prot · GK0920 · 1996-10-29 00:00:00 — Det av Per åberopade uttalandet skall sesmot bakgrund av vad regeringen, bl.a. i förslaget tillny postlag, allmänt uttalat om postmarknaden och därfrågan om en rikstäckande service är en viktig regio-nalpolitisk fråga.Anf. 49 PER ():Fru talman! Jag vill inledningsvis tacka närings-ministern för svaret, som dessutom kom väldigtsnabbt.Min förhoppning var att näringsministern medskärpa och tydlighet skulle säga att konkurrenslagenhar mycket stor betydelse för och för Sverigesekonomi och att det är en viktig fråga att alla företagefterlever denna lag. Vidare hade jag hoppats få höralitet beröm av , som på ett konsek-vent och sakligt sätt har skött sitt arbete. Detta arbetesyftar till att verkligen få en bättre fungerande svenskekonomi. Slutligen hade jag hoppats att ministernmed skärpa skulle ta ställning för konkurrenslagenoch mot lagöverträdare som Posten, SJ och SAS - föratt bara nämna några av de större syndarna i konkur-rensfrågor.Tyvärr var svaret inte något riktigt brandtal förökad konkurrens, för att lagen skall följas och för attvi skall få en bättre fungerande ekonomi. Snarare vardet ett försvarstal för Postens agerande och litet av ettöverslätande av ett synnerligen olämpligt uttalande avstatssekreterare talman! Vad kan detta bero på? Vilka skäl lig-ger bakom attityden att inte bry sig om brott ochöverträdelse av konkurrenslagen i allmänhet ochPostens försyndelser i synnerhet? Kan det bero på attdet här är första gången Posten syndar, och att mandärmed har litet överseende med det? Nej, knappast.Posten AB innehar faktiskt det svenska rekordet i attbli fällt av . 14 gånger tror jag Pos-ten är uppe i . Kan det bero på att Posten inte är enså pass dominerande aktör att man kan vara säker påatt denna lag är tillämplig? Nej, knappast det heller.På stora områden har Posten nämligen upp till 99 %av marknaden. Kan det vara så att näringsministerninte vill ha konkurrens på den svenska marknaden,eller är det så att han gillar statliga monopol? Ellerkan det vara så illa att han inte vill stöta sig med desocialdemokratiska partikamrater som sitter i toppenpå nästan alla statliga verk och bolag?Fru talman! Jag tycker att det skulle vara mycketbra om näringsministern här i på ett tydligtsätt uttalade sig för konkurrenslagen och huruvida denskall följas eller inte. Dessutom skulle det vara intres-sant att höra näringsministerns åsikt om att Posten, SJoch SAS testar de yttersta gränserna. Tyck-er han att det är bra? blir de fällda,och i några fall har det gått så långt att det är dags attdriva skadeståndsprocesser.Jag skulle naturligtvis också tycka att det vorespännande att höra om ministern har någon kommen-tar till det faktum att Posten, med två ledande social-demokrater i ledningen, är det företag som har sattsvenskt rekord i att bli fällt av Konkurrensverket.Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Jag beklagar att jag inte har svarat påfrågor som Per inte har ställt. Jag har däremotförsökt svara på den fråga han har ställt.Jag vill kommentera några saker. Den första ärfrågan om konkurrens. Konkurrens är ett medel, ettmycket viktigt verktyg, för att nå välfärdspolitiskamål - att åstadkomma snabbare och högre tillväxt ochdärmed också större välfärd. Den socialdemokratiskarörelsen är en konsumentrörelse. Den har sitt ursprungi fackföreningar, konsumentkooperationer och ettsocialdemokratiskt parti. Den är en reaktion på mo-nopol under industrisamhällets uppbyggnad. Social-demokratin har alltså verkligen sina rötter i konsu-mentsamhället som bygger på konkurrens. Fattigaarbetare fick själva bygga alternativ till de starkaproducentmonopolen för att den vägen åstadkommatillväxt och välfärd. Någon rörelse som har starkareförankring i just konsumentintresset, och som i högregrad sett konkurrensen som verktyg för att åstad-komma bättre välstånd för dem den representerarfinns nog inte. Socialdemokratin har en oerhört starkhistoria på detta område. historia finnsfaktiskt i högre grad i producentmonopolens perspek-tiv.Den andra frågan tycker jag att jag utförligt besva-rade i interpellationssvaret. De statliga bolag som haren dominerande ställning på marknaden skall