialbidragsberätti-gade, men alla söker som sagt inte bidraget. Framöverkommer antalet pensionärer att öka kraftigt, och efter-som de nya pensionsreglerna inte är fördelaktiga förkvinnor, som lever än män, kommer förmodli-gen socialbidragsberoendet att öka bland äldre kvin-nor.Det finns naturligtvis också andra som är beroendeav socialbidrag, men jag tar nu bara upp den gruppsom interpellationen handlar om.Vi har i socialförsäkringsutskottet framfört öns-kemål om att konsekvensanalyser skall genomförasinnan man fattar några nya beslut när det gäller soci-alförsäkringssystemet. Detta har inte börjat fungeraän, men vi har ett beslut på att så skall ske, och jagvill gärna se att detta händer mycket snart.Sigge Godin har redan räknat upp en massa sakersom gör att handikappade och äldre får mindre pengaratt leva av. Man sänkte basbeloppet för beräkningenav folkpensionen - jag vet inte om det - och sedan drog man in ca förförtidspensionärer.Dessutom minskades pensionen för den som ärgift med en icke-pensionär, vilket jag då beslutetfattades tyckte var rimligt. Varför skall den som ärgift med en icke-pensionär behöva ha en högre pen-sion än den som är gift med en pensionär? Men beslu-tet innebar också att pensionen sänktes för den som ärgift med en icke-pensionär som saknar inkomst. Dettablev jag medveten om först efter beslutet. Hade jagvetat det hade jag reserverat mig på den punkten. Jagtog för givet att det gällde bara pensionärer gifta medicke-pensionärer som hade en inkomst av någon form- en förtidspension, ett jobb eller någon annan formav inkomst - men så var inte fallet. Jag hoppas att deuppgifter jag har fått är felaktiga.Liksom efterlyser också jag en sam-lad analys av de här frågorna.Anf. 25 ()Fru talman! Den generella välfärden kom till föratt samhällets resurser skulle fördelas solidariskt. , när vi har knappa resurser, blir det extra viktigtmed solidariteten. Nedskärningarna och besparings-kraven har inneburit att de som bäst behöver samhäl-lets stöd och som lever på marginalen har drabbatsmer än andra.De äldre har fått sänkta pensioner, sänkta bo-stadstillägg och höjda kostnader för medicin och sjuk-vård. Till detta kommer andra nedskärningar, somhöjt högkostnadsskydd, höjd fastighetsskatt och höjdataxeringsvärden.Det är bra att regeringen nu har tagit itu med denlevnadsnivåundersökning för pensionärer som kom tillstånd genom ett initiativ från . Det ärviktigt att komma ihåg att pensionärerna inte är enhomogen grupp. Det finns låg- och höginkomstpen-sionärer. Det finns pensionärer med stora förmögen-heter. Pensionärerna speglar alltså samhällets sam-mansättning.Ofta hävdas att pensionärerna har fått det bättrejämfört med andra grupper i samhället. Detta är säkertsant, eftersom allt fler är ATP-pensionärer, men förden enskilde pensionären är det inte säkert att det ärsant. Många av våra pensionärer har jobbat sedan devar och har låg ATP som kvittas mot pen-sionstillskottet, vilket gör att de har mycket låg pen-sion. Vi har ca 400 000 "fattigpensionärer", varav deflesta är kvinnor.Pensionärerna är också extra känsliga för taxe-höjningar i den kommunala servicen. Vi vet att i ettflertal kommuner höjs hemtjänsttaxan och att mångakommuner har en taxa som är både behovs- och in-komstrelaterad. För låginkomstpensionärerna vore detbäst med en enbart inkomstrelaterad taxa, eftersomlåg lön ofta hängt ihop med förslitande arbetsuppgif-ter och därmed också ett stort behov av hemtjänst.En levnadsnivåundersökning måste av naturligaskäl löpa över för att man skall kunna görajämförelser. Den bild jag har fått genom samtal ochbrev och genom besök hos pensionärer i landet är attsituationen är akut för många av våra låginkomstpen-sionärer. Jag har i tidigare debatter påpekat att pen-sionärer äter sömntabletter i för attkunna sova sig igenom , eftersom deinte har råd att köpa mat. Detta är inte värdigt ett landsom . De äldre har också ett genuint motståndmot att söka socialbidrag, eftersom de har fattigvår-dens i starkt minne.Den