prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Och det handlar ju inte om att de skalllära sig att köra snöskoter och använda den på ettklokt sätt.Man borde i stället ha lyssnat än noggrannare påskoterorganisationerna och de klubbar som jag tyckergör ett så berömvärt arbete i att skola snöskoteråkar-na. Jag tänker på den studieverksamhet som vi harhört talas om. Jag vet att SVEMO tillsammans med delokala snöskoterklubbarna erbjuder ett mycket brautbildningspaket. De skulle också ta på sig ansvaretför en efterföljande examination för förarlicensen, istället för traktorkortet som kanske inte är riktigttrovärdigt.En förarlicens kan också dras in om föraren skullemissbruka den. Man följer då de principer somSVEMO tillämpar för olika typer av licenser.Utskottet har tyckt att det här inte är något braförslag. Man förstärker faktiskt det som regeringenhar sagt om att det nog skall till en förarlicens. Jag serfram emot att en licens mycket snabbt kommer fram.Vad gäller EU:s hantering av körkortsfrågor sägerman i det speciella direktivet från omkörkort att kännedom om hur fordonet används och deregler som bör finnas med anledning av användandetskall vara vägledande. Men jag tycker att det är vik-tigt att utskottet nu också försöker bevaka detta attkunskap om flora och fauna tillförs förarlicensen närman skall åka snöskoter.Fru talman! Nästa fråga som jag vill beröra är in-förande av hastighetsbegränsning som i sig är litetgrand verkningslös, i alla fall om man skall jaga fart-syndare. Polisen som skall göra det, har det ju litetknapert med resurser.Visserligen har man fastnat för itimmen som en sorts generell hastighet. Det är ju ettsteg i rätt riktning och kan ge färre missbrukare. Visom har motionerat i den här frågan tycker att detegentligen är litet onödigt att införa en hastighetsbe-gränsning. Genom ett gott arbete från skoterklubbaroch andra kommer man att sköta det här och klara avdet på lokal nivå. Det har vi också sagt i vår motion.Det finns en fråga till som jag tycker är väldigtviktig att ta upp. Det gäller det införande av regle-ringsområden som beskrivs. Utskottet skriver i sittbetänkande att det är av vikt att kommunerna ges ettstort inflytande över områdena och lederna. Manskriver vidare att regeringens samråd med kommu-nerna uppenbarligen avser att tillgodose önskemål omett sådant inflytande. Utskottet skriver också att detkan antas att regeringen kommer att lägga stor viktvid de synpunkter kommunerna kommer att framföraunder samrådet.Trots att utskottet tycker att kommunerna skall haett stort inflytande ger utskottet ändå inte regeringendet till känna. Det borde man ha gjort. Jag önskar attutskottsmajoritetens företrädare kunde lugna mig påden här punkten genom att aktivt bevaka utformning-en av innehållet i något slags regleringsbrev somregeringen förmodligen skall utfärda sedan vi harfattat beslut nästa vecka.Jag tycker att det är viktigt att det där framgår attde lokala snöskoterklubbarna och kommunerna gesdet inflytande som sägs vara så viktigt. Då kan de levaupp till utskottets förväntningar. Annars tror jag attdet kan bli bekymmersamt . Det klimatsom har uppstått mellan skoteråkare och ortsbefolk-ning och det arbete som pågår får inte störas av upplever att någon lägger fram fel synpunkter såatt man inte förstår vad som händer. Det är mycketviktigt.Även om jag kanske får ett svar och det kommerin i protokollet litar jag inte riktigt på att miljöminis-tern läser det. För säkerhets skull vill jag inför vote-ringen som jag tror sker nästanvecka ändå anmäla att jag just på de punkter som jaghar berört har för avsikt att avstå i den omröstningsom gäller själva betänkandet.Visserligen har jag sett att vissa reservationer in-nehåller delar av det som vi har med i vår motion.Men det står ju faktiskt också mycket annat, så jagmåste även avstå från att rösta på de reservationersom berör ärendet.På det sättet försöker jag uttrycka min otillfreds-ställelse över att betänkandet ändå inte går så långt idet här avseendet som det borde ha gjort. Jag tyckeratt det är mycket viktigt med lokalt inflytande.Lennart Brunander påstod att det blir förfärligamarkskador efter snöskoter när man kör över djupsnö. när solen smälter bort snön ser manenligt honom stora skador uppe på fjället. Jag har haftmycket svårt att se de spåren, i alla fall efter snösko-ter.Men däremot kan andra fordon ha gjort spår i fjällen.Det kan vara alltifrån fyrhjulingar till motorcyklar.Det kan jag hålla med om.Jag tror att vi skulle kunna komma till rätta medokynneskörningarna även i blandskogarna om denlokala utbildningen kunde utvecklas och vara viktig idet framtida arbetet kring skoterfrågor. Men se förGuds skull till att fritidsbåtarna behandlas på ett så-dant sätt att vi ser att regler som dessa inte bara ska-pas för oss som bor i glesbygden.