prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — De leveri dag i , men familjefäderna finns någonstans iSverige. Jag skall inte säga att detta är ynkligt, mennästintill i alla fall.Herr talman! Jag förstår att både har stora problem. Denena dagen beskylls de i medierna för att de inte följerlagen. Dagen därpå beskylls de för att de följer lagen.Det kan vara svårt att arbeta under sådana förhållan-den. tänker jag att det skulle vara intressant omman bytte ut dessa 68 eller 70 kritiker som figurerarpå olika debattsidor, och att de skulle få jobba hosInvandrarverket eller , och sedanse om det skulle bli bättre då.Jag skulle vilja ställa några frågor till statsrådet.Statsrådet säger här att man kan basera humanitäraskäl på nya familjeanknytningar eller på annat sätt. Dåhoppas jag att statsrådet kan svara: På vilket annat sättän med familjeanknytningar skall man kunna få stan-na i ? Vilka åtgärder är statsrådet beredd attvidta för att stödja och ? De har faktiskt en ytterst besvärligsituation.Herr talman! vill jag ställa en fråga base-rat på vad som har hänt . Det ärkanske personligt. Jag kanske inte får svar på den,men jag ställer frågan i alla fall. Anser statsrådet attden som vid ett aktualiserat självmordsförsök intekontaktar i första hand läkare eller ringer 90 000 hargjort allt för att förhindra ett ytterst tragiskt förlopp?Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker inte att det är rätt forum,och jag tycker att det är obehagligt att besvara densenaste frågan jag fick. Här är en människa som idjupaste förtvivlan har tagit till det yttersta av mänsk-liga handlingar och ändat sitt eget liv. Vad skall mandå komma med för frågor egentligen? Skall man frågaom man inte har ringt till någon läkare innan, eller till90 000?Jag anser att vi som uppträder här i riks-dag har ett väldigt stort ansvar, inte minst i dessaoerhört svåra frågor som ytterst berör människors livoch öden. är en man som ofta tar tillorda i flyktingfrågor. påstår han sig föra fol-kets talan. Men det är svårt att utläsa något slags vär-me och solidaritet eller diskussion om flyktingskapetsorsaker och fasor.Den här gången kritiserar han regeringens beslutatt bevilja en förtvivlad ung människa uppehållstill-stånd på grund av humanitära skäl. Om man läserhans interpellationsfråga ser man, menar jag, att hanhär från sprider en uppfattning om att rege-ringen med sitt beslut ger en signal till de asylsökandeatt de inte skall respektera lagen utan fly undan myn-digheter. Så står det i hans fråga.Är det så man skall diskutera flyktingpolitiken,genom fördomsfullhet och osanna påståenden? Det ärklart att vi skall ha en debatt om flyktingpolitiken.Men låt oss här, i landets förnämsta debattforum, iSverige riksdag, föra denna debatt på saklighetensoch humanitetens grund. Jag kan försäkra alla här ikammaren, att i detta aktuella fall har regeringen efternoggrann prövning följt lagens bokstav om humanite-tens krav.Anf. 93 ():Herr talman! tyckte jag att statsrådet tog i sådet knakade. har inte visat värme ochsolidaritet. Jag bor i ett område i där majorite-ten består av bebyggare som kommer från länderutanför . Jag har varit aktiv inom facket ochblivit omvald på en avdelning därmajoriteten bestod av människor som kommit frånländer utanför Norden.Jag har inte stått här och gjort osanna påståenden.Jag tycker att det är tråkigt att statsrådet måste sjunkatill den nivån. Jag håller med om att det var myckettragiskt det som hände . Men det jagfrågade om gällde något annat. Jag anser att den härpersonen har blivit en bricka i spelet. Om någon är påväg att avlida finns det inget skäl i världen att i förstahand ringa till en journalist och inte ringa till 90 000.Om det kallas för att ha brist på värme att ha denuppfattningen är jag i så fall stolt att ha den.Det statsrådet står här och säger är: Om dusjälv tycker att du har skäl att strunta i den lag somSveriges förnämsta församling, som statsrådet självhar sagt här, har beslutat; göm dig, och du har en storchans att få