prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — Det är då upp till myndigheterna attundersöka om detta stämmer och att se till att upp-ställda krav verkligen tillgodoses.Jag tror att man bör vara litet försiktigare i sittordval innan man så bestämt fastslår saker och ting.Jag förväntar mig att kommunikationsministern klar-gör på vilket sätt hon nu tänker följa upp det som harhänt och se till att man följer uppställda miljökrav.Anf. 172 ()replikHerr talman! Låt mig klargöra vad jag syftar på.Jag har i min hand skrivelsen från ochprofessor . Vad jag syftar på är att man i detavtal som konsortiet ingått med entreprenören harställt lägre krav på muddringen än vad som har skett iVattendomstolens beslut. Det finns svart på vitt pådetta.Anf. 173 () replikHerr talman! Jag tycker faktiskt att detta är litetpatetiskt. , som har bespottat och hånatBjörn insatser för detta projekt, tar nu ho-nom helt plötsligt till sitt hjärta och försöker användahonom som ett bräckjärn på ett, som jag tycker, intehederligt sätt. Detta är inte en schyst debatt.Anf. 174 Kommunikationsminister ()Herr talman! fattade1991 beslut om att godkänna avtalet mellan Sverigeoch om att det skulle anläggas en fast för-bindelse över . har det pågått ettmycket intensivt arbete med att förbättra och förfinadet här projektet, så att det motsvarar de mycket högaoch även mycket angelägna kraven på både miljö ochsäkerhet.Både utformningen av landanslutningarna ochkust-till-kust-delen av projektet har gått igenom storamiljöprövningar. Ett av resultaten av dessa är att denkonstgjorda dubbelö som skulle förläggas söder omSaltholm har gjorts om till en enda ö. Det innebär minskar påverkan på vattengenomströmningen iÖresund liksom också mängden av material sommåste muddras upp.Ett elektroniskt trafikövervakningssystem kommeratt användas för att övervaka trafiken dygnet runt föratt informera om trafikläget, även långt in på landan-slutningarna. Om en stor olycka skulle ske, kommersänktunneln att kunna tömmas på mindre än tre minu-ter för att ge plats åt räddningsfordon. Nödtelefoner ären självklarhet. Men detta kostar också pengar.Herr talman! Det har skett en genomgripandeprövning av och av landanslutningarna.Den är till stor del ett resultat av den skepticism somhar visats i kammaren, inte minst från Centerpartietssida. Denna genomlysning har enligt min uppfattninggivit ett mycket bra resultat. Vi kommer att få enfast förbindelse över som verkligen motsva-rar mycket höga krav. Vi har också anledning attställa sådana höga krav på denna typ av stora projekt.Projektets miljöpåverkan kan delas upp i två delar.Den största miljöpåverkningen sker under byggnads-tiden. Därför övervakas byggarbetet av såväl danskasom svenska myndigheter. De skall bl.a. se till att devillkor som i har lagt fastföljs.Vid ett tillfälle fann den danska miljöstyrelsen attde mätningar av sedimentspillet som konsortiet ge-nomför inte höll tillräckligt hög kvalitet. Man stoppa-de då mätningarna och rättade till det som hade brus-tit. Det är ett exempel på att det pågår en kontinuerligkontroll.Den andra delen av miljöpåverkningen är den sominträffar när bron väl är färdig och har tagits i bruk.Det handlar då om buller och utsläpp från trafiken.Prognosen är en trafikvolym om ca 10 000 fordonper årsmedeldygn. Det kan låta som stora tal. Menman skall komma ihåg att på den led som vi nästankan se här utanför, Essingeleden i , går detungefär 120 000 fordon per årsmedeldygn.Det har ställts krav på en ny miljökonsekvensbe-skrivning. För att det skulle finnas skäl för en sådanbeskrivning menar jag att man antingen måste kommafram till att den gamla analysen skulle vara undermå-lig eller också att det har kommit fram alldeles nyaförutsättningar som förändrar hela projektet väsent-ligt. Och jag kan inte se att det har kommit vare sigdet ena eller det andra. Projektet har inte förändrats inågra väsentliga delar.De analyser som har gjorts har lett fram till har förändrat och förbättrat projektet grad förgrad ur miljösynpunkt. Vi har specialistmyndigheter.Det gäller både Miljöstyrelsen i och länssty-relsens miljöenhet i . Vi har den konstitutio-nella ordning som innebär att dessa myndigheter ärregeringens men också allmänhetens organ och det ärde som gör den här uppföljningen och kontrollen. Detär inte konsortiet som har det ansvaret, utan det ärmiljömyndigheterna. Det skall vi komma ihåg.Så går jag över till ekonomin.