prot · GJ0998 · 1996-05-23 00:00:00 — Majoritetsrepresentanterna säger nuegentligen att delar av kds-reservationens motiveringtill beslutet på ett bättre sätt speglar utskottets majori-tets verkliga uppfattning. I sak är detta innebörden.Egentligen borde utskottet nu ges chansen attkomplettera sitt betänkande så att det verkligen mot-svarar vad utskottets ledamöter tycker och anser. Dethar ju gjorts deklarationer om att man ställer sig bak-om hela bedömning. Detta gårnu inte, eftersom ett ärende som redan en gång varitåterremitterat inte kan återremitteras en gång till.Beslutet måste nu fattas utifrån föreliggande betän-kande.Det är naturligtvis bra att utskottsmajoritetens re-presentanter nu deklarerar att de står bakom KU:syttrande. Jag kan förstå att denna majoritet, av presti-geskäl och andra skäl, inte kan yrka bifall till delar avkds-motiveringen.Dessa deklarationer har naturligtvis en politiskbetydelse. Regeringen kan göras uppmärksam på dedeklarationer som ledamöterna i majoriteten nu hargjort på utskottets vägnar. Jag förväntar mig att såockså sker.Jag är dock litet förvånad över hur socialutskottethar skött handläggningen av ärendet. Det ställer riks-dagen, åtminstone en del av oss ledamöter, inför svå-righeter. Vi skall godta deklarationer här i kammarensom ersättning för reella beslut.För att visa mitt missnöje med utskottets helahandläggning av denna fråga, som rör s.k. destruktivarörelser, kommer jag att lägga ned min röst i eneventuell omröstning.I detta anförande instämde ochLennart Rohdin (båda fp).Anf. 125 ()Herr talman! Med anledning av inlägget frånkonstitutionsutskottets ordförande vill jag gärna, iegenskap av ordförande i socialutskottet, klart dekla-rera att utskottet redan från början i uttalandet hållitsig strikt till det egna ansvarsområdet. Fattas baraannat!Vi hade från början begränsat utredningskravet tillenbart hälso- och sjukvårdsfrågor. Vi har använt vissaord som man har ifrågasatt, t.ex. "kartlägga". Vi me-nar då att man skall kartlägga de problem inom häl-so- och sjukvårdsområdet som uppkommit i dessasammanhang. När vi talar om att "förebygga" menarvi att vi skall se till att det finns erforderliga sjuk-vårdsresurser för att kunna lösa dessa problem om deåterkommer. Det är det som det handlar om.När vi fick yttrande i ären-det konstaterade vi att hadegjort en alldeles korrekt tolkning av vårt syfte medtillkännagivandet. Som redan har sagts från alla parti-representanter i utskottet är vi utomordentligt nöjdamed inriktningen på det uttalandet. Därför har vihänvisat till uttalandet i vårt svar, men inte valt att taupp några delar av det. Vi anser nämligen att hela detmaterial som välvilligt har ställttill förfogande är så värdefullt att det skall finnas med.Socialutskottet utgår därför ifrån att när regering-en skriver direktiv till utredningen skall de synpunktersom innefattas i såväl socialutskottets som konstitu-tionsutskottets uttalande beaktas.Anf. 126 ()Herr talman! Jag är naturligtvis utomordentligttacksam för att socialutskottets ordförande nu gördenna tydliga deklaration att hela majoriteten i utskot-tet står bakom hela bedömningi denna fråga. Det var ju faktiskt nödvändigt att görade preciseringar som nu hargjort eftersom det har uppstått så mycket diskussioneroch missförstånd. En ledamot som tillhör majoritetensade t.o.m. att det kanske inte var så lämpligt att fort-sätta använda ordet kartläggning, vilket socialutskottetnu faktiskt gör.Sten säger att påett utmärkt sätt har "tolkat vårt syfte". Då var det litetsynd att man inte tog till sig hela den tolkningen isocialutskottets bedömning, eftersom det är den vifattar beslut om här i . Jag tycker att det ärviktigt att det här har gjorts många deklarationer medpolitisk innebörd. Regeringen bör följa dem när dennu skriver direktiv till den här undersökningen.Anf. 127 ()Herr talman! Återigen vill jag