intesärbehandlas på något sätt. Konkurrenslagen gällerför dem som för alla andra. Däremot tycker jag att detär rätt naturligt att dessa stora dominerande företagfaktiskt prövas oftare än företag med en liten andel avmarknaden. Det är naturligt att man oftare går tillKonkurrensverket för att pröva om de stora företagenhandlar rätt. Jag tror att det kommit ett fyrtiotal ären-den som gäller Posten till . Av dessahar ett tiotal på något sätt lett till åtgärd.Per gillar rubriker och använder formuleringfällande dom. Det har inte alls blivit fällande dom idessa 8-10 fall, utan det har handlat om ett antaljusteringar.Jag tycker att det är bra att aktörerna på markna-den försöker sätta konkurrenslagen i praktisk funktiongenom att pröva var gränserna går och att också agerar på ett sådant sätt att de ocksåprövar gränserna. Det är ju ganska viktigt att de ocksåär tuffa i sin hantering. Slutligen kommer de tillsam-mans med att fastställa någonform av praxis som ett resultat av den lagstiftning somriksdagen har tagit ställning till.Sedan kom en tredje fråga om att det finns social-demokrater i Postens ledning och att det skulle föran-leda någon särskild åtgärd från min sida. Jag tror inteatt en majoritet av företagsledarna i de olika företagsom på ett eller annat sätt anmäls till Konkurrensver-ket är socialdemokrater. Jag tycker att frågan är rättbefängd över huvud taget.Anf. 51 PER ():Fru talman! Jag tycker att det var bra att närings-ministern så pass tydligt tog ställning för att konkur-rens är bra för tillväxt, bra för landet och bra förfunktionerna i ekonomin. Jag skall faktiskt också hållamed ministern om att socialdemokraterna har en rötter. En av dem är just tanken på att sätta denlilla personen i centrum och att jobba mot stora mo-nopol.Problemet är bara att har de stora monopolenförvandlats från att vara privata monopol och kartellertill att väldigt ofta vara statliga i olika former. Det ärdär socialdemokraterna tappar perspektivet och inteinser att det är minst lika farligt när staten är mono-polist som det var tidigare, , när vihade olika privata monopol och karteller.Jag tycker också att det var bra att höra att det inteskall vara någon särbehandling av dessa stora mono-polliknande företag. Men kan jag inte låtabli att bli litet förvånad. Posten har av markna-den och säger: Om vi inte får göra si eller så och brytamot konkurrenslagen eller testa den 14 gånger, kom-mer vi inte att kunna dela ut posten . Dåmåste vi ta en avgift på för att folk skall fåbreven hemkörda till brevlådan i närheten av huset,och då kommer vi att få dra ned på olika sätt ochskära sönder.Om man inte klarar av att upprätthålla god servicenär man har en marknadsandel på på stora om-råden, hur skall den här enda lilla procenten kunnavara det som gör att Posten blir ett glänsande företagmed mycket fin service?Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag säga att jag anser att denkonkurrenslagstiftning som har genomförts är en bralagstiftning. Den stöddes ju också av den dåvarandeborgerliga regeringen och den socialdemokratiskaoppositionen. Det finns egentligen ingenting att trätaom där.Jag tycker också att en utveckling mot en avregle-ring av de stora systemen är bra. Den påbörjades ju avden förra socialdemokratiska regeringen fram till1991. Det var också i huvudsak bra. Men det fannsnågra områden som man ägnade för litet tid åt i tan-kearbetet. Det var att klara de sociala och regional-politiska målen.Nu görs en utvärdering av detta dels av , landshövdingen i , dels av som tittar på detta inom ett antal områden.Jag vill inte riktigt - som Per - underskatta kon-sekvensen av avregleringen när det gäller de socialaoch regionalpolitiska målen. Det är uppenbart attavregleringen av flyget har lett till besvärande kon-sekvenser för t.ex. inland. Det råder ingettvivel om att det kan komma att innebära problem förlandsbygd och glesbygd när vi får en väl fungerandemarknad också inom postdistributionen.Jag skulle önska att Per och varlika intresserade av att klara de regionala och socialamålen som man är av att åstadkomma konkurrens. Jagvill också vara självkritisk och säga att jag anser att viockså borde ha ägnat litet mer