stanna. Det är bevis för att det finnsmånga människor som är "på rymmen" i Sverigedärför att de har nåtts av signaler att strunta i de beslutsom svenska myndigheter har fattat. Då har de möj-lighet att få stanna i Sverige.Herr talman! : Kom inte och tala med migom värme och solidaritet! För min del bryr jag migicke det minsta om att en människa är brun, svart, gul,blå eller vit. Det är hennes handlingar jag kritiserar ide fall hon agerar som vi menar är fel. Den debattme-tod som statsrådet använde var låg. Jag skalllova att återkomma. Jag tror också, baserat på under-sökningar som jag har fått från , att en majoritet av svenska folket dess-bättre stöttar mina åsikter. Jag kommer tillbaka.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! I det enskilda fall som tog upp finns det ingenting av en signal om attandra asylsökande som har fått avslag skall springatill skogs, som det står i fråga, ochdärigenom gömma sig och få uppehållstill-stånd. Tvärtom står det att beslutet var grundat pånoggrann prövning av denna enskilda människasmycket allvarliga situation och nya omständigheter.Varje fall är unikt och skall bedömas utifrån sinaegna omständigheter. Det finns inga signaler till andrai det här fallet. Jag menar att de som gömmer sigborde träda fram. Jag menar också, i det refereradefallet med familjerna, att fäderna som har gått underjorden bör komma fram och återförena sig med sinafamiljer. De behöver dem. Men det har ingenting attgöra med den här unga människans situation. Perso-nen befann sig i ett oerhört allvarligt läge, och falletprövades enligt lagens bokstav om humanitetens krav.Anf. 95 ():Herr talman! Jag måste tillstå att jag kan beskyllasför att vara konservativ, men jag står för det i det härfallet. Här har en familj fått ett utvisningsbeslut base-rat på mest generösa asyl- och flyktinglag-stiftning. Männen i familjen springer till skogs. Kvin-norna och de små barnen har inte samma initiativför-måga. De blir "deporterade" till . Jag vill kalladet för ynkedom, och det står jag för.När det gäller det sista som statsrådet reagerade såskarpt på - om den tragiska händelse som skeddehäromdagen - vill jag ställa en fråga. Anser statsrådet- och är jag allvarlig - att om en människa befinnersig på den yttersta kanten av livlinan, skall då densom får reda på att så är fallet inte göra allt vad denförmår för att försöka att hjälpa och rädda den perso-nen?Kan det vara korrekt att inte rädda, att inte kontak-ta läkare, ambulans, sjuksköterska eller 90 000, utan istället ringa till en journalist? Vad har en journalist attge i det fallet? Jag förstår att frågan är svårt att svarapå för statsrådet, men jag anser fortfarande att Shakeriär en bricka i ett spel för dem som kritiserar svenskasyl- och flyktingpolitik.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellationerna 1996/97:52 och57 om den förlängda sjuklöneperiodenAnf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Per har frågat näringsmi-nistern om vilka åtgärder han kan tänka sig för att lösade mest akuta problemen för de minsta företagen medanledning av den förlängda arbetsgivarperioden isjuklönesystemet.Vidare har frågat om näringsmi-nistern ämnar förelägga ett nytt förslagrörande sjuklöneperioden eller återta detsamma.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på båda dessa frågor. Eftersomfrågorna båda avser den förlängda sjuklöneperiodenbesvarar jag frågorna i ett sammanhang.Regler om sjuklön infördes . Ettav syftena med de nya reglerna var att öka arbetsgiva-rens ansvar för de anställdas arbetsmiljö och hälsasamt att tillförsäkra de anställda en mer rättvis kom-pensation för inkomstförluster till följd av sjukdom.Avsikten var också att skapa ett effektivare sätt attadministrera den korta sjukfrånvaron.Genom att på ett differentierat sätt öka arbetsgi-varnas kostnader bör de nya reglerna dessutom stimu-lera till förebyggande arbetsmiljöinsatser liksom tilltidiga och aktiva rehabiliteringsåtgärder.Enligt vad som framkommit av bl.a. uppföljning av införandet