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! sitter inte jag i det parti som bildarregering, . Därför vill jag uppmana LeoPersson att verkligen se till att regeringen skriver enproposition som går längre än Miljövårdsberedning-ens förslag när det gäller skärgården. togupp detta i den motion vi skrev med anledning avpropositionen. Vi menar samma sak som . 193 betänkande handlar om fjällvärlden.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Fjällvärlden togs upp i förslaget. Detfinns naturligtvis likheter mellan skotern i fjällen ochbåten i skärgården. Jag delar uppfatt-ning om att vi skall ha tysta områden såväl i fjällensom i skärgården. kommer att hjälpa tillom vill ha eldunderstöd för strängareregler än de Miljövårdsberedningen föreslår i skär-gårdsbetänkandet.Anf. 195 ():Fru talman! Vi har tydligen fått vår dagligaranson av ilskna demonstranter ute på Mynttorget.500 ilskna demonstranter har sagt att vi bör vänta tvåår med de beslut som ligger på bord.Ola har nöjt sig med att åtminstone i vissadelar tycka att man kan vänta till. Jag tyckerfaktiskt att vi redan har väntat alldeles för länge här iriksdagen. Flera regeringar har förhalat frågorna all-deles för . Även om det tog miljöminister att på grundval av allt detmaterial som redan fanns lägga fram de förslag vi nubehandlar, välkomnar jag att de nu har lagts fram.Det är när två och ett halvt årsedan kammaren senast behandlade ett förslag frånregeringen i dessa frågor - ett förslag som innebarjust att man sköt upp frågornas hantering två och etthalvt år. Det finns ingen anledning att göra om det.Såvitt jag kan se är det bara och jag somär kvar från den debatt vi höll för två och ett halvt årsedan.Fru talman! Jag bor själv i nordvästra är förvisso icke fjällvärlden, men det är ett områ-de där folk åker skoter mycket och ofta , ibland oavsett om det föreligger något snö-täcke eller ej. De problem som finns med snösko-teråkning är i allt väsentligt problem för lokalbefolk-ningen i de områden där skotertrafiken äger rum. Deär också i allt väsentligt orsakade av lokalbefolkning-en. Detta är inte i huvudsak ett nollåttaproblem. Atthävda det, menar jag, är ren och skär missnöjespopu-lism.Jag vet att skotern är ovärderlig för alla skötsam-ma skoteranvändare i min hembygd liksom i resten avNorrland, , och . Det gäl-ler både i jobbet och . Det är deras intres-sen som jag vill slå vakt om när det gäller skoteran-vändningen. Jag vet också genom otaliga vittnesbördoch genom egna iakttagelser att skotern missbrukas avalldeles för många icke skötsamma skoteranvändare.Det innebär att man tillfogar sig själv, andra männi-skor, skogs- och jordbruksmark och djurlivet allvarli-ga skador. Därför behöver vi rimliga regler för skoter-trafikanter, precis som för andra motorfordonstrafi-kanter. Dessa regler, som de är föreslagna, drabbarinte nämnvärt de skötsamma, men ökar förhopp-ningsvis ändå trycket på de icke skötsamma.Ola , bl.a., säger att hastighetsgränser intebehövs för de skötsamma. Det är ett problem för deskötsamma. Varför skulle hastighetsgränserna vara ettproblem för de skötsamma? Är det för att de sköt-samma i själva verket tycker att man kan köra väsent-ligt fortare än ? Tycker man intedet tycker jag att man är en skötsam skoterförare, ochdå är det rimligtvis inget problem.Ola säger att det är omöjligt att kontrolle-ra och att det finns så få poliser. Det är förvisso sant.Det är så även i nordvästra . Det är detäven när det gäller att kontrollera efterföljden av degenerella hastighetsregler som gäller för biltrafik, menvi har dem ändå. Tycker att vi kan slopahastighetsreglerna även när det gäller annan motor-fordonstrafik där vi saknar polis och möjligheter attkontrollera efterföljden? Det är det enda logiska.Ola hänvisar till att man borde kunnaförlita sig på den lokala traditionen. Jag är övertygadom att vi inte skulle ha några hastighetsregler förnågra motorfordon i dessa delar av landet om manföljde den regeln generellt.När det gäller körkortsfrågan sägs det t.ex. att detär så långt till körskolor för en del av dem som skulledrabbas