tid åt att fundera överhur vi klarar de sociala och regionala målen när viöppnar de här systemen för konkurrens. Vi ägnade förlitet tid åt det.Anf. 53 PER ():Fru talman! Jag tycker att detta var en trevlig ochgivande debatt. Jag tycker att det är mycket positivtatt höra näringsministerns lovsång till konkur-renslagstiftningen.Jag delar uppfattningen att det finns problem kringsocial service och regionalpolitiska frågor när detgäller t.ex. posthanteringen. Men jag tror faktiskt attvi här i tillsammans kan lösa dessa frågor.Jag tror på upphandling, och upphandling av lagomstora delar, av den här servicen. Det skulle kunna skegenom en negativ auktion där man kommer in med ettanbud att driva någonting som icke är lönsamt.Man får tala om hur mycket man vill ha betalt för attutföra den här uppgiften elleren treårsperiod.Detta bör kunna ske på olika sätt. Vi skall inte gö-ra en jätteupphandling, så att det kanske bara är Pos-ten och möjligen något enda företag till som klarar avdet. Om vi gör en del regionala, lagom stora upp-handlingar, kan vi kanske få en del lantbrevbärare ochandra intresserade. Det kan kanske vara sådana somkör ut mjölk eller bröd. På så vis kan vi på olika sätthitta en mångfald av lösningar för att på ett rimligtsätt få ut posten även till dem som inte bor mitt i Upp-sala eller mitt i . Det tycker jag också ärviktigt.Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara understryka att det ärviktigt att man då också är beredd till handling. Dentypen av system kräver ju också en finansiering viastatsbudgeten på något sätt. Det har ju inte varit mo-deraternas bästa gren att föreslå avgifter och skatterför att sedan finansiera sociala och regionalt angeläg-na uppgifter. Jag hoppas att det Per nu sägerockså är konsistent den dagen detta inträffar.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § Svar på interpellation 1996/97:22 om dieseloch miljöAnf. 55 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att verka för att jämna ut skillnaden i skat-tebelastning mellan nya och äldre dieselbilar, efter-som skillnaden inte återspeglar den miljöbelastningsom fordonen orsakar.I samband med att kilometerskatten slopades ochersattes med en särskild skatt på dieselolja höjdesfordonsskatten för dieseldrivna personbilar. En över-gång från kilometerskatt till dieseloljeskatt innebarnämligen vissa förskjutningar i skattebelastningenmellan dieselbilar och bensinbilar till dieselbilarnasförmån. För att upprätthålla principen att den samladebeskattningen av bensin- respektive dieselbilar börvara lika hög krävdes en femdubbling av fordonsskat-ten för dieseldrivna personbilar. För dieseldrivnapersonbilar med årsmodellsbeteckning elleräldre fördubblades dock endast fordonsskatten. Moti-vet till detta var att det ansågs oskäligt att femdubblafordonsskatten för de fordonsägare som investerat idieseldrivna personbilar under de förutsättningar somgällde enligt det tidigare skattesystemet. Detta ärbakgrunden till att fordonsskatten för nya dieselbilarär högre än för äldre dieselbilar.För att stimulera nybilsförsäljningen har försälj-ningsskatten på personbilar i miljöklass 1 och 2 slo-pats och ersatts med höjd fordonsskatt för personbilarmed . För dieselbilar av årsmodell ellersenare begränsades dock höjningen av fordonsskattentill , vilket innebar att skillnaden i skattebelast-ning mellan nya och äldre dieselbilar jämnades utnågot.Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av vägtrafikens samladebeskattning. Översynen skall koncentreras till vadsom är den lämpligaste avvägningen mellan försälj-ningsskatt, fordonsskatt, energi- och koldioxidskatt isyfte att förbättra den samlade styreffekten med avse-ende på trafiksäkerhet och miljö. I det sammanhangetkommer även skattebelastningen på nya respektiveäldre dieselbilar att prövas. Jag är därför för närva-rande inte beredd att ta ställning till om det från mil-jösynpunkt är motiverat att förändra skattereglerna fördieselbilar.Anf. 56 ():Herr talman! Skatteministerns svar handlar mestom historien, hur det kommer sig att vi har den härväldiga skillnaden mellan fordonsbeskattningen pånya dieselbilar och äldre. Det var därmed inte någonstörre nyhet.Jag skall försöka formulera om frågan, så kanskeskatteministern är mer intresserad av att tala om hurhan ser på den här saken. Anser skatteministern att vibör ha ett skattesystem som styr så, att de bilar somförorenar mest åtminstone inte skall ha den lägstabeskattningen utan helst bör ha en beskattning som ärlika hög som eller helst högre än de bilar som förore-nar mindre? Kan ministern kanske ge ett svar på denfrågan?