understryka med allönskvärd tydlighet att den bedömning som socialut-skottet redan från början gjorde hade explicit det syftesom har givit uttryck för i sittuttalande. Det fanns alltså ingen anledning att föranågon ytterligare dialog mellan våra utskott. Vi är heltnöjda.När frågan kom upp och man tvekade inför dettaansåg jag, mitt parti och övriga partier här att manskulle gå tillbaka för att klarlägga detta. Jag röstadesjälv aktivt för återremissen.Slutligen, , har jag i offentliga utta-landen i samband med diskussionen vid den ur-sprungliga behandlingen mycket tydligt i massmedierklargjort exakt de principer som återfinns ikonstitutionsutskottets uttalande.Anf. 128 ()Herr talman! Jag beklagar att jag tar en replik till,men det är faktiskt så att vi här i inte fattarbeslut om syften. Vi fattar formella beslut som rege-ringen har att följa. Då bör också dessa beslut varaformulerade på ett sådant sätt att de täcker in detriksdagen och det beredande utskottet - i detta fallsocialutskottet - faktiskt menar.Nu gör flera representanter för socialutskottetdeklarationer av att de egentligen menar det och det.Jag tycker inte att vi kan behandla frågor på det sättet,och jag har velat markera detta missnöje med hur manhar berett detta ärende, dels förra gången, dels ochframför allt nu senast. Ärendet har varit på återremissoch man har alltså haft på sig att kunna varamer formell.Anf. 129 ()Herr talman! Fakta är detta att det formella inne-hållet i den bedömning som socialutskottet från börjanhar åstadkommit är av den karaktären att det intevållar de här problemen. Den tolkning som konstitu-tionsutskottet har gjort bekräftar att vårt syfte skalltolkas på det sättet.Sedan är frågan - och det är den frågan vi diskute-rar här - hur direktiven till utredningen skall utfor-mas. Det har utvecklat på ettmycket bra sätt. Vi har ingen anledning att ifrågasättanågot av detta, och därför har vi inte behövt uttala ossom det i betänkandet. Jag utgår ifrån att man beaktarvad som har sagts. Jag är alldeles övertygad om attregeringen noga läser debattprotokollet för att ha klartför sig de politiska avsikterna bakom en sådan utred-ning. Jag ser alltså inte de bekymmer som talar om.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSoU15 Vissa frågor om personlig assistansMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m, fp, mp, kds)Votering:182 för utskottet121 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 c, 16 vFör res. 1: 73 m, 22 fp, 1 v, 14 mp, 11 kdsFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsAlice () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 2 (tidsram för beslut om assistansersättning)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:211 för utskottet14 för res. 279 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 8 m, 21 c, 11 fp, 17 v, 8 kdsFör res. 2: 14 mpAvstod: 65 m, 11 fp, 3 kdsFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 4 (åldersgräns för rätt till personlig assistans)1. utskottet2. 3 (kds)Votering:208 för utskottet11 för res. 385 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 1 m, 21 c, 11 fp, 17 v, 12 mpFör res. 3: 11 kdsAvstod: 72 m, 11 fp, 2 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 12 (ekonomisk reglering mellan staten ochkommunerna)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:186 för utskottet30 för res. 488 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 m, 21 c, 9 fp, 8 kdsFör res. 4: 17 v, 13 mpAvstod: 71 m, 13 fp, 1 mp, 3 kdsFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU17 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorMom. 