prot · GK0934 · 1996-11-27 00:00:00 — I debatten förde jagfram att jag tycker att det är rimligt att statens spelbo-lag, på samma sätt som Systembolaget, anslår en delav sin vinst till forskning kring den här beroendefor-men. Det är något som jag hoppas att den utredningkring lotteriverksamheten som skall starta har iåtanke när den skriver sitt förslag.Ungdomsforskningen är ett annat område som jagvill lyfta fram. Jag har haft anledning att gå igenomområdena ungdomsforskning och äldreforskning. Detfinns en skillnad mellan dessa två områden. Forsk-ningen på ungdomssidan är spretig, och alltför litetgörs för att få fram hur man tidigt kan identifierariskbarn och riskungdomar och sedan förebygga att dehamnar i missbruk och kriminalitet.Det jag särskilt skulle vilja lyfta fram här är epi-demiologin och den satsning som behövs i det härlandet när det gäller epidemiologi. Vi kom sent frampå det här området. Vi har inte den tradition somengelsmän och amerikanare har. bor vi i ettland där epidemiologisk forskning lätt kan genomfö-ras.I den förra debatten var vi inne på det här medregistren, hälsoregistren. De är en väldigt bra ut-gångspunkt för sådan här forskning. Jag vill under-stryka att denna forskning inte är till för forskarnautan för patienterna, för människorna ute i samhället.Den syftar till att på ett så tidigt stadium som möjligthitta hälsorisker och upptäcka vilka individer som ärsärskilt i riskzonen. Den syftar också till att få framhur vi skall kunna förebygga att dessa personer ham-nar i ohälsa. Det kan handla om miljörisker, det kanhandla om läkemedel, det kan handla om arbetsmiljö-er osv. Här har vi alltså ett utmärkt material, men vihar brist på forskare. Därför måste det satsas på ut-bildning av fler epidemiologer i det här landet. Detlyfter vi fram i vår reservation.Epidemiologin skulle också kunna svara på en delav de frågor som några andra partier har lyft fram imotioner, och som också socialdemokraterna har lyftfram i sina förslag. Det handlar om ojämlikheten ifråga om hälsa. Vi vet att t.ex. korttidsutbildade medmonotona arbeten löper större risker. Vi skulle dockvilja komma bakom denna statistik och få mer kun-skap om varför den här gruppen reagerar som den göroch om hur vi skulle kunna förändra deras situationoch förebygga ohälsa.Kerstin Warnerbring tog upp amalgamet i sitt in-lägg. Vad jag skulle vilja är att utifrån ett epidemio-logiskt perspektiv, och utan att plocka fram en enskildagens, göra en studie över människor med problem imunhålan och jämföra dem med människor som intehar problem i munhålan men som har lagningar. Manskulle kunna studera vad de har gemensamt, vad somskiljer dem åt och vad orsakerna bakom deras pro-blem kan vara.Det finns en risk med att man drar fram ett ämnesom boven i dramat. Om det inte är boven i dramatmen man ändå fängslar det som om det vore det, dåriskerar man att patienterna får fortsätta att ha sinaproblem, eftersom den verkliga boven undgår upp-täckt. På samma sätt skulle vi också kunna få merkunskap om människor som har de sjukdomar somgår under samlingsnamnet elallergi.Jag tycker att det är oerhört viktigt att studera dehär grupperna närmare. Det här är människor som harreella hälsoproblem, men hälso- och sjukvården stårsom ett stort frågetecken inför dem. Man vet inte hurman skall tackla problemen, för man vet inte riktigtorsaken till dem och man känner inte till mekanismenbakom dessa ohälsor. Med epidemiologisk forskningskulle vi kunna komma sanningen närmare.Folkpartiet liberalerna står bakom reservationerna1 och 2, men nöjer sig med att yrka bifall till reserva-tion 7 som avser moment 15 som gäller epidemiologi.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte finna något motsatsför-hållande mellan det som tar frambeträffande amalgamet och det som jag framfördeangående Metallbiologiskt centrum i . Jagmenar att de kunskaper som redan finns vid Metall-biologiskt centrum i kan komma mycket vältill pass om man utökar det här på det sätt som BarbroWesterholm har sagt. Jag finner alltså att de två för-slagen mycket väl kan gå hand i hand.