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det var viktigt att be-skriva historien för att visa på varför det är på det härsättet. Jag vet inte om var ledamot avSveriges riksdag när beslutet fattades, men det beslu-tet är ändå orsaken till att vi på dieselbilar har enfordonsskatt som ur miljösynpunkt inte verkar riktigtkorrekt.Jag tycker precis som att det finnsskäl att fundera över det här, och därför har denutredning som jag nämnde fått i uppdrag av regering-en att se över den samlade beskattningen för vägtrafi-ken och också den här typen av fordonsbeskattning.Jag anser att skattesystemet skall vara ett av de medelvi använder för att fortsätta omvandlingen mot ettekologiskt uthålligt samhälle, och då är det viktigt ser över också den här beskattningen.Anf. 58 ():Herr talman! inställning i de här frå-gorna är att vi helst vill att beskattningen läggs övermer och mer på den rörliga delen, alltså på drivmed-let, och att den mindre läggs på den fasta sidan i formav exempelvis fordonsbeskattning. Ur miljösynpunkttror jag att det vore en fördel att ha en sådan ordning.Jag förstår att omläggningen hargett de här sneda styreffekterna. Jag får väl hoppas attskatteministern följer upp den här frågan och ser detsom viktigt att skattesystemet inte blir snedvridandeur miljösynpunkt. Det är viktigt att se till att vi inte fåren stor och gammal bilpark som skitar ned mycketoch som inte beskattas utan att vi i stället får till stånden omställning, så att de nya bilar som har en väldigtlåg miljöbelastning åtminstone premieras på någotsätt.Tidigare var det så att just dieselbilar generellt in-nebar större miljöproblem än bensindrivna bilar, mende nya dieselbilarna har ju i stor utsträckning en väl-digt låg belastning, framför allt därför att de är såenergieffektiva. Det finns enligt Konsumentverketsberäkningar stora, nya dieselbilar, som inte drar merän per mil. Att framställa diesel är ju faktisktockså mindre energikrävande än att framställa bensin.Den negativa syn som vi tidigare generellt har haftpå diesel är alltså inte rimlig längre, och därför kan-ske man bör ha ett annat perspektiv.Överläggningen var härmed avslutad.10 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:16 En arbetsrätt för ökad tillväxt1996/97:43Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Luxemburg1996/97:44 Dubbelbeskattningsavtal mellan de nor-diska ländernaMotionermed anledning av prop.1996/97:38 Överlåtelser avallmännyttiga bostadsföretag eller deras bostäder1996/97:Bo14 av m.fl. (m)1996/97:Bo15 av m.fl. (v)1996/97:Bo16 av m.fl. (c)1996/97:Bo17 av de ()1996/97:Bo18 av m.fl. (kd)1996/97:Bo19 av m.fl. (fp)11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 28 oktober1996/97:42 av () till statsminis-ternDen elintensiva industrin1996/97:43 av () till statsrådet /97:44 av () till statsrådetBjörn och personer med funktionsnedsättningInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 5 november.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 25 oktober1996/97:63 av () till jord-bruksministernGenförändrad matden 28 oktober1996/97:64 av () till social-ministernHälso- och sjukvårdenden 29 oktober1996/97:65 av () till utbildningsministernTillgången till litteratur för synskadadeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 november.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 25 oktober1996/97:37 av Skånberg (kd) till statsrådetPierre SchoriIsrael och Palestina1996/97:38 av Skånberg (kd) till statsrådetPierre SchoriTunneln i Jerusalem1996/97:44 av () till statsrådet jordbruksprojekt i Tibet1996/97:45 av () till statsrådet inom FNSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 5 november.14 § Kammaren åtskildes kl. 18.07.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.