av att behöva skaffa sig körkort eller traktor-kort. Dessa regler är ju generella. De gäller inte bara ifjälltrakterna. De gäller i hela Norrlands kust- ochinland. De gäller i , och Dalsland.Där är det tvärtom så, att väldigt många har anledningatt skaffa sig körkort eller traktorkort av många skäl.Om argumentationen gällde kunde man hävda att detär lika långt för dem som skall köra bil, och somtycker att de i alla fall inte skall köra bil nere i Stock-holm. De skall ju bara köra bil uppe i fjällområdet.Det går inte, , att ha regler som inne-bär att man kan köra utan körkort i vissa områden ochmed körkort i andra områden. Skall gränsen gå vidgränsen till eller väster om ?Var skall den gå?Det sägs att problemet med körkort och traktor-kort är att man får ta del av en massa andra trafikreg-ler och annat trafikvett. Mycket av skotertrafikenkommer faktiskt rätt ofta, så fort den kommer utanförde rena fjällområdena, i kontakt med övrig vägverk-samhet. Det är inte nödvändigtvis så att man kör påvägarna, men man passerar dem åtminstone. Dessakrav kan rimligtvis inte vara en nackdel om man villfå en vettig och skötsam skotertrafik.Jag återkommer till den s.k. lokala förankringen.Jag tycker att det är ett ganska märkligt resonemangatt säga att man skulle förlita sig på den lokala opini-onen när det gäller skotertrafik, och blunda för att detnaturligtvis finns liknande uppfattningar när det gällerandra områden. Jag är övertygad om att det finnsmånga skötsamma bilister som tycker att de generellahastighetsreglerna för bilar i mina hemtrakter också äronödiga och att de är onödigt låga. Jag har exempelfrån min egen hembygd. Men vi har dem av skäl somär rätt uppenbara för de flesta här i kammaren.Man säger att den lokala opinionen skall avgöra.Efter reaktionerna på de missnöjesyttringar som harkommit inför regeringens förslag är jag ganska skep-tisk till att några lokala församlingar skulle ha modetatt stå emot den lokala opinionen, som hörs ännumycket starkare på hemmaplan än på Mynttorget.Anf. 196 ():Fru talman, ledamöter och åhörare! Som norr-bottning står jag här i talarstolen inte som den siste,men som den näst siste talaren i debatten om betän-kandet Hållbar utveckling i landets fjällområden eller"skoterproppen", som den populärt kallas. När klub-ban faller sätter den här församlingenpunkt för detta ärende. Det har varit en lång debatt,och det har varit mycket intressant att lyssna på ut-skottets ledamöter och till den argumentation som harförts här. Men det har inte bara varit en debatt i denhär församlingen, utan många diskussioner har förts istugorna ute i landet, speciellt i den norra delen, endebatt som delvis varit både hård och intensiv. För attvi skall komma i den rätta stämningen har Stockholmi kväll ett lagom fint snöfall.I ett län som , av landetsyta, finns sex nationalparker och ett antal naturreser-vat och skyddade områden. De omfattar en yta på ca23 , och ni skall veta att redan idessa områden finns ett rätt stort och omfattandeskydd. I det perspektivet kan man förstå den debattsom förts. är också det län som har flestantal skotrar. Men vi är också stolta över det faktumatt den fjällregion som vi har, och som den här debat-ten mycket handlar om, nyttjatspå olika sätt av människan, i olika tidsepoker, ochändå betraktas den som sista vildmark ochutgör givetvis en unik del av Skandinavien.Regeringen har i propositionen Hållbar utvecklingi landets fjällområden tagit fasta på detta. Som jag serdet innehåller det betänkande som vi snart kommer attklubba, efter de ändringar som utskottet genomfört,ett rätt bra och väl avvägt förslag, om man fokuserarpå helheten - speciellt om man betänker hur det kun-de ha blivit. Men det är också viktigt, vilket Miljö-vårdsberedningen och senare även propositionen hargett uttryck för, att de som bor i området kan ta ställ-ning till detta, att de kan leva, få utbildning och hamöjlighet till trygghet och livskvalitet inom ramen fördet naturen tål. Det skall enligt vår mening vara väg-ledande i det fortsatta arbetet för en hållbar utveck-ling.Förslaget med miljömål för viktiga verksamheterär positivt, och vi fäster givetvis stor vikt vid denorganisationsform som fjälldelegationen utgör och detsamråd som detta forum kan utvecklas till. De bul-ler- och miljömål som sätts upp på det tekniska områ-det, dvs. skotrar, måste givetvis ske på minst sam-nordisk nivå. Det har även talat om. Mentiden talar för ökade miljökrav.Den