Öresundsförbindelsen består av tre delar. För detförsta kust-till-kust-förbindelsen mellan ochDanmark. Den har både och eko-nomiskt ansvar för. För det andra den danska landan-slutningen, och den är en suverän dansk angelägenhet.För det tredje den svenska landanslutningen som påsamma sätt är en svensk angelägenhet.De kostnadsökningar som har diskuterats ochsom finns i vår regeringsskrivelse gäller kust-till-kust-förbindelsen. Den ökningen av kostnaden består avtvå olika delar. Den ena delen kommer sig av att Sve-rige och har varit överens om att vi skall hasträngare miljökrav än de som förutsattes i riksdags-beslutet . Det har t.ex. inneburit att blockeringenav saltvattengenomströmningen har sänkts från de2½ % som nämndes då till under ½ %. Det var detsom tänkte på också, tror jag.Den andra delen beror på att anbudssummorna harökat med om man jämförmed vad som ursprungligen beräknades. Det här kanman i och för sig vara kritisk till. Men detta innebäratt den största delen nu är upphandlad. Det som åter-står att upphandla är installationsarbeten, och det är enmindre del av totalkostnaden. Dessutom är det fastaupphandlingar, så vi har, som jag ser det, oerhörtstränga krav på att detta inte kommer att braka i vägekonomiskt.Det har också ställts krav på att vi skall ha en obe-roende kommission som skall granska ekonomin engång till. Jag kan, om det möjligtvis är till glädje förnågon, berätta att har gett Standardand Poor, som är ett som jag tror ganska väl käntkreditvärderingsföretag i uppdrag att göra en kredit-värdering av projektet som det skulle te sig om detinte fanns några statliga garantier.Jag tycker att detta är utomordentligt viktigt ochbra, därför att då kan vi få den här oberoende ochkvalificerade värderingen av hur marknaden skulle sepå riskerna i ett Öresundsprojekt. Från svensk sida harman varit intresserad av det . Det var dendanska regeringen som ställde krav på statliga garan-tier, inte Sverige.Man har alltså gjort detta för att bedöma hur stortvärde de statliga garantierna har för projektets genom-förande. Syftet är att vi skall kunna få reda på vilkakreditförsäkringskostnader som borde belasta projek-tet.Herr talman! När det här projektet förhandladesfram fanns det väldigt stora förhoppningar om att detskulle ge en hög avkastning på kust-till-kust-förbindelsen. Det skulle vara så hög avkastning troddeen del att man skulle kunna betala järnväg ända upptill . Det var väl fromma förhoppningar.Det blev en debatt om detta och i den situationenupprättade den svenska delegationens sekreterare ettPM där han uttryckte att det fanns en oro för ekono-min i projektet om det skulle belastas med väldigtstora överhäng. Jag tror att det är den oron som sedanhar präglat mycket av debatten och blivit föremål fören hel del vantolkningar.Jag får säkert chans att återkomma när det gällerkust-till-kust-förbindelsen, men jag vill sluta med attsäga, herr talman, att man naturligtvis som ,och kan tycka att den här bronär en usel trafiklösning. Men jag tycker att även ettminimum av intellektuell hederlighet kräver att maninte blandar ihop finansieringen av bron via statsbud-geten och de avgifter som betalar bron. Det är biltra-fiken som betalar bron.Anf. 175 ()Herr talman! Om jag förstod ministern rätt finnsdet en gemensam tillsynsorganisation där man mellanDanmark och samordnar tillsynen enligt na-turresurslag, vattenlag och miljöskyddslag.Detta gemensamma utbyte och denna gemensam-ma tillsyn måste ju innebära ett stort underlag vadgäller utvecklingen av miljöåtgärderna. Därmed är detockså lätt att sammanställa