av en sjuklö-neperiod har införandet av en sjuklöneperiod inne-burit stora fördelar såväl för den enskilde som förarbetsgivare och . Bl.a. har denenskildes kompensation för inkomstbortfall vid sjuk-dom förbättrats.Vidare framgår att administrationen i stort funge-rar tillfredsställande. Bortsett från vissa enstakagränsdragningsproblem gör regeringen bedömningenatt införandet av en sjuklöneperiod i allt väsentligt harvisat sig vara positivt.Regeringen konstaterar att det rehabili-teringsansvar som infördes för arbetsgivarna den 1januari 1992 inte fungerat på det sätt som avsetts. Detfinns därför skäl att ge arbetsgivarna starkare driv-krafter att fullgöra sin rehabiliteringsskyldighet. Ävenarbetsgivarnas förebyggande arbete bör kunna utveck-las.För att stärka arbetsgivarnas ansvar för det tidigaoch aktiva rehabiliteringsarbetet anser regeringen attdet finns starka skäl att förlänga sjuklöneperioden ochdärigenom bättre koppla samman ansvaret för attvidta åtgärder med kostnadsansvaret för sjuklön.Företag med få anställda har en möjlighet att för-säkra sig hos mot sjuklönekostna-der avseende tid fr.o.m. den tredje ersättningsdagen.Regeringen bedömer att den nuvarande försäk-ringen för små företag fungerar tillfredsställande.Regeringen föreslog därför att arbetsgivare vars sam-manlagda lönekostnader under ett kalenderhalvår inteberäknas överstiga 100 gånger det för året gällandebasbeloppet skall kunna försäkra sig mot kostnaderför sjuklön. höjde i sitt beslut beloppet till130 basbelopp. Summan motsvarar ca 23 anställdaom varje anställds lön beräknas till ca 200 000 kronorper år.I och med regeringens förslag om en förlängdsjuklöneperiod bedömer regeringen att vikten av attteckna försäkring kommer att öka. Det är därför vik-tigt att arbetsgivarna informeras om försäkringen.Gullan har tagit upp frågan om arbetsgi-varnas kompensation för de ökade kostnader som ensjuklöneförlängning innebär.Utifrån vad regeringen erfarit samt enligt rege-ringens egna beräkningar kan sjukfrånvaron uppskat-tas ha minskat sedan sjuklöneperiodeninfördes . Denna minskning av sjuklönekostna-derna har i allt väsentligt kommit arbetsgivarkollekti-vet till godo. Regeringen har beräknat denna kost-nadsminskning till minst ca 3 miljarder kronor.Regeringen anser att arbetsgivarkollektivet börkompenseras med hälften av den totala kostnaden somen förlängning av sjuklöneperioden innebär, dvs.motsvarande 1,1 miljarder kronor.Regeringen är inte beredd att före-slå några ändringar med anledning av den förlängdasjuklöneperioden. Med anledning av den oro som haruttryckts från olika håll kommer regeringen dock attnoga följa effekterna av den förändrade sjuklöneperi-oden.Anf. 97 PER ():Herr talman! Interpellationen är som sagt egentli-gen ställd till , med anledning av ettuttalande som han har gjort för Företagsriksdagen.Där sade han nämligen att förlängningen är ett pro-blem för de mycket små företagen och att regeringenskall försöka hitta en lösning som är mjukare för dem.En förutsättning, sade han, är att man hittar en annaninkomstkälla.Jag får naturligtvis tacka statsrådet försvaret, men jag hade faktiskt varit mer intresserad aven näringspolitisk debatt i detta sammanhang. Dethandlar mindre om socialförsäkringspolitik och merom näringspolitik, om hur vi skall skapa arbetstillfäl-len i landet.Jag menar alltså att ett förslag som detta inte gyn-nar sysselsättningen särskilt mycket, snarare tvärtom.Vissa saker i argumentationställer jag upp på. Det är nog klarlagt att arbetsgiva-rinträdet som sådant sedan det infördes har inneburitatt arbetsgivarna som kollektiv har blivit överkom-penserade. Men man skall också vara medveten omatt de små företagen redan tidigare hade en lägresjukfrånvaro än de större företagen, relativt sett. Detinnebär att det är de största företagen som verkligenhar tagit hand om överkompensationen.Samtidigt hör vi Soialdemokraterna gå ut och sägaatt det är i de minsta företagen som sysselsättningenskall tryggas, att det är dem vi skall satsa på och därde