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Jag vill tillägga att det då är viktigt attdet är högkvalitativ forskning som utförs. Jag kan intevärdera forskningen i , jag vet bara att finnsvissa synpunkter på den. Det finns ett förslag, jag troratt det är från , attockså göra en utvärdering av den epidemiologiskaforskning som pågår i landet. Eftersom vi är nya påområdet internationellt sett, är det väsentligt att viockså får en kvalitetsbedömning. Den bedömningenbör göras av utländska forskare, inte av inhemska somkan ha ett partsförhållande eller förutfattade meningartill den här forskningen.Anf. 59 ():Fru talman! Det var många intressanta områdensom och togupp här. De sade mycket som jag kan instämma i.Men jag hörde inte att de skickade med några pengar.Inte har jag sett att det har gjorts några bortpriorite-ringar heller. Därför är det bra att avstod från att yrka bifall till reservationen. Vihar i vårt budgetförslag, som enda parti tror jag,skickat med pengar till vissa bestämda områden, t.ex.Folkhälsoinstitutet, , och . Det handlar om att hålla uppe kvalite-ten och att satsa på nya saker.Eftersom vårt penningförslag föll i budgeten, hardock inte jag heller några pengar . Därför tänkerjag avstå från att yrka bifall till min reservation. Mendet hindrar inte att de frågor vi tar upp är väldigtangelägna, och att man kan uppmärksamma dem iforskningen. Framför allt är det nya områden sompockar på intresset. Det är t.ex. arbetslösheten, som ärväldigt viktig. Det är också forskning om kortarearbetsdag, något som jag tror att det är absolut nöd-vändigt att vi tittar på. Detsamma gäller exempelvisde nya möjligheterna på handikappområdet. Det härmed elallergi är jätteviktigt. Det är också en ny före-teelse. Inte minst viktigt bland det vi prioriterar ärkvinnors hälsa. Det är något som har varit undanskuf-fat mycket länge.Men den stora forskningspropositionen kommersom sagt att behandlas senare, och jag vill i övrigtyrka bifall utskottets förslag.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! När det gäller det specifika ohäl-soproblemet med spelberoendet har vi anvisat en vägför hur man kan finansiera detta. Det är genom att taav statens vinst. Det kan inte besluta om,eftersom vi inte har specialdestinerade skatter. Destatliga bolagen kan däremot göra det om de får ensignal från att så skall ske. Det ärdärför jag tycker att man får ta med den delen i ut-redningen.När det gäller epidemiologin i övrigt är det som visäger i en signal till forskningsråden hur deskall prioritera inom den ram som de har. Det är ock-så en signal till landstingen som blir berörda av dennaforskning. när landstingen tar över ansvaret förläkemedelsnotan i öppen vård är jag ganska övertygadom att de ser vinsten i att satsa på denna epidemiolo-giska forskning, eftersom den i slutändan kommer attleda till en mer rationell läkemedelsterapi och bespa-ringar.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag tycker att harrätt i mycket. Jag tror också att detta utskottsbetän-kande kan bli en signal. Det är inte alls dåligt. Mendet är klart att effekten skulle bli större om vi kundeskicka med litet pengar. Jag beklagar att övriga partierinte kunde prioritera detta även i budgetsammanhang.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Jag återvänder till att det faktiskt finnsen del resurser i samhället och inte minst hos forsk-ningsråden. Epidemiologin har dock haft att kriga motandra vetenskapsområden. Där finns anledning attgöra en omprövning. Det är bl.a. denna omprövningoch omprioritering som Medicinska forskningsrådetkommer in på.På t.ex. läkemedelsområdet satsar ju staten på ettläkemedelsepidemiologiskt nätverk där det ocksåfinns en resurs. Det finns anledning att lyfta framderas forskning.