en rapport eller en redo-visning som kan föreläggas , så att vi kan fåden information som vi behöver ha för att diskuteravidare om de krav som har ställts fullföljs, i stället föratt vi skall föra en debatt utifrån den information somvi får från medierna.Anf. 176 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag kan berätta för attvåra tillsynsmyndigheter avger kontinuerliga rappor-ter om arbetet med miljökontrollen. Vi har både påtjänstemannanivå och på ministernivå kontinuerligauppföljningar som bygger på det arbete som görs avvåra tillsynsmyndigheter i och i Danmark.Det är det som gör att jag ganska tryggt kan stå här ikammaren och säga att det inte har varit några an-märkningsvärda förändringar som gör att det finnsnågon anledning att tillsätta en s.k. oberoende kom-mission.Anf. 177 ()Herr talman! Jag skulle vilja framföra en önskantill ministern om att en skrivelse eller rapport sam-manställs med de kunskaper och erfarenheter somman har , så att vi har ett riktigt underlag när vi ifortsättningen skall diskutera den här frågan. Den ärju inte utagerad i och med den här debatten, utan denåterkommer med all säkerhet.Anf. 178 Kommunikationsminister ()Herr talman! En sådan sammanställning eller rap-port kan vi be att ta fram, så att detkan bli både överskådligt och ge en korrekt bild avverkligheten.Anf. 179 ()Herr talman! Låt mig först konstatera att det är braatt skepticism har fått till följd attbroprojektet så långt det nu är möjligt har blivit så attsäga miljöanpassat. Jag vill passa på tillfället att omigen understryka vikten av att miljöövervakningenverkligen fungerar.Jag vill övergå till ekonomin och ställa ett par frå-gor till kommunikationsministern.Eftersom bron skall finansieras med bilavgifteroch man inte fick det att gå ihop höjde man antaletbilar från 6 500 per medeldygn i den ursprungligaekonomiska brokalkylen till 10 000 för att avgiftenskulle täcka den ekonomiska kalkylen. Både Sverigesoch riksrevisionsverk har dock uttryckttveksamhet till att 10 000 bilar skall kunna finansierabron. Enligt kalkylerna skall dessutom de här 10 000bilarna bli fler , vilket gör det ännuosäkrare.Till detta kommer att vi nu vet att bron är 2 mil-jarder dyrare. Vi vet av erfarenhet att vid sådana härprojekt tillkommer alltid ett visst antal procents för-dyring innan det är färdigt. Det måste vi alltså läggatill, fast vi inte vet hur mycket det rör sig om. Dess-utom har vi de ca 10 miljarder - i stället för 1,9 mil-jarder penningvärde - som eventuellt till-kommer för de svenska landanslutningarna. Det äralltså oerhört viktigt att vi får ordning på dem, så attkostnaden inte springer upp i 10 miljarder.Men även om den inte gör det, vilket vi riskerarenligt den planering som finns, måste vi ställa ossfrågan: Hur skall allt detta finansieras, när man redaninnan var orolig för att bilavgifterna inte skulle räckatill?Anf. 180 Kommunikationsminister ()Herr talman! Ett av problemen när man diskuterarför- och nackdelar med bron är just detta: Om trafikenpå bron blir för tät får det miljökonsekvenser, men dåblir å andra sidan ekonomin inget problem. Det gåralltså inte att oroa sig för brons ekonomioch för en försämrad miljö på grund av för tät trafik.10 000 bilar är som sagt ett högst rimligt antagan-de. Att en tidigare siffra löd på 6 500 beror på att detär det antal bilar som forslas med färjan. Jag trordet är ganska rimligt att anta att det blir en viss ök-ning, dock inte så mycket att det behöver bli en Es-singeled över Öresundsbron.När det gäller landanslutningarna har man intekommit så långt att det går att göra en budgetavstäm-ning. Självklart är det regeringens mening att manskall hålla tummen på ögat på alla berörda så att inteekonomin skenar i väg. Där tror jag inte att vi harolika uppfattning.Anf. 181 ()Herr talman! Jag finner inledningen på kommuni-kationsministerns svar synnerligen märklig. Det ärfullständigt självklart att vi måste ta hänsyn både tillekonomin och till miljömålen i det här ärendet. Det ärju det hela