biologiska mångfalden anser jag i alla fallmåste säkerställas för framtida generationer. Men föratt man skall lyckas och få så bra resultat som möjligtmåste så många som möjligt vara med på vagnen. Detär mycket viktigt.Av förståeliga skäl har debatten handlat mycketom terrängfordon, både på snö och utan snö. Man harfått intrycket att det är för eller emot skotern dethandlar om. Det tycker inte jag är riktigt sant. Mendet är också på detta område som vi har framförtsynpunkter på propositionen.Som norrbottning och boende mitt bland dessasnöskotrar har jag själv kunnat följa utvecklingen avdetta som jag säger utmärkta fordon detfunnits. Jag är själv användare av skotern sedan drygt25 år. Den tekniska utvecklingen, som här har kom-menterats, har förändrat användningen radikalt, ochantalet utövare har utökats om. Mensnöskotern har sammantaget många positiva effekterför vår landsända. Den utgör ett viktigt transportme-del i väglöst land och har av den anledningen storbetydelse för de näringsverksamheter som finns. Förrennäringen och turismen är den mycket viktig ochbetydelsefull.Skotern ger också möjligheter för breda befolk-ningsgrupper, barnfamiljer, äldre och handikappade,att på snötäckt mark besöka naturen, fjällvärlden,skärgården och andra åtråvärda områden. Av denanledningen ser jag mycket positivt på förslaget ochbetänkandet som vi nu behandlar. Möjligheten attäven i fortsättningen få utnyttja skotern är av centralbetydelse för människorna i den här delen av landet.Att det sedan, till slut får jag väl säga, blev en egensvensk modell är jag mycket till freds med.Vi har i vår motion till propositionen tagit upp treyrkanden som utskottet behandlat. Först och främstser vi som positivt att utskottet tog förnuftet till fångaoch föreslog en höjd generell hastighetsbegränsningpå och möjligheten att lokalt sänkaden. Även den nu föreslagna högre hastigheten kom-mer i praktiken att vara svår, ja, nästan omöjlig attövervaka. Men hastigheten är i alla fall anpassad nivå som i normalfallet är vanlig och som dagensskotrar också är byggda för. I denna del är motionJo31 tillgodosedd.Det andra yrkandet gäller det lokala samrådet ochkommunernas ställning. Här är det betydelsefullt attframför allt den regionala och kommunala nivånkommer till tals. Att kommunen med alla sina lokalaorganisationer och den kunskap som dessa besitterkommer till användning är betydelsefullt för den ac-ceptans som krävs för att i slutändan få en bra pro-dukt, vilket vi alla är ute efter.Fru talman! För en stor kommun som ,som redan har stora områden med olika förbudsgra-der, bl.a. på grund av att i denna kommun finns fleraför nationen viktiga nationalparker, är det av stortvärde med utskottets skrivning om att "understrykavärdet av att den fortsatta verksamheten bedrivs i närasamråd med lokala intressen och att kommunerna gesett stort inflytande i dessa frågor." T.ex. vid byggan-det av skoterleder.Motionsyrkandet har lämnats utan åtgärd. Men dethar i alla fall inte blivit avstyrkt och det kan ses somett svagt bifall. Detta har även kommen-terat.Det tredje yrkandet gäller införandet av minsttraktorkörkort. Här vill jag klart deklarera att det intefinns något som helst samband mellan att plöja Skå-nes mylla och att framföra en skoter i ,även om jag inte besitter några större kunskaper iplöjningstekniken. Men på den punkten har kritikernahelt rätt, och det är på den punkten debatten har förtsmycket hårt i den lokala pressen uppe i Norrbotten.Vi har dock funnit att det allmänna behovet av att haett juridiskt forum för lagöverträdelser kan ha enpositiv verkan på skotertrafiken. Därför ställer vi upppå utskottets synsätt på det området.Fru talman! Det viktiga är trots allt förarlicenser.Där har organisationerna gjort en betydel-sefull insats, och under klubbarnas ledning har enligtuppgift minst 40 000 prov avlagts på frivillig väg. Detär något som man måste ta fasta på. Det är ett arbetesom kan utvecklas väldigt mycket med snöskoter-klubbarnas hjälp. Utskottet bör givetvis ta hänsyn tilldetta. Det har också påtalats tidigare i debatten.Fru talman! Med anledning av det intryck som ut-skottet har tagit av det som vi har anfört i motion Jo31yrkar jag bifall till samtliga förslag som utskottetkommit fram till.Anf. 197 PER ():Fru talman! Jag skall helt kort ta upp tre frågorsom inte hann med i sitt anförande.Det handlar om en samordnad fjällplanering i kom-munala översiktsplaner. Det handlar om att vi