skäliga levnadsnivån alternativt skäliga bo-stadskostnaden borde därför ses över, lika väl som detförbehållsbelopp som skall garantera tillräckliga me-del för personliga behov. Enligt Konsumentverketskall en pensionär klara sig på ,som skall räcka till mat, kläder, hygien, m.m. I detbeloppet ingår inte medicin, hemtjänst, läkarvård,tandvård, m.m., områden som har drabbats avhöjda kostnader. Med de höjda kostnader som lågin-komstpensionärerna har fått - och som inte pånågot vis kan kompenseras av den sänkta matmomsen- blir de belopp som har betecknats som enskälig levnadsnivå eller förbehållsbelopp alldeles förlåga. Ett sätt att stödja låginkomstpensionärerna voreatt höja de beloppen.Situationen är alltså, som både ochRagnhild Pohanka har påpekat, akut. En akut situationbehöver akuta insatser. Jag skulle uppskatta om soci-alministern ville berätta vad regeringen har föravsikt att göra för låginkomstpensionärerna i Sverige.Anf. 26 Socialminister ()Fru talman! Jag skulle önska att interpellationenhade haft den infallsvinkeln. Då hade det kanske varitlitet lättare för mig att förbereda mig på en del av desiffror och den statistik som jag nu tyvärr inte harmöjlighet att gå in på i detalj. Jag tänker framför alltpå påståendet att 130 000 pensionärer är socialbi-dragsberoende eller har rätt att få socialbidrag.När det gäller just den här punkten, generell lev-nadsstandard för våra äldre, kan jag säga att det inästa vecka kommer en redovisning med en ordentliggenomgång av de äldres levnadssituation. Där kanman generellt sett konstatera att de pensionärer somhar de lägsta inkomsterna inte har drabbats likamycket som de som har de högsta inkomsterna. Dettahänger samman med högre skatt, förstås, med fastig-hetsskatt och en del annat som togupp. Det är alltså ungefär samma fördelning som närdet gäller inkomster i samhället i övrigt.Sigge Godin frågar när det kommer en samlad be-skrivning. Under alla omständigheter kommer det endelrapport , dvs. en beskrivning av avgif-ter inom olika områden, t.ex. kommuner och landstingsamt läkemedelsavgifter. Därefter kommer det medall sannolikhet en slutrapport. Detta hänger sammanmed uppföljningsarbete.Jag vill också säga, bl.a. med tanke på det enskildaärende som berörde, att isin uppföljning också tittar på jämkningsrutinerna.Ibland förekommer det nämligen neddragningar somdrabbar enskilda personer på ett sådant sätt att manbör gå in med ett jämkningsförfarande.Sigge Godin frågade också var Avgiftsutredningenligger och när man kan tänka sig en proposition. Jagkan inte svara på den frågan, för när man bedömerAvgiftsutredningen måste man också se till förslagen iReform på recept. Det är viktigt att man tar hänsynockså till högkostnadsskyddsstrukturen när man tittarpå den samlade förslag.Ulla tog upp frågan om att höja för-månsbeloppet ute i kommunerna. Också detta är na-turligtvis en fråga som bör bli föremål för särskildbedömning. Jag tror att man också bör titta på ge-nomgången av ålderspensionärernas inkomststandardinnan man drar några förhastade slutsatser.Fru talman! När beskrev pen-sionärernas socialbidragsberoende nämnde hon i enliten bisats de äldre invandrarnas situation. Jag vill dåsäga att den frågan tas upp i den del av beredning som rör paragraf 6, Socialbi-drag. Det är helt naturligt att den frågan måste bere-das i alldeles särskild ordning, dvs. situationen fördem som förutsätts bo varaktigt i men inte hartillräckliga kvalifikationer för folkpension och pen-sionstillskott.Anf. 27 ()Fru talman! Jag hade inte utformat den här inter-pellationen med en massa statistik, siffror och tabellerosv. Det tror jag att vi har nog av ändå - i varje falltror jag att socialministern har det. Det är i stället denkrassa verkligheten jag försöker tala om, den somman möter när man är ute och träffar människor. Jagär övertygad om att socialministern också träffar democh kan konstatera bekymret: Det går inte ihop förvissa människor som har låg pension och dryga sjuk-domskostnader. Det känns