broprojektet har gått ut på: att vi skall klaramiljömålen, som bron skall vara självfinan-sierad. Jag blir mycket förvånad över det svaret.Påståendet att 10 000 bilar skulle vara en rimligsiffra eftersom det skulle motsvara vad man skepparöver med färjor är icke med sanningen överensstäm-mande. passerar det 5 000 bilar per medeldygnmellan och . Antalet har t.o.m.sjunkit efter EU-inträdet, vilket också är ganska in-tressant att notera.De 10 000 bilar som skall gå mellan ochKöpenhamn inkluderar av det antal bilar som nupasserar mellan och . Vad ärdet som säger att av dem vill ta hela omvägenrunt ? Det måste jag också ställa mig frågandetill.Enligt avtalet skall även landanslutningarna fi-nansieras med bilavgifter. Jag förstår icke hur dettaskall gå till. Därför är det oerhört angeläget att vi serordentligt och med helhetssyn på de landanslutningarsom skall arrangeras på den svenska sidan. Vi måstefå ordentliga landanslutningar som gör att vi får enbro som går att använda - inte en bro som hänger iluften och som folk kan springa och titta på och tyckaatt den är märkvärdig. Vi måste också få ekonomin attgå ihop. Hur tänker kommunikationsministern lösadetta?Anf. 182 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det stämmer att man i antalet 10 000bilar har räknat med en del av de bilar som gåröver . Det beror helt enkelt påatt man räknat med att en del bilar inte skall till norraSjälland utan över till södra eller andra delarav eller kontinenten. Dessa förutsätter manskulle välja broalternativet i stället.Naturligtvis måste det, herr talman, vara vettigalandanslutningar. Jag vet att det pågår en diskussion iMalmöområdet om både det ena och det andra alter-nativet, men på regeringens bord och den här kamma-rens bord ligger det ingenting annat än den bud-get som ännu inte har kunnat revideras eftersom någraandra beslut icke är fattade, varken om citytunneleller om några andra alternativ. Jag förstår att det vardetta var ute efter.Anf. 183 ()Herr talman! Jag förstår att i sittanförande inte hade tid att svara på alla de frågor somvi tidigare ställt till henne. Jag tänker därför ställa tvåav dem igen.Först undrar jag helt enkelt om det är korrekt attprata om ett belopp på närman räknar ihop den totala summan för Öresundsbro-förbindelsen, dvs. både den danska och den svenskadelen och den gemensamma delen samt räntebiten. Ärdet riktigt att göra den bedömningen? Det var enkonkret fråga.Nästa konkreta fråga handlar också om projektet idess helhet. Om vi antar att det här kostar 30-40 mil-jarder, är det här då politiskt sett verkligen det bästaprojekt vi kan dra i gång i ett läge där eko-nomiska situation är hårt pressad och där vi har enväldigt hög arbetslöshet som inte ser ut att ge vika?Är det här verkligen det rätta projektet, det som viskall satsa energi och pengar på?Kan vi inte tänka oss andra saker, t.ex. diskuteraatt sammanföra högskolor osv. i det här området? Detär viktigt och naturligtvis alldeles rätt att göra. Är detinte sådana saker som vi skulle lägga ned vår energipå i stället?Anf. 184 Kommunikationsminister ()Herr talman! När man skall jämföra siffror i denhär typen av kalkyler måste man kunna jämföra uti-från . Om vi inte hade haft det här jämförel-setalet med 1990 skulle det förutsätta att vi inte hadehaft någon inflation. Det är nog ingen av kammarensledamöter som tror att det skulle vara rimligt. Visstblir det vissa teoretiska beräkningar, men det är denenda möjliga kalkylmodell man kan ha.Sedan går jag över till det som är riktigt intressant:Kunde man använda det här beloppet till någontingannat? Problemet, som har nämnts här ikammaren, är ju att det inte finns några andra pengar.Det här är icke statsbudget. Det här är icke utbytbart.Man kan icke jämföra högskoleplatser med bilavgif-ter.Bron finansieras av trafikavgifter, och det är fram-för allt biltrafiken som betalar bron - till båtnad förtågresenärer och dem som fraktar gods på tåg. Dettaär en konstruktion som jag tror blir allt vanligare