1 (hälso- och sjukvårdens finansiering)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 1 i motsvarande del (m)3. hemställan i res. 5 i motsvarande del (mp)Förberedande votering:76 för i res. 114 för i res. 5213 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde hemställan i res. 1.Huvudvotering:199 för utskottet73 för res. 531 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 17 c, 21 fp, 5 v, 11 kdsFör res. 5: 73 mAvstod: 4 c, 1 fp, 12 v, 14 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMotiveringen:Godkännande av1. utskottets motivering res. 2 i motsvarande del (c)Votering:171 för utskottet21 för res. 2111 avstod46 frånvarandeKammaren godkände utskottets motiveringPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 1 m, 17 v, 10 kdsFör res. 2: 21 cAvstod: 2 s, 72 m, 22 fp, 14 mp, 1 kdsFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 2 (fri etableringsrätt)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 3 i motsvarande del (fp)Votering:200 för utskottet22 för res. 380 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 17 c, 17 v, 10 mp, 11 kdsFör res. 3: 22 fpAvstod: 73 m, 4 c, 3 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 4 kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 i motsvarande del (c)Votering:185 för utskottet21 för res. 295 avstod48 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 3 fp, 17 v, 10 mp, 11 kdsFör res. 2: 21 cAvstod: 1 s, 72 m, 19 fp, 3 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 4 kdsMom. 3 och 4 (kvalitetssäkring och folkhälsofrågor)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (kds)Votering:183 för utskottet10 för res. 6106 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 21 c, 2 fp, 3 v, 12 mpFör res. 6: 10 kdsAvstod: 71 m, 20 fp, 13 v, 2 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 6 c, 4 fp, 6 v, 4 mp, 5 kdsMom. 7 (sjuksköterskor m.fl.)1. utskottet2. 7 (m, fp, kds)Votering:196 för utskottet106 för res. 71 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 21 c, 17 v, 13 mpFör res. 7: 73 m, 22 fp, 11 kdsAvstod: 1 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 9 (kvinnors hälsa)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:289 för utskottet13 för res. 947 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 21 c, 22 fp, 17 v, 11 kdsFör res. 9: 13 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 5 mp, 4 kdsMom. 11 (patientombudsman m.m.)1. utskottet2. 10 (v)Votering:285 för utskottet17 för res. 1047 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 73 m, 21 c, 22 fp, 14 mp, 11 kdsFör res. 10: 17 vFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 12 (destruktiva rörelser)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av motive-ringen i res. 11 (kds)Votering:279 för utskottet11 för res. 1113 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan och motive-ring.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 68 m, 21 c, 14 fp, 17 v, 14 mpFör res. 11: 11 kdsAvstod: 5 m, 8 fpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsMom. 18 (genteknik)1. utskottet2. 14 (mp)Votering:286 för utskottet15 för res. 1448 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 21 c, 19 fp, 17 v, 11 kdsFör res. 14: 1 fp, 14 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 6 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Tillträde till högre utbildning m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1995/96:UbU11Tillträde till högre utbildning m.m. (prop.1995/96:184)Anf. 130 ()Herr talman! står inför ett vägval. Skall vikonkurrera med kunskap och kvalitet i en snabbtföränderlig värld, eller skall vi konkurrera medkvantitet, dvs. vara ett produktionsland med lågalöner?När den borgerliga regeringen tillträdde hösten1991 markerades en inriktning mot att stärka Sverigesom kunskapsnation, där elevernas valfrihet och auto-noma skolor, universitet och högskolor var central.Genom att ge universitet och högskolor en störrefrihet stimulerades mångfald, dynamik och kvalitet.Universitetens ökade möjlighet att själva utforma sinverksamhet och att själva kunna fastställa nödvändigakriterier för antagning