framtida jobben finns. Problemet är att ju mindreföretagare man är, ju större problem får man med attta hand om den här typen av beslut som gäller detförlängda arbetsgivarinträdet.Vänsterpartiet har föreslagit att vi skall undantaföretag med mindre än fem anställda från arbetsgiva-rinträdet. Det är ett försök att skapa incitament för enökad sysselsättning. Vi tror att det är fel att skapa nyahinder för de allra minsta företagen.De kan ta en försäkring. Ja, de kan betala in 1,6 %av årslönen. Det innebär ungefär 13 000 för enföretagare med fyra anställda. Det är en ganska tuffkostnad att ta. Jag förstår om företagaren vill chansaoch hoppas att de anställda är sjuka litet mindre så atthan på så sätt kommer undan litet billigare.Jag ställer mig litet frågande till vissa formule-ringar i svaret:"Bl.a. har den enskildes kompensation för in-komstbortfall vid sjukdom förbättrats". Jag skullevilja ha reda på hur man har kommit fram till detta.Två meningar senare står det: "Bortsett från vissaenstaka gränsdragningsproblem gör regeringen denbedömningen att införandet av en sjuklöneperiod i alltväsentligt har visat sig vara positivt." Jag skulle viljahöra var dessa gränsdragningsproblem finns. Jag troratt det finns just i fråga om de allra minsta företagen.Rehabiliteringsskyldigheten har alltså inte full-följts av de större företagen i den utsträckning manhoppades, trots att det var ett av argumenten för attinföra systemet.Slutligen ställer jag frågan: Hur stämmer AndersSundströms uttalanden som jag återgav överensmed slutklämmen i interpellationssvaret - att man inteför närvarande är beredd att föreslå några ändringarmed anledning av den förlängda sjuklöneperioden?Anf. 98 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Menjag tycker också som Per - att detta kanskemer är en näringspolitisk än en socialpolitisk fråga.Därför hade också jag ställt min interpellation tillstatsrådet och jag har tidigare diskuteratdenna fråga. Det svar jag får gör mig intemycket gladare . Jag hade hoppats att detvar ett omtänkande på gång i regeringen. Precis somstatsrådet säger råder det nämligen stor oro blandsåväl företagare som arbetstagare med anledning avden förlängda sjuklöneperioden.Näringsministern har gjort uttalanden som utantvekan gett vissa förhoppningar. Knappt en veckaefter att fattat beslutet sade han att denförlängda sjuklöneperioden kan skapa problem för desmå företagen och att vi skall försöka hitta en mjukarelösning. Detta sade han i anslutning till småföretagar-riksdagen. Men det råder delade meningar om dettainom socialdemokratin, sägs det i en artikel i tidning-en Näringsliv . Detta är inget ovanligt- vi är ganska vana vid att först fattar beslutsom sedan tas tillbaka för att diskuteras! I denna frågahade det varit bra med ett omtänkande.I tidningen sägs detatt den förlängda sjuklöneperioden kommer att bli dyrför småföretagarna. Ett sjukfall som varar en månadkostar mer . Lönekostnadernakommer att stiga med enligt SAF:s beräk-ningar - och detta i när vi behöver massor avnya arbetstillfällen!Ett obegripligt beslut, säger t.ex. ,som är konditor och VD för är ordförande för , och får massor av samtal från småföretaga-re som inte begriper hur vissa politiker har kunnatbära sig så idiotiskt åt. De måste leva så långt frånverkligheten att de inte har en aning om hur saker ochting fungerar, menar han. Det är ord och inga visorfrån en person som lever mitt i verkligheten.Statsrådet tar upp fördelar med det tidi-gare sjuklöneförslaget. Det systemet kan jag väl,eftersom jag var en av konstruktörerna. Jag satt med iden utredning som lade fram förslaget för riksdagen.Men den nya perioden är ju dubbelt så dyr som denförsta, eftersom de begynnande långtidssjukfallenfinns här. Från arbetsgivarhåll hade man varit positivtinställd till en förlängning under förutsättning attkonstnadsneutralitet rått. Men det gör det inte längre.Försäkringsskyddet är inte rimligt i kostnadshänseen-de. Det kommer att kosta av årslönesummannästa år enligt SAF:s beräkningar. Det