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! , har integlömt bort att anslå pengar. Vi har inte heller struntati att göra det. Vi har, precis som , velat ge en fingervisning åt dem som hand-lägger alla de forskningsmedel som finns inom Soci-aldepartementets verksamhetsområde om vad riksda-gen de facto anser är väldigt viktigt att man sysslarmed. Sedan får de i sin tur prioritera inom sina medelhur de skall utnyttjas.Även om vi inte alltid anslår nya pengar till olikaverksamheter är det viktigt att vi riksdagsledamötertalar om vad vi anser skall prioriteras. Med tanke påhur samhället ser ut för både barn och familjeroch med tanke på flera av de saker som jag nämnde imitt inledningsanförande är det mycket viktigt att vifår en bredare forskning omkring detta, och vi anseratt det skall prioriteras.Samma sak gäller relationerna till hälsa och miljö.Man skulle nämligen kunna vinna väldigt stora kost-nader på att förebygga sjukdomar i stället för att tahand om sjukdomar när de redan har inträffat.Det har redan satsats mycket forskning på amal-gamet, och vi anser att det är helt fel om den forsk-ningen inte får fortsätta på ett vettigt och föredömligtsätt. Vi visar alltså på vad som är viktigt. Sedan fårforskningsråd och alla andra myndigheter som sysslarmed dessa områden själva prioritera hur de skall an-vända sina pengar.Anf. 64 ():Fru talman! Tvärvetenskaplig forskning är viktiginom många områden. När det gäller den segslitnafrågan om tandvårdsmaterial är tvärvetenskapligforskning A och O.Mycket tid har förlorats på grund av revirgränser.Om tandläkare, läkare, toxikologer, beteendevetareoch tekniker samverkar i hela landet kommer detförhoppningsvis snart att ställas självklara krav på atttandvårdsmaterial skall genomgå samma kontroll somläkemedel, att de skall innehållsdeklareras och allergi-testas och att biverkningskontrollen skall bli obliga-torisk.Intet av detta gäller . Visst är det konstigt attvarken patient eller tandläkare vet vad somsätts in i munnen? Visst är det konstigt att vi nu skallbehöva se marknaden fyllas med oprövade materialsom orsakar allergier utan ens veta vad de innehåller?Det som behövs är inte i första hand forsk-ning som bevisar att man kan bli sjuk av amalgameller av andra tandvårdsmaterial utan forskning somvisar hur man kan byta ut material som individenreagerar på och vad man kan sätta in i stället.Ett exempel på tvärvetenskapligt samarbete i dettasammanhang är Metallbiologiskt centrum i Uppsala.Fru talman! Vi i anser att forskningeninom allergiområdet skall vara prioriterad. Allergier-na är ett jätteproblem. Man räknar med att vartredje svensk är allergisk. Omkring tre miljonersvenskar har någon form av allergi eller annanöverkänslighet. Allergierna har fördubblats under desenaste 20 åren, och allergi är nu vår största folksjuk-dom. Mer än vart tredje skolbarn är drabbat.Astma skördar många liv. Omkring 1 200personer uppskattas dö av astma. Det är dub-belt så många som dör i trafiken. Allergiska sjukdo-mar innebär stora förluster i livskvalitet, både för demsom drabbas, för anhöriga och för omgivningen.Därför anser vi att forskning om allergier och an-nan överkänslighet skall vara ett prioriterat område.Fru talman! Vi står bakom samtliga våra reserva-tioner, men jag kommer att begära votering bara påreservationen om forskning om amalgam.Jag yrkar bifall till reservation 9.Anf. 65 SKÅNBERG (kd):Fru talman! En gång varje mandatperiod läggerregeringen fram den stora forskningspropositionensom styr forskningen . Dennamandatperiod lyckades regeringen pricka in allmännamotionstiden med forskningspropositionen och till alltannat arbete lägga det krävande och viktiga arbetet attgöra prioriteringar inom olika forskningsområden.Det är inte alldeles okomplicerat för regeringen attskriva forskningsproposition och för oss i riksdagenatt motionera i forskningsfrågor. Å ena sidan haruniversiteten en alltmer långtgående självständighetoch ett självstyrande som i sig begränsar utrymmet förregering och riksdag att lägga synpunkter på hur an-slagen används. Forskningen som sådan är, och skallvara fri och obunden. Det är en princip som bådeföregående och nuvarande