till högskolan utgör grundenför den flexibilitet som är en nödvändighet i ett in-formationssamhälle där kunskap är färskvara.Det går inte att fortsätta att utbilda till arbetslös-het. Utbildningen måste anpassas till den verklighetsom vi lever i, till den arbetsmarknad som existeraroch som ständigt förändras.Det är därför väsentligt att behörighets- och ur-valssystemet tydligt avspeglar och harmoniserar medden ökade mångfalden inom högskolan. Med särskil-da urvalskriterier kan de elever som har en specifiktalang för ett specifikt ämnes- och yrkesområde fång-as upp.För t.ex. en teknisk högskola kan det vara viktigtatt kunna uppvärdera eller vikta betyg i de ämnen somär en förutsättning för att kunna följa studierna. Det ärnågot som har gjort.Man har utnyttjat möjligheten genom att vikta mate-matikbetyget två gånger - det multipliceras med fak-tor två och svenskbetyget med faktor 1,5. Redan vidantagningen markerar högskolan vad som är väsent-ligt för en bra studiegång. Med centrala intagningskri-terier försvinner denna möjlighet. Att hjälpa rätt stu-dent till rätt utbildning försvåras.Regeringens proposition och utskottets betänkandeinnebär en centralisering av inträdet till högskolan,vilket minskar den enskilde studentens valfrihet ochmångfald i urvalet. Den kritik som finns inom dagensantagningssystem vad gäller bristande informationoch samordning, liksom debatten om de kriterier somvissa högskolor har satt upp måste ses som barnsjuk-domar. Vi utgår från att högskolorna är lyhörda fördenna kritik och tar itu med uppkomna problem. Meden väl utbyggd informationsteknik bör detta enkeltkunna lösas.Samhällets behov av kunskap och kontinuerligkompetensutveckling kommer att ställa krav på en alltstörre mångfald och större flexibilitet inom universitetoch högskolor. Arbeten inom nya sektorer kräver nyutbildning. Genom frihet och ansvar har universitetoch högskolor betydligt större möjlighet att anpassasig till nya behov. En centralisering innebär ett stegtillbaka, ett steg mot stagnation och kollektiv i ställetför tillväxt och individutveckling.I reservation 2 har vi tillsammans med Folkpartiettagit upp det anmärkningsvärda att regeringen förtillträde till högre utbildning inte ställer krav på god-känt i alla kärnämnen. Regeringen anser att det skallgå att komma in på högskolan utan att ha godkänt isvenska. Detta är också något som utredningenRUT 93, liksom flera remissinstanser har poängteratsom anmärkningsvärt. Hur skall en student utan till-räckliga svenskkunskaper över huvud taget kunnafölja en högskoleutbildning, eller accepteras en sänktkvalitet i utbildningen?Herr talman! Om vi skall klara de problem ochutmaningar som dagens kunskapssamhälle står införmåste politiker våga delegera och ge högskola ochuniversitet ansvaret att själva utforma den nödvändigamångfalden och flexibiliteten inom utbildningen.Centralisering och pekpinnar föder ingen kreativi-tet och hämmar all utveckling.Mot denna bakgrund vill vi moderater yrka bifalltill reservation 1, i vilken vi yrkar avslag på proposi-tionen - en proposition som andas centralism.Anf. 131 ()Herr talman! Då universitets- och hög-skolereform genomfördes var linjen att föra fler beslutom behörighet och urval över till universitet och hög-skolor. Det i sin tur var en fortsättning på en inrikt-ning som har gällt , nämligensatsningen på en större decentralisering. Vi i Center-partiet tycker att det är viktigt att fortsätta med deninriktningen när det gäller högskolor och universitet.Samtidigt tycker vi att det, när stora reformer ge-nomförs, är självklart att man måste vara lyhörd förkritik som kommer upp. Man får inte vara så prestige-fylld och låst att man inte kan lyssna och inse att det ifråga om ett stort reformverk är självklart att det kanvara nödvändigt att allteftersom rätta till saker.Kritik har kommit. Kritiken gäller enskildas möj-ligheter