iframtiden när det gäller att finansiera trafikleder.Anf. 185 ()Herr talman! När vi pratar om siffror skall vi na-turligtvis försöka jämföra samma siffror med varand-ra så att vi inte jämför päron och äpplen. Det varprecis detta jag försökte göra. Siffrorna är inte tagnaur luften. Jag har varit i kontakt med Öresundskon-sortiet vid ett flertal tillfällen, och de flesta siffrornahar jag fått från dem.Jag ställer alltså frågan igen: Är det orimligt attanta att summan kommer att hamna någonstans mel-lan 30 och 40 miljarder?Anf. 186 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag tycker att det är orimligt att jäm-föra 11 miljarder med 30-40 miljarder. Det är precisdå man jämför äpplen och päron, och det kan man integöra i en kalkylmodell.Anf. 187 ()Herr talman! Tyvärr kunde jag inte uppfatta slutetpå kommunikationsministerns inlägg, men det hadevarit synnerligen intressant att höra det. Jag hördenågot om intellektualitet - även om just det kanskeinte var så intressant.Vad gäller att likställa pengar i statskassan, somPer uttryckte det, menar kommunika-tionsministern nu att man inte kan byta ut bropengarmot högskoleplatser. Jag håller i min hand betänkan-det 1994/95:TU2, där reservation 3 rör kapitaltäck-ningsgaranti. säger där, genom mig, attdet finns risk för att denna kapitaltäckningsgarantikommer att infrias om ekonomin är dålig. Vad vi harsett i dagens skrivelse är att ekonomin är dålig, och dåkan det alltså finnas risk för att kapitaltäckningsga-rantin kommer att infrias i ett långt perspektiv. Där-med är det en angelägenhet för svenska skattebetalare.Därtill kommer det uttalande som jag har frågatkommunikationsministern om i tidigare debatter meninte fått något svar på. Det är värt att upprepa det.Den danske industriministern sade 1994 att bronskulle bli en angelägenhet för de danska skattebeta-larna. Det är ett avtalsbrott, om jag har förstått deträtt.Jag vill erinra om ett yttrande från finansutskottettill trafikutskottet /91 beträffande de ekonomiskakonsekvenserna. Där sägs att statliga garantier innebäråtaganden som har många likheter med vanliga utgif-ter och att förslag om garanti därför bör underkastassamma restriktiva prövning som vanliga utgiftsåta-ganden. Då är det ändå en fråga för riksdagen.Anf. 188 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det har förts dis-kussioner om det skulle kunna bli aktuellt att behövautlösa statsgarantin. Den här statsgarantin lämnasunder hela byggnadsperioden, och den kvarstår sålänge lånen inte är slutbetalda. Om garantin skulle blinödlidande, som det heter, förutsätter det att brokon-sortiet inte kan betala räntor och amorteringar på sinalån. Detta kan inträffa först efter det att bron tagits ibruk och när bilarna kör på den, dvs. efter sekelskif-tet.Som jag sade tidigare, talar allt för att anlägg-ningskostnaderna inte kommer att skena i väg. Manhar en bra kontroll på utgifterna. Det betyder att ga-rantin bara kan bli nödlidande om trafiken skulle bliväsentligt mycket mindre än vad som anges i progno-serna. Jag har hört att man snarare oroar sig för atttrafikens omfattning blir för stor än att den blir förliten när man diskuterar detta.Anf. 189 ()Herr talman! Jag vill instämma med ministern i attdet är trafikflödet som kommer att styra det ekono-miska resultatet av broprojektet. Men det finns enannan faktor också, och det är fördyringar underbyggtiden. Vad är det som säger att de ingångna avta-len med olika entreprenörer är de enda som kommeratt behövas och att de beslutade åtgärderna är de endasom kommer att behövas?Jag har en annan fråga till ministern. Det har intelagts någon direkt miljöprövning på bord,såsom har skett med skrivelsen angående ekonomin.Då är det väldigt svårt för en riksdagsledamot att vetavad man skall tro, när man får ta del av en väldigtsaklig framställan till konsortiet från professor angående oegentligheter imiljökontrollen. Då står ord mot ord. Det har offent-liggjorts uppgifter om att muddringsarbetet har påbör-jats trots att