är inte hellerfler än 8 000 företag som har ansett sig kunna tecknaförsäkringen.Men det är inte bara företagen som är oroliga. Jagfick ett brev från Stiftelsen där man skriver:"Genom att öka arbetsgivarperioden har det gjortsännu svårare att kunna anställa sjuka med handikapppå grund av ökade kostnader för företaget. "Detta var också en av anledningarna till att vi mo-derater sade nej till och reserverade oss mot den för-längda arbetsgivarperioden. Statsrådet talar vackerom rehabilitering. Det kommer tyvärr inte att handlaom ökad rehabilitering, utan om ökad utslagning frånarbetslivet.Till sist frågar jag statsrådet: verkligen stats-rådet att det blir fler arbetstillfällen med detnya sjuklöneförslaget?Anf. 99 ():Herr talman! Om jag får säga som så tillhörde också jag en av konstruktörerna avsjuklönereformen . När den infördes1992 var samtliga partier överens om att den skullevara kostnadsneutral, precis som statsrådet säger.Jag delar statsrådets uppfattning om att sjuklöne-reformen skulle skapa incitament för att förbättrarehabilitering och arbetsorganisation i företaget. Mendet kostar pengar. Om ett företag hade lägre sjukfrån-varo hos sina anställda var faktiskt avsikten den attarbetsgivarens insatser också skulle komma företagettill godo rent ekonomiskt. Det nuvarande förslagetger, som vi vet, bara kompensation i tre av de fyraveckorna. Staten vill alltså ta tillbaka den morot viskapade, som skulle ge god arbetsmiljö och god ar-betsorganisation i form av lägre sjukfrånvaro ochdärmed också minskade kostnader.Nu säger regeringen att arbetslösheten skall halve-ras. Då är min fråga densamma som : Vad är det för småföretag som statsrådet serframför sig som kommer att våga nyanställa när reglersom det fattats beslut om i stor enighet inte står sig imer än ?Vi i avvisar en förlängning av sjuklö-neperioden framför allt därför att vi inte tycker attresultatet av de har utvärderats. Hurmycket av den minskade sjukfrånvaron beror påsjuklönen, och hur mycket beror på dåliga konjunktu-rer och hög arbetslöshet? Hur har det gått med ar-betsmiljön i företagen? Är den sämre eller bättre äntidigare? Och kanske det allra viktigaste, och somGullan också var inne på: Vad händer medkroniker som ofta är sjuka, och med handikappadesom vill in på arbetsmarknaden? Får dessa grupper enchans, eller innebär den icke kostnadsneutrala sjuklö-neförlängningen att de får ytterligare svårigheter så attännu fler av dem som har det sämst ställt ställs utanförden öppna arbetsmarknaden?Jag har några frågor till statsrådet. Har regeringenutvärderat dessa effekter, och känner man till resulta-tet? Statsrådet säger att arbetsgivarens ansvar förrehabilitering skall stärkas och att man därför villinföra denna reform. Anser statsrådet att om manlägger större bördor på företagen - inte minst de små- ökar deras förmåga att ta ett större ansvar för re-habiliteringen? Jag anser att det är tvärtom. Avserregeringen att ta reda på de fakta som finns om hursmåföretagen klarar fyra veckors arbetsgivarperiodoch hur de arbetshandikappade har påverkats, ellerkommer att påverkas, av sjuklöneförlängningen? Hurskall företagen motiveras att förbättra rehabiliteringoch arbetsmiljöer med de minskade resurser de har tillgodo?Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade i inledningen finns deti dag inga planer på att gå in och ändra i ett beslutsom ännu inte har trätt i kraft. Däremot skall rege-ringen naturligtvis mycket noga följa effekterna avden förlängda sjuklöneperioden.Jag vill på nytt betona några av skälen till för-längningen. För det första gäller det att skapa starkaredrivkrafter för arbetsgivaren att fullgöra sitt rehabili-teringsansvar. Långtidsjukfallen blir inte dyrare än deförsta eftersom det är så många fler som ärsjuka , . Däremot ger natur-ligtvis en 28 dagars arbetsgivarperiod ett mycketkraftigt incitament att satsa på rehabilitering, eftersomdet är det sätt arbetsgivaren har för att minska kostna-derna för just långtidsjukfallen.För det andra gäller det att utveckla