att överblicka och bedöma sina chanser att bliantagna till olika program och kurser. Den överblick-en har blivit svårare, och svårigheten att bedöma sinachanser har blivit större. Det är en självklarhet förCenterpartiet att ta ställning för studenternas rättssä-kerhet. Vi tycker inte att det på något sätt känns fel,och det är heller inte något att skämmas över, att sägaatt kritiken måste tas på allvar och att förändringarmåste göras. Däremot vill vi, eftersom vi så hårt slårvakt om decentraliseringen, se till att lösningar somger rättssäkerhet kombineras med lösningar som in-nebär att decentraliseringen fortsätter.Där är vi mycket kritiska mot att regeringen såhårt går in för en centraliserad linje. Vi menar attmöjligheter till lokalt anpassade regler och prov harett stort värde. Det gäller att ta vara på de möjlighetersom där finns.Det är bra att det nu föreslås att varje högskolaskall fastställa en antagningsordning. Men man bordeutnyttja den till att ge större möjligheter när det gälleratt ta hänsyn till enskilda individer och att ge ett störreutrymme för en regional profilering. harlagt fram olika förslag som skall förena ett systemsom är överblickbart och som på ett bra sätt leder tillatt studenterna kan planera sina studier utifrån lokalabeslut på högskolorna.Det är några viktiga frågor som beslutet nu gäller.Först handlar det om frågan om vilka som skall varabehöriga till högskolan. Förslaget innebär att det förde grundläggande behörigheterna, det som harkallats för allmän behörighet, inte skall krävas god-känt i alla kärnämnen. Det tycker vi i ärfel. En av tankarna bakom den nya gymnasieskolanvar väl att ge allmän behörighet för högskolestudierpå alla gymnasieprogram. Det är viktigt att ge elever-na en tillräcklig kunskapsbredd. Därför införde vikärnämnen på gymnasieskolans alla program. Därförinförde vi ett betygssystem om vilket vi sade att detfinns en gräns för vad man blir godkänd för. Manmåste komma över den gränsen för att bli godkänd.Misslyckas man har man däremot chans att försökaigen.Däremot vore det fel att låta högskolan ta emotstudenter som inte har tillräckliga förkunskaper ochfärdigheter. Det skulle undergräva högskolans kvali-tet. Vi i har tagit ställning för att detskall vara godkänt i alla kärnämnen. Det skall varaobligatoriskt och ingå i de som krävs föratt eleven skall vara behörig.Vidare tycker vi att det är självklart att det finnsutbildningar där personliga anlag spelar en stor roll,t.ex. Där är vi beredda attgöra undantag.En annan viktig fråga handlar om hur man skallgöra det möjligt att besluta om behörighetskraven förolika utbildningar på respektive högskola - med reg-ler som gör att det går att överblicka det hela och somgör att det är rimligt möjligt att förutsäga vilka kon-sekvenserna blir för den enskilde.Vi tycker att det måste bli möjligt att mera vetahur man skall meritera sig för att vara behörig till enutbildning. Därför vill vi gärna pröva ett system medstandardbehörigheter, dvs. ett system där det angesvilka meriter som behövs för att man skall komma inpå respektive utbildning.Det är bra att man sätter upp ett antal standardbe-hörigheter. Vi föreslår att det skall vara 16 sådana,precis som när det gäller den utredning som följdeupp reform. Då kan lärosätet välja behörig-heter som passar för respektive utbildning och då blirdet rättssäkerhet, som det blir en decentrali-sering.Vi menar att regeringen nu öppnar för att välja förfå standardbehörigheter. Visserligen kan inte allastöpas efter samma mall. Risken finns dock att manser till att det blir för få mallar. Jag tycker att det vorefel. Vi i anser att det är viktigt att ha flerstandardbehörigheter.När det gäller utbildningar som skall leda till yr-kesexamina föreslår regeringen nationellt gällandebehörighetsregler. Man föreslår att Högskoleverketskall bestämma vilka som skall finnas. Vi i Center-partiet menar att man bör kunna ha en viss regionalprofilering. Det blir möjligt genom det system medstandardbehörigheter som vi föreslår.