regeringar har sagt sig varaberedda att fortsätta värna. Men å andra sidan finnsdet naturligtvis behov för samhället att forskningenbelyser olika problem och frågeställningar både vadgäller grundforskning och tillämpad forskning.Det är en grannlaga avvägning mellan att geforskningen dess okränkta frihet men ändå ge signalersom bidrar till att göra den optimalt samhällsnyttig.Både den tidigare och den nuvarande regeringenanvände sig av signalsystem att man i forskningspro-positionen angav vissa områden som "prioriterade".Vilka områden som skall anges som prioriterade kanju inte utläsas av någon "mall för fastställande avobjektiv samhällsnytta", utan är naturligtvis både förregeringen och för riksdagsmotionärer ett uttryck förvärderingar, där viss forskning värderas sommer prioriterad än annan, låt vara att all forskning ärviktig och värdefull.Vi kristdemokrater skrev vår forskningsmotionjust med utgångspunkt i detta signalsystem att angevissa forskningsområden som, enligt vår mening, merprioriterade än andra. De flesta av dessa forsknings-områden har fallit under utbildningsutskottet att be-handla, men åtskilliga av de forskningsområden somvi ville prioritera har hamnat just under socialutskot-tets behandling. Så behandlas i det föreliggande be-tänkandet t.ex. forskningen om äldre, invandrar-forskning, folkhälsoforskning, självmordsforskningoch forskning på aborterade . I huvudsak delarsocialutskottet vår syn på att dessa forskningsområdenbör vara prioriterade, och motionsyrkandena behand-las på ett så positivt sätt att vi kan dela bedömningenatt yrkandena i huvudsak har blivit tillgodosedda ochatt det därför inte finns behov av reservationer.Särskilt gläder vi kristdemokrater oss åt att rege-ringen har tagit till sig våra förslag när det gällerforskningsetiska problem. Vi motionerade 1993 medanledning av den då aktuella forskningspropositionenom vikten av etik i forskningsutbildning och forskningi etik. I den nu framlagda forskningspropositionen ärdet alltså med tillfredsställelse som vi ser att regering-en avser att tillsätta en utredning med parlamentariskförankring för att allsidigt belysa forskningsetiskafrågor.I tidningarna kan vi läsa att utbildningsminis-ter under ett besök på tisdagen deklarerade att denna utredning skalltillsättas och att ledamöterna skall varariksdagsmän och forskare som bl.a. skall fundera överom det behövs utbildning i forskningsetik. Vi krist-demokrater har motionerat just i denna fråga ochmenar att forskningsutbildningen obligatoriskt börinnehålla ett moment, förslagsvis en fempoängskurs, iforskning och etik. Ett sådant etikmoment bör snarastgenomföras inom de etiskt mest känsliga områdena,biomedicin och genetik, men bör även ingå i andradiscipliner och då anpassas till de etiska frågeställ-ningar som är aktuella där.Jag kan konstatera att man också i socialutskottetsbetänkande på stort allvar tar upp de forskningsetiskaproblemen när man behandlar och minmotion om forskning på aborterade . Också därhänvisas det till att de forskningsetiska frågorna skallbli föremål för en omfattande parlamentarisk utred-ning.Vi kristdemokrater finner alltså i långa stycken attvåra synpunkter till stor del faktiskt har blivit tillgo-dosedda. Jag vill därför uppehålla mig vid ett parforskningsområden där vi inte riktigt tycker att vårasynpunkter vunnit utskottsmajoritetens gehör.På dessa två områden svarar visserligen utskotts-majoriteten mycket seriöst på motionsyrkandena, menpå ett sådant sätt att man inte till fullo delar vår syn -att dessa forskningsområden bör vara prioriterade.Det handlar om forskning vad gäller missbruk ochspelberoende samt om forskning kring barn och fa-milj.Visserligen uttrycker utskottsmajoriteten att beho-vet av kunskap om missbruksfrågor är mycket stortoch vidhåller sin tidigare deklarerade uppfattning omatt missbruksforskningen måste ha hög prioritet. Menman gör en markering och anger att vår motion skallavslås, eftersom man inte anser att det finns någotbehov av ett tillkännagivande