det förebyg-gande arbetet för att sjukdom och ohälsa inte skalluppstå.För det tredje är detta också finanspolitiskt. Denförsta 14-dagars sjuklöneperioden var faktiskt intekostnadsneutral, . Det har gjorts en be-räkning som visar att arbetsgivarna kompenseradesmed i positiv riktning. Bl.a. inne-bar införandet av sjuklöneperioden att sjukfrånvaronminskade med ungefär 170 000 personer. Det harsjälvfallet gett en stor vinst. försöker vi rätta tilldet genom att inte fullt ut kompensera de ytterligare14 dagarna. Vi kompenserar dem till hälften. Vinstenför arbetsgivaren är fortfarande 2 miljarder.Det är viktigt att betona att också det här är ett in-slag i programmet för sanering av statens budget, därockså arbetsgivarna får ta en del av saneringen.Sedan vill jag gärna kommentera frågorna om hurdet kommer att gå för småföretagarna. Vid årsskiftetkommer småföretagarna att få en sänkning av skatter-na med över 3 miljarder. Det jag syftar på är att detriskkapitalavdrag vi har kommer att ersättas meden permanent lättnad i ägandebeskattningen medinriktning just på små och medelstora företag. Det ären skattesänkning på över 3 miljarder. Till det kom-mer sänkningen av arbetsgivaravgiften förlönesummor upp till 600 000, vilket motsvarar unge-fär tre anställda. Till det kommer att egenavgiftensänks för egenföretagare upp till 180 000.Det betyder 2,1 miljarder till småföretagenoch 2,3 miljarder . En ytterligare satsning påsmåföretagen är den miljard till småföretagsutveck-ling som av skall användas tillutveckling, förnyelse och tillväxt. Det handlar alltsåom en rejäl satsning på de små företagen i vårt land.Anf. 101 PER ():Herr talman! Jag kanske skall ställa de frågor somjag ställde inledningsvis en gång till.I svaret säger statsrådet: har den enskildeskompensation för inkomstbortfall vid sjukdom för-bättrats. Jag undrar då: Hur har det skett?Vidare sägs det att regeringen bortsett från vissaenstaka gränsdragningsproblem gör den bedömningenatt införandet av sjuklöneperioden i allt väsentligt harvisat sig vara positivt. Vilka gränsdragningsproblemtalar statsrådet då om?Småföretagen kommer att kompenseras med 3miljarder sägs det, och så nämner statsrådet att risk-kapitalavdraget kommer att ersättas med skattelättna-der för aktiebolagen. Men de enskilda firmorna ochhandelsbolagen då? De får inte motsvarande sänk-ning. De enskilda firmorna får upp till 180 000,som motsvarar de som alla företag får upp till600 000. Det blir väl ungefär i proportion, dvs. denenskilda företagaren får också del av dessa . Pro-blemet är just de enskilda firmorna och handelsbola-gen. De drabbas ju här, och dem kan inte statsrådetkompensera genom att tricksa med ersättning förriskkapitalavdraget.Jag kan hålla med statsrådet om att det är viktigtmed starkare drivkrafter för rehabilitering. Det ärockså väldigt viktigt att utveckla det förebyggandearbetet. Det är också viktigt att vi har ett finanspoli-tiskt perspektiv i det hela.Jag håller med om dessa beräkningar. Jag tror attdet stämmer ganska bra att företagarkollektivet blevöverkompenserat med ungefär 3 miljarder, men detmesta av de här pengarna hamnade ju hos de storaföretagen. De små företagen överkompenserades iväldigt liten utsträckning. Vad man nu gör är att skapaytterligare hinder för nyanställningar.En fråga är naturligtvis också: Vem skall man litapå hädanefter? Vilken regeringsföreträdares utsagorär det som gäller? Jag hoppas för demokratins skullatt det är det som sägs här i kammaren som gäller.Men då kan man fråga sig hur näringsministern införett fullsatt företagarauditorium kan stå och säga föl-jande: Förlängningen är ett problem för de mycketsmå företagen - de mycket små företagen. Vi skallförsöka hitta en lösning som är mjukare för dem, menen förutsättning är att vi hittar en annan inkomstkälla.Inkomstkällan är inte svår att hitta. Vi har precishört att man för aktiebolagen och de kanske litet stör-re företagen som ersättning för riskkapitalavdragetföreslår skattelättnader på för småoch medelstora företag.