Återigen: Vi förenar decentralisering med förut-sägbarhet och rättstrygghet för eleven. Det gäller attinte gå så långt i kraven på likriktning att den enskil-des behov i stället körs över.En annan viktig fråga har varit hur urvalet skall gåtill. Vi menar att det än så länge inte finns ett tillräck-ligt bra förslag om hur gymnasiebetygen skall merit-värderas. Regeringen lägger heller inte fram någotförslag i den delen. Enligt vår mening kommer betygatt vara en vanlig och viktig urvalsgrund. Därför ärdet viktigt att också känner till hur det me-ritvärderingssystem skall se ut som kommer att till-lämpas ute på skolorna. Vi anser att regeringen måsteåterkomma med ett bra och genomtänkt förslag i dendelen.Varken gymnasiebetyg eller högskoleprov skall,menar vi, få användas som enda urvalsinstrument förhela antagningen. Vi i anser att enmångfald i urvalsförfarandet är viktigt. Det är bra attstudenter med olika bakgrund och olika meriter sitter isamma grupper och pluggar sida vid sida. Men då ärdet viktigt att fler urvalskriterier kan användas vidantagningen till en utbildning. Hur stor andel av deantagna som skall tas in på betyg eller högskoleprovmåste man inte reglera på förhand på det sätt somregeringen föreslår. Ett sätt att se till att det finnstillräckligt med meritmöjligheter är att högskolorna ärskyldiga att använda minst två urvalskriterier.Vi tycker att det är viktigt att utveckla nya urval-skriterier, inte minst eftersom andra kvalifikationerkan vara viktigare än de som mäts med betyg ellerhögskoleprov. Vi har sett exempel på det inom konst-närliga utbildningar. På läkarlinjen kan det handla omen levnadsbeskrivning. Intervjuer är det också viktigtatt ta hänsyn till. Dessutom är detta viktigt på journa-listutbildningen.Det är således väsentligt att uppmuntra högskolortill att pröva sådana här andra urvalskriterier. Men detgäller att låta övervaka och kontrolle-ra.Vi tycker inte att det skall vara så hårda restriktio-ner som regeringen föreslår när det gäller att användasärskilda prov. Vi vet att de har spelat en stor roll förrekrytering i fråga om grupper som inte alltid är for-mellt mest meriterade, men som skulle klara studierinom de områden där de är aktiva.Nyligen besökte jag högskolan i . Där harman en småföretagarutbildning. Rekrytering sker justmed hjälp av särskilda prov och särskilda urvalskrite-rier. Det gäller då människor som är alldeles särskiltkompetenta för den här utbildningen. Det skulle varaintressant att höra om regeringen eller utskottsmajori-teten kan ge klart besked om att nämnda utbildninginte skall drabbas av problem vid sina urval, därför attdet nu fastställs restriktioner för de särskilda proven.Vi har alltså kritik på många punkter och tyckeratt förslaget hade kunnat göras mycket bättre. Ändåhar vi inte yrkat avslag på det. Skälet är att vi tyckeratt sådana här reformer måste genomföras med någotstörre bredd i regeringen än den vänstermajoritet harsom om förmodligen kommer att säga ja tilldetta förslag.Många studenter kommer att behöva trassla sigfram i en snårskog av regler som inte fungerar bra.Många gånger kommer man att köras över av stelben-ta mallar. Högskolorna kommer att märka att möjlig-heten till en regional profil krymper. Decentralise-ringen urholkas i onödan. Då måste man, tyvärr,komma ihåg att regeringen och majoriteten i utskottetvalt att inte diskutera och att inte försöka lyssna tillandra lösningar. Jag tycker att det är en stor nackdel.Det hade gått att göra en bättre reform med merasamarbete.Med detta yrkar jag bifall till reservation 3 i ut-skottets betänkande.Anf. 132 () replikHerr talman! tar mycket riktigtupp den kritik som finns mot förslaget på flera punk-ter. På flera punkter är vi verkligen överens.