i frågan.Utskottsmajoritetens kluvna svar har föranlett osskristdemokrater att tillsammans med moderater, folk-partister och centerpartister i en reservation ytterligaremarkera detta forskningsområdes vikt och prioritet.Det kan möjligen göras gällande att skillnaden i pri-oriteringsgrad är liten. Men den finns där uppenbarli-gen, inte minst vad gäller vår gemensamma markeringav att forskningen måste inrikta sig på att komma helamissbrukarfamiljen till hjälp. I synnerhet gäller deca 100 000 barnen till alkoholister.I denna reservation går en viss skillnad i synen påfamiljens betydelse . Det blir ännu tydligare ivår reservation om forskning kring barn och familj -också denna tillsammans med moderater, folkpartisteroch centerpartister.Av allt att döma finns här en tydlig skillnad i vär-deringen av familjens roll och värde. I förra regering-ens forskningsproposition deklareras på s. 115:"Familjelivets utveckling och villkor har stor betydel-se för välfärden och individernas livskvalitet." I mot-svarande avsnitt skriver nuvarande regering på s. 165i sin forskningsproposition: "Den snabba samhällsut-vecklingen skapar successivt nya ramar för familjeli-vet och för barnens uppväxt och integrering i samhäl-let. "Det är mot denna negativa syn på familjen som viförstår regeringens ord att det skulle berika "attgrundläggande värderingsnormer ifrågasätts", som detstår på s. 54. Vi menar att detta indikerar att den so-cialdemokratiska regeringen inte ser familjen som ettvärde i sig, utan blott och bart som en utbytbar ochföränderlig ram för barnens uppväxt och integrering isamhället.I reservationen uttrycker vi vår gemensamma syn:Familjen är samhällets viktigaste hörnsten. Vi oroaross för att familjen utsätts för ett större tryck ännågonsin, som vår kunskap om vilka kon-sekvenser detta får är ofullständig. Vår kunskap omvilka ungdomar det är som kommer att hamna i risk-beteenden och om hur det skall kunna förebyggas ärockså bristfällig. Enligt vår mening bör man prioriteraforskning kring familjens situation och faktorer sombidrar till att hålla samman eller splittra familjen,liksom kring tidig upptäckt och förebyggande avungdomars riskbeteende. Vi deklarerar också att vianser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kon-fliktlösning och utvärdering av familjerådgivning isyfte att kunna integrera forskningsrönen i skolanssamlevnadsundervisning och i föräldrautbildning.Fru talman! Jag minns väl hur ställd när hon i valrörelsen fick frågan hur detkunde komma sig att ordet familj inte förekommer enenda gång i det socialdemokratiska partiprogrammet.Många andra kollektiva lösningar och gemenskaperdryftas i partiprogrammet, men av familjen väntar sigSocialdemokraterna uppenbarligen ingenting. Ändåvet vi att familjen, med alla dess fel och brister, är denbästa skola vi har för att fostra våra barn till solidari-tet och medkänsla. Att stärka familjen och att biståden vid konflikter och påfrestningar anser vi måste hahög prioritet.Kanske kunde man då invända: Ja, ni undvikersorgfälligt att definiera vad en familj är. Är det mam-ma, pappa, pojke och flicka? Är det detta som ärfamiljen? Därutöver finns alltså ingen familj. Nej, såenkelt är det naturligtvis inte. Familjer kan se olika ut.Min flickas bästa kompis lever tillsammans med sinfarmor, eftersom föräldrarna är döda. De två bildar enfamilj. Den ensamma mamman, eller den ensammepappan, som har hand om sina barn är naturligtvisockså en familj. Det gäller alltså relationer, blods-band, adoptionsband eller mångåriga band där manlever tillsammans och tar ansvar för varandra övergenerationsgränserna.Vi tycker att de socialistiska partierna skall frigörasig från sin barlast av den marxist-leninistiska ideo-login, som ser familjen som ett uttryck för en borger-lig förtryckarmekanism. Bortom alla politiska ideo-logier är ju sanningen att vi alla behöver vår familj,våra nära och kära - gemenskapen med människorsom känt oss , ja, i årtionden.Om vi räknar bort familjens oerhörda betydelseförlorar