villstoppa mineralbrytningen i den obrutna fjällvärldenoch att vi kräver miljökonsekvensbeskrivningar avnya och utbyggda turistprojekt.Fjällområdena är av riksintresse. De utgör en na-tionell resurs med betydande naturvärden för nuva-rande och kommande generationer. Därför har vi enönskan - jag har inget yrkande om den här reservatio-nen - om att en utvecklad och samordnad fjällplane-ring slås fast i de kommunala översiktsplanerna, fören hållbar utveckling och för bevarande av den bio-logiska mångfalden, enligt Miljövårdsberedningensförslag.Länsstyrelsen bör i detta sammanhang ges i upp-drag att ta fram underlag för fjällkommuner som om-fattas av 3 kap. naturresurslagen och attutforma vägledning för arbetet.De obrutna fjällområdena får enligt Miljöpartietinte äventyras till följd av mineralutvinningen. I dagfår sådan faktiskt förekomma om det finns särskildaskäl. Därför bör naturresurslagens gränser ses överoch strängare regler införas. bör ges i upp-drag att ta fram förslag till hur skyddet av fjällområ-dena kan förbättras och framtida mineralbrytning iobrutna fjällområden stoppas.Turistnäringen är oerhört viktig, inte minst i gles-bygden, för utkomstmöjligheter och för rekreation.Den orörda naturen är en ovärderlig resurs, och justtillgången till tystnad är kanske en av fjällvärldensspeciella resurser. Men naturen slits, fru talman, avden mänskliga närvaron. Det handlar om miljöfarligtavfall som vi åstadkommer. Det handlar om allatrampande fötter, om djupa hjulspår, om bränder ochom oväsen. Därför vill ha konsekvensbe-skrivningar av de olika turistprojektens miljöpåver-kan. Det gäller både vid planering av nya och vidutbyggnad av redan befintliga projekt.Vi i vill utveckla det man kallar förekoturism, eller kulturturism. Det är det varsammautnyttjandet - eller nyttjandet, det är iakttagandet, detär lyssnandet och det är möjligheter till rent vattenoch frisk luft.Fru talman! Jag är siste talare. Jag yrkar bifall tillreservationerna 16 och 17, men jag ställer mig givet-vis bakom övriga reservationer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:59Till riksdagenInterpellation 1996/97:59 av ombehörighet för högskolestudier.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den29 november 1996.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 22 november 1996Carl ThamEnligt uppdragMagnus ErikssonExpeditionschefInterpellation 1996/97:65Till riksdagenInterpellation 1996/97:65 av omdet särskilda utbildningsbidraget.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den29 november 1996.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 22 november 1996Carl ThamEnligt uppdragMagnus ErikssonExpeditionschef8 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1996/97:RR3 revisorers förslag angåendearbetsmarknadsutbildningMotionermed anledning av prop. 1996/97:55 Kapitaltillskotttill AmuGruppen AB1996/97:A14 av m.fl. (v)1996/97:A15 av ()1996/97:A16 av m.fl. (fp)1996/97:A17 av m.fl. (kd)1996/97:A18 av m.fl. (fp)1996/97:A19 av Per m.fl. (m)1996/97:A20 av m.fl. (mp)9 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 28 november1996/97:87 av () till utrikesministernÖkade FN-insatser på ÖsttimorInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 november1996/97:131 av () till försvars-ministernStorholmen1996/97:132 av () till justitiemi-nisternKontrollen över den internationella handeln medfarligt avfall1996/97:133 av () till inrikesministernTillgänglighetsskapande åtgärder på allmän plats m mFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 27 november1996/97:111 av () tillutrikesministernNigeria1996/97:112 av () tillutrikesministernFN:s säkerhetsråd1996/97:113 av () tillutrikesministernSvensk vapenexport1996/97:114 av () till utrikesminis-ternMänskliga rättigheter i Iran1996/97:115 av () till social-ministernLäkemedelsutköp1996/97:116 av () till socialministernDopningjouren1996/97:117 av () tillkommunikationsministernPostens samhällsansvar och service1996/97:118 av () till arbetsmark-nadsministernKontrollstationer för arbetslösheten1996/97:119 av () till utrikesministernCanberrakommissionen1996/97:121 av () till utrikesministernTeknologisk kärnvapenkapprustningSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 december.12 § Kammaren åtskildes kl. 21.25.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets bör-jan till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 5 §anf. 114 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.