på något sätt litet kränkan-de när tjänstemän inte ser förhållandena. Kommunenhar sina regler, har sina regler och statensina, och det är det vi på något sätt måste komma tillrätta med.Socialministern säger att det kommer en delrap-port . Då vill jag fråga: Betyder det att detinte blir några ytterligare åtstramningar för dessagrupper i kommande budget? Det är väsentligt inte försämrar ytterligare för dem när manegentligen inte riktigt vet hur man skall bete sig.Jag sysslar ju med sociala frågor, och jag blir litetupprörd när jag tvingas sitta här i kammaren och fattavissa beslut - även om det är andra som har majorite-ten. När man ser sådana här fall framför sig undrarman nämligen: Var det rätt att sänka matmomsen närman vet att stora grupper av sjuka och handikappadefar illa? Tycker socialministern det är rätt att ökapresstödet till bl.a. egna tidningar i stället för att se tillatt de svaga grupperna har möjlighet att exempelvishämta medicin när man har varit hos doktorn? Det ärden solidariteten man måste väga in i det här. Det ärdetta det handlar om.Socialministern skall ju nu lämna socialminister-posten och övergå till annan verksamhet, vilket ocksåElver var inne på. Skulle vi inte då kunnakomma överens om att det vore vettigt att försökaskapa ett enda högkostnadsskydd för de svaga grup-perna i landet? Detta skulle socialministern kunnadriva från sin andra position, som också är betydelse-full. Jag tror att det här är en fråga som måste komma.Jag vet att den inte är så lätt. Kommunerna vill ha sinfrihet och tycker att staten inte skall inkräkta utöverde överenskommelser som redan är gjorda. Men pånågot sätt måste vi hitta vägar som gör att det härverkar meningsfullt och bra.Jag vill avsluta det här inlägget med att säga attLSS-lagen också har en del av de här frågorna på sittbord. Också de grupperna är aktuella. Avser regering-en att komma med något förslag i denfrågan, eller kommer det att dröja ytterligare ?Det är en stor, tung och viktig reform, vilket har sagtstidigare här i debatterna, och därför vore det spännan-de att få veta när regeringen kommer att tycka någon-ting i den frågan.Anf. 28 ()Fru talman! Bakom de siffror jagnämnde finns det verkliga människor. Vi som sitter isocialförsäkringsutskottet får se väldigt mycket siff-ror. Men när man börjar jobba med dem och går in idem ser man människorna bakom, och då får siffrornaliv. Jag är själv egentligen ingen siffermänniska, menjag tycker att siffrorna är ett stöd som gör att man kanse hur människor har det.Sedan tycker jag att det är en prioriteringsfrågavar man skall lägga pengarna. Vi i harförsökt spara lika mycket som Socialdemokraterna, ja,t.o.m. mer, men på ett mer solidariskt sätt. Jag villunderstryka det som också nämnde: Detfinns andra områden där man satsat en hel del pengar,och frågan är om det var rätt.Jag undrar om vi inte skall börja satsa mer påmänniskor än på teknik och annan storskalig utveck-ling. Det är i alla fall människan som är grunden föralltihop. Meningen med politiken är ju att stärkamänniskorna och ge dem en möjlighet att klara sig -en möjlighet att överleva och en möjlighet till själv-ständigt arbete - och det tror jag att vi måste göra. Jagnämnde i mitt välfärdsdebattinlägg attdet finns pengar i samhället - frågan är om de finnspå rätt ställe.Anf. 29 Socialminister ()Fru talman! Som jag nämnde skall Socialstyrelsense över hur man använder jämkningsförfarandet.Detta förfarande är ju en arbetsmetod för att kunnaundvika en kränkande behandling. Man kanske intealltid använder jämkningsförfarandet på rätt sätt ute ikommunerna, men det kommer attgå in och titta på. På det viset plockar man undan endel avgifter för att skapa en ekonomiskt stabilaresituation för den enskilde individen.Beträffande att rapporten som kommer i höstskulle vara ett argument för att inte gå in och bedrivaett regelrätt budgetarbete måste jag säga att SiggeGodin naturligtvis mycket väl vet att budgetarbetetkommer att pågå precis i vanlig ordning. Man kom-mer