mycket sin glädje och lyskraft för de allraflesta människor. Är det inte så för oss riksdagsmänatt vi går och gnolar på I ll be home for Christmasoch längtar till tillsammans med familjen?Vad är en skolavslutning, en , ennyårsafton eller semesterplaner utan en familj att deladem med? vet vi att många människor har detsvårt med sina familjeliv. Hälften av alla äktenskapspricker. Statistiken säger att hälften av alla svenskartillbringar en vanlig vardagskväll ensamma. Allt somkan göras för att stärka gemenskap, samhörighet ochfamiljeband måste göras.Låt mig avslutningsvis citera den engelske labour-ledaren : "Familjen är basen för varje an-ständigt samhälle. Vi borde på varje politiskt områdeundersöka effekterna för familjen, för att ta reda påhur den kan stärkas och hållas samman." Det är precisdetta som vår reservation går ut på.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 2.Anf. 66 ():Fru talman! Forskning och ny teknologi spelar enallt större roll för samhällets utveckling. Genom nyarön inom grundforskningens område samt genomtillämpad forskning och utvecklingsarbete skapasförutsättningar för ökad kunskap och därmed möjlig-heter att på ett avgörande sätt förbättra människorslivsvillkor.Vår forskningspolitik syftar till att upprätthållaomfattningen av forskningsinsatserna på den höganivå som länge varit utmärkande för vid eninternationell jämförelse, och inriktningen under denkommande perioden ökar möjligheterna att få framkunskap av hög kvalitet och relevans som bättre kanutnyttjas i samhället. I detta sammanhang kan maninte nog understryka hur viktigt det är med ett när-mande mellan forskningen och övriga samhällssekto-rer och med samverkan mellan olika aktörer i forsk-ningssystemet.Vi skall ta ställning till en del av den forsk-ningspolitiska propositionen, nämligen den del somberör verksamhetsområde.Inom detta verksamhetsområde bedrivs och initie-ras forskning och utvecklingsarbete rörande insatserför individer, familjer, äldre och personer med funk-tionshinder samt rörande de ekonomiska välfärdssys-temen, folkhälsan, hälso- och sjukvården och rätts-medicin.Arbetet initieras och bedrivs i decentraliseradeformer, och utgörett nav för stora delar av verksamheten. Inom utgifts-område 9 i nästa års budget, Hälso- och sjukvård ochsocialomsorg, återfinns ett flertal myndigheter underSocialdepartementet som ger stöd till och/eller utförforsknings- och utvecklingsarbete.Totalt satsas inom utgiftsområdet omkring 200miljoner kronor av anslagsmedel till forskning ochutveckling, varav hälften genom görs på alkoholforskningsområdetoch på området forskning för de sociala trygghetssys-temen. kommetatt ges i uppdrag att samordna resurserna för forsk-ning inom dessa områden. Även handikappforskning,barn- och äldreforskning är prioriterade områden.Våra ställningstaganden bygger på de mål ochriktlinjer som anges i propositionen, bl.a. att forsk-ningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa,välfärd och miljö för alla individer och befolknings-grupper i samhället och att forskningen skall bidra tilleffektivitet i offentlig sektor samt till samhällets om-ställning mot en hållbar utveckling och därigenomockså främja sysselsättning och välfärd.Det är också viktigt att forskningens inriktningsvarar mot behoven i samhället och att den kommertill nytta.Jämställdhetsperspektivet är också viktigt, ochjämställdheten inom forskningen skall öka liksomforskningen med ett genusperspektiv.Fru talman! Ett av de områden som vi prioriterarär forskningen kring de sociala trygghetssystemen,där vi kan se att behovet är stort. Trygghetssys-temen är av stor betydelse för den enskilda människanoch även för samhället i övrigt.Därför är det oerhört viktigt att vi genom forsk-ning skaffar oss kunskap om de sociala trygghetssys-temens funktion, effekter och effektivitet, framför alltmed tanke på den snabba omställning som pågår avdessa system och av samhället i övrigt.Nästa prioriterade område är forskningen inomområdet socialt arbete.