övervakningsutrustningen för fiskvand-ringen bara befinner sig på upphandlingsstadiet. Detär ett exempel på saker som dessa två personer ansågvara fel i hanteringen.Om ministern har haft tillgång till en bra uppfölj-ning av och insyn i miljöhanteringen genom till-synsmyndigheten, är det extra konstigt att det inte harkommit till kännedom att det förekommerkonstigheter. Om det inte förekommer konstigheterbör det också klarläggas. Vad skall vi tro?Anf. 190 Kommunikationsminister ()Herr talman! frågar hur jagkan tro att kostnaderna för projektet inte skall skena iväg. Det är helt enkelt så att det här handlar om ettfastprisavtal, som bara är indexuppräknat. Det handlarinte om att man bygger på löpande räkning. Det är detsom gör att man har kontroll på kostnaderna.Det handlar vidare om och hanstrovärdighet. Jag anser att har myckethög trovärdighet, och det har jag alltid ansett. Det somär intressant nu är att har blivit trovär-dig för först när han har lämnat sin an-ställning i konsortiet.Björn har varit knuten till konsortiet. Hanhar kritiserat konsortiet för sättet att utföra den internakontrollen av arbetet. Det framgår tydligt av olikapressmeddelanden att han anser att det ärfullt möjligt att bygga bron med de stränga miljökravsom bl.a. riksdag har lagt fast.Vad som också är känt är att konsortiet nu harändrat sin interna organisation. Vad jag har att göra,som ansvarigt statsråd i dessa frågor, är att lita påövervakningsmyndigheterna. Det är alltså inte kon-sortiet utan övervakningsmyndigheterna som är sam-hällets organ, och de har varken påtalat brister i or-ganisationen eller föreslagit några ändringar. De harinte heller bett mig att ingripa.Anf. 191 ()Herr talman! Jag skulle vilja svara på kommuni-kationsministerns inlägg, eftersom hon för andragången ifrågasätter "användning" avBjörn . Det är inte personsom är föremål för politisk debatt, vare sig här eller inågot annat forum. Det har inte med politik utan medåsikter att göra. Det har varit en tydlig diskrepansmellan å ena sidan och andra miljöorga-nisationer och å andra sidan som yr-kesutövare vad gäller bedömningen av konsekvenser-na av att bygga . Men när det gäller denskrivelse som tillsammans med profes-sor har skickat till konsortiet finns det ingenanledning för att inte observera uppgif-terna - det vore nonchalant.Jag konstaterar , när kommunikationsministernsäger att det inte behövs någon kommission, att riks-dagen inte skall få ta del av miljöutvecklingen, omarbetet går rätt till eller om det går dåligt. Det ärsjälvklart att en sådan skrivelse borde hamna på riks-dagens bord. Varför vill inte kommunikationsminis-tern att skall få ta del av de uppgifter somministern har tagit del av via tillsynsmyndigheterna?Anf. 192 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det kanske inte var tillräckligt tyd-ligt, men jag sade här ikammaren, på en direkt fråga av , att detär utomordentligt enkelt att be attgöra en sammanställning av det kontrollarbete somhar gjorts av den myndigheten. Det har jag för avsiktatt göra; jag har redan lovat den uppgif-ten. Jag förutsätter att det kommer samtliga ledamötertill del.Överläggningen var härmed avslutad.Skrivelse 1995/96:130 hänvisades till trafikutskot-tet.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:N22-N24 till näringsutskottet1995/96:Jo10-Jo15 till jordbruksutskottet1995/96:Sk29 till skatteutskottet1995/96:Ju17 till justitieutskottet1995/96:K16-K19 till konstitutionsutskottet12 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1995/96:105 Förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1995/961995/96:K23 av ()1995/96:K24 av förste vice talman . (m)1995/96:K25 av m.fl. (fp)1995/96:Kr1 av och ()1995/96:Kr2 av m.fl. (c)1995/96:Kr3 av ()1995/96:Kr4 av ()1995/96:Kr5 av m.fl. (s)1995/96:Kr6 av m.fl.(v)1995/96:Ub7 av m.fl. (m)1995/96:Ub8 av ()1995/96:Ub9 av m.fl. (fp)1995/96:Ub10 av m.fl. (kds)1995/96:Ub11 av ()1995/96:Jo16 av m.fl. (mp)1995/96:A11 av Per m.fl. (m)1995/96:A12 av (m)med anledning av prop.