att göra de bedömningar som man måste göra.Men självklart kommer man också att titta på detmaterial som man har framme men som kanskeännu inte är sammanfattat i någon rapport.Sigge Godin frågade om LSS. Jag antar att SiggeGodin menade personlig assistans. Den frågan harregeringen avgjort genom att anta en propositionsom kommer till i början av nästa vecka.Den här debatten handlar ju om att prioriteringar-na mellan olika inslag kanske skall ligga någon an-nanstans än i diskussionen om huruvida man har ettanalysmaterial när det gäller avgifter och annat. Menenligt min uppfattning var det rätt att göra dennamatmomssänkning av flera skäl. Den påverkar flerastrukturer i samhället. Den påverkar kostnadsbildenför alla hushåll, för dem som har inkomster från pen-sionssystem, sjukersättning, a-kassa, men också fördem som har låga inkomster från ett förvärvsarbete.Den påverkar dessutom hur kostnadsutvecklingenframöver kommer att se ut och det i sin tur har engynnsam effekt på hela den ekonomiska utvecklingen,både på kort och lång sikt.Jag tycker att det är ett litet väl enkelt knep attställa matmomsbeslutet mot andra förändringar somvi har varit tvungna att vidta. Om det hade varit så,, att man hade varit orolig för den härtypen av svåra prioriteringar - jag tycker också att deär svåra - kunde den förra regeringen ha gjort en heldel annorlunda prioriteringar 1991, 1992, 1993 och1994, så kanske denna riksdag hade haft helt andraförutsättningar att välja mellan olika nyttigheter ochreformer.Anf. 30 ()Fru talman! Socialministern säger en del kloka sa-ker om att jämkningsförfarandet kanske inte riktigtfungerar som det skall. Det är svårt att klampa in påkommunernas områden och förvissa sig om att deskall kunna balansera detta mot statens insatser ochstatens beräkningar.Jag förstår väl att budgetberedningen fortsätter så-som den alltid har fortsatt i . Men detvar ändå som man började ta fram de olika rap-porterna. Socialministern har skrivit att de är sjustycken. Det kanske är fler än så. Men vi behöver intehålla ut och år in och konstatera att människorfar illa. Vi måste hitta någon form av lösning och vibör göra det tillsammans.När det gäller matmomsen, , är detklart att vi två som sitter här med goda inkomster fårut mycket. Det är en dålig fördelningspolitik att an-vända ett sådant förslag och driva igenom det här ikammaren. Det kan finnas partier som tycker att detär jättebra, men delar inte den uppfatt-ningen.Det handlar om att man, när det är brist på pengar,måste se till att de svaga grupperna så långt möjligtgår skadeslösa. Vi har efter detta utredande och utre-dande, med rapport efter rapport, hamnat i den situa-tionen att människor far illa. Jag tror att jag i grunden säkert är överens om att det kännstråkigt att det har blivit så här. Men jag tror inte skall belasta enbart andra regeringar, när man harfortsatt i de spåren och när man fortsätter att dra inoch dra in rent generellt utan att pröva hur de allrasvagaste människorna i har det.Jag hade hoppats att det skulle kunna komma ettbesked , så att vi inte får samma debatt ihöst. För det här måste komma upp på nytt om vi inteser något förslag från regeringen.Anf. 31 ()Fru talman! En av anledningarna till att Vänster-partiet ville ha en levnadsnivåundersökning var justatt vi såg att det skulle fattas ett antal beslut som detskulle bli väldigt svårt att överblicka konsekvensernaav. Men när man får reda på saker och ting förutsättervi också att man måste kunna vidta akuta åtgärder omdet skulle behövas.Socialministern säger att det har kommit framrapporter som skall publiceras som visaratt låginkomstpensionärerna inte har drabbats såmycket ekonomiskt, alltså att deras ekonomiska vill-kor inte har förändrats så mycket. Men det handlarbara om pengarna. Det är också så att om allting ideras omgivning har blivit dyrare, och det har vi pekatpå allesammans här, är det klart att pengarna räckertill mycket mindre.Vi har också i socialförsäkringsutskottet tagit ini-tiativ till fördelningspolitiska konsekvensanalyser,som vi tycker är mycket viktiga. Dem har RagnhildPohanka också tagit upp. Jag tror att när man vet hurdet ser ut, när man har gjort konsekvensanalyser innanman fattar ett beslut, skulle man inte försämra såmycket som man gör för låginkomstpensionärerna.Ändå tycker jag att den här debatten har visat påatt socialministern tar frågan på största allvar.Fru talman! Jag skulle vilja avsluta med att sägaatt socialministern och jag träffades första gången ipensionsarbetsgruppen, och socialministern bidrog tillatt göra livet litet enklare för mig genom att lära migen massa saker. Eftersom jag tror att det här är sistagången som jag för en interpellationsdebatt med so-cialminister skulle jag vilja ta tillfället iakt och hälsa henne hjärtligt välkommen till stock-holmarnas länsbänk igen.Anf. 32 Socialminister ()Fru talman! Jag tycker att det är utmärkt att manhar både konsekvensanalyser och levnadsnivåunder-sökningar samt att man gör beräkningar. Får jag barasäga en sak. Det finns ett korrigeringsinslag i beslutenom de grupper bland pensionärerna som vi kallar förde sämst ställda pensionärerna. måste vi kan-ske vara tydliga och peka på vilka vi avser. Oftastavser de flesta debattörer dem som har folkpensionoch pensionstillskott och därmed har bostadstilläggför höga boendekostnader.När man tittar på de beslut som har fattats kanman se att just inkomsterna för de grupperna har kor-rigerats upp genom förändringar, procentberäkningaroch annat. Däremot finns det grupper alldeles däröversom inte fullt ut har kunnat nyttiggöra sig t.ex. bo-stadstillägg. Där finns det grupper som man nog kansäga kommer mer i kläm.Det är viktigt, tycker jag, att man uttrycker det härväldigt tydligt, inte minst att man uttrycker det tydligti termer av att det finns grupper av pensionärer somskulle vara extremt beroende av socialbidrag. Därdelar jag uppfattning att man fårvara noga med att peka på att det oftast gäller demsom kanske inte har folkpension eller pensionstillskottberoende på att de kommit till under senareår.I övrigt vill jag tacka för välgångsönskningarnaoch ser fram emot att återta min plats i riksdagen.6 § Svar på interpellation 1995/96:94 om kon-troll av tandvårdsmaterialAnf. 33 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen har några planer på att förbättra den - som honuttrycker det - nästintill obefintliga kontrollen avtandvårdsmaterial. Vidare har hon frågat var rege-ringen anser att ansvaret ligger för patienter och per-sonal som får problem av tandvårdsmaterial.Dentala material omfattas av EG:s direktiv ommedicintekniska produkter (93/42/EEG). Det träddeför svenskt vidkommande i kraft den 1 januari 1995och har införlivats med svensk rätt genom särskildaförfattningar. är tillsynsmyndighet.Av direktivet framgår att det för alla medicintek-niska produkter skall finnas ett rapporteringssystemför olycksfall m.m., som beror på produkterna. De felsom skall rapporteras är sådana som kan leda till ellerhar lett till en allvarlig försämring av en patients elleranvändares hälsotillstånd eller till hans död. Bestäm-melser om tillverkarnas skyldighet att rapporteraolyckor och tillbud med medicintekniska produkterfinns i föreskrifter och allmänna råd(SOSFS 1994:3).Ett generellt krav för alla medicintekniska produk-ter är att tillverkaren skall förse varje produkt med deupplysningar som användarna behöver med hänsyntill den utbildning och kunskap de har. Detta skall skeför att produkten skall kunna användas på ett säkertsätt, varför användaren bl.a. måste få upplysningar omeventuella sidoeffekter. Tillverkaren skall också gesådana anvisningar som gör det möjligt för använda-ren att informera patienten om kontraindikationer ochom försiktighetsmått som skall vidtas.Utöver de åtaganden som gäller genom direktivetom medicintekniska produkter kan medlemsstaternasmyndigheter inrätta nationella rapporteringssystemsom riktar sig mot hälso- och sjukvårdens institutioneroch personal. I har vi valt att göra det.