prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Det borde trots allt vara så att visade oss att nu ger vi politiker startskottet och försö-ker se till att man lokalt har så fria förutsättningar sommöjligt att finna formerna för det här. Det finns ingenanledning för oss att hålla på och detaljstyra och radaupp olika förordningar och bestämmelser för hur dethär skall gå till. Tvärtom borde vi ha tilltro till med-borgarna och lita på att föräldrar har möjlighet attbedöma sådant här och faktiskt ta ansvar lokalt.Däremot är det viktigt att vi säger ifrån att kom-munerna verkligen skall samverka med de berördaskolorna. Det är självklart. Man måste också ta medföräldrarna i förberedelserna för hur styrelserna skallarbeta. Jag tycker också att utskottet i sin text harvisat att det verkligen är meningen, och jag tror det ärviktigt att vi så mycket som möjligt visar att dettaverkligen är en gemensam politisk uppfattning.Vi är som jag sade otåliga. Vi vill att man såsnabbt som möjligt skall se vilka delar av de här för-söken som är värda att permanenta. Det är därför jaghar skrivit en reservation till betänkandet som går utpå att vi vill att försöksperioden skall vara kort. Detutesluter inte alls att man går vidare med försöksverk-samhet på områden där man behöver det, men detbetyder att man redan nu säger att sådant som kanpermanentas också skall permanentas så fort sommöjligt.Fru talman! Det här är som sagt en mycket viktigförändring. Det är bara en försöksverksamhet somstartar, men det är en mycket större förändring somkan sätta i gång i samhället om vi använder det härrätt. Jag vill yrka bifall till reservation 12 och hoppasatt det här blir ett startskott för mycket som skallhända i samhället runt omkring oss.Anf. 189 ()Fru talman! Det verkar ibland som om socialde-mokraterna nästintill krampaktigt med olika medelförsöker kompensera sin negativa inställning till ökadvalfrihet inom vitala områden som skola, barnomsorg,sjukvård och annat. Det senaste försöket gäller detärende vi har att behandla : lokala skolstyrelsermed föräldramajoritet. Vår bedömning är att förslagettill det yttre verkar positivt men innehåller en mängdolösta problem.Betänkandet innebär att ytterligare en beslutsnivåför skolan kan inrättas på lokal nivå: lokala skolstyrel-ser med föräldramajoritet. För skolan skall det såledespå lokal nivå kunna finnas tre beslutsnivåer: denkommunala nivån, skolledningen med rektorn i spet-sen och även en föräldranivå.Folkpartiet liberalernas naturliga utgångspunkt ärgivetvis att föräldrar bör ges ett avgörande ansvar föroch inflytande över sina barns utbildning. Grunden fördetta menar vi är rättigheten att välja skola, där skol-peng som följer eleven är det mest konkreta verktyget.Det förutsätter förstås även en positiv inställning tillfriskolor. Detta är föräldramakt på riktigt, och det ärdessutom tydligt vad avser ansvarsfördelning mellanföräldrar, skola och politik.Det grundläggande föräldraengagemanget förbarns utbildning måste dock ha sin grund i det aktivadeltagandet i barnets arbete, t.ex. hjälp med läxläsningoch annat. En förutsättning för föräldrarnas delaktig-het är således främst att de har grundläggande kun-skaper om skolans mål och förutsättningar. Möjlighe-ten till utvecklingssamtal är något som också spelar ini detta sammanhang. Den nya läroplanen ger ju möj-ligheter för föräldrarna att ställa krav på skolan vadgäller undervisningen så att varje elev når upp till dekunskaps- och färdighetskrav som är preciseradepå ett tydligare sätt.Därutöver är det viktigt att så långt som det ärrimligt stärka föräldrarnas engagemang i skolverk-samheten. Det finns dock en möjlighet tillaktivt föräldrainflytande i skolan.Socialdemokraterna och i första hand villgå längre och öppna dörren för total föräldramaktgenom att möjliggöra majoritetsstyre för föräldrare-presentanterna. Efter överflyttningen av makten tillföräldrarna skall dock det huvudsakliga administrativaansvaret fortfarande ligga hos den politiska ledningeni kommunen, och den pedagogiska ledningen skallfortfarande ligga kvar hos rektorn. Man kan då frågasig vad den lokala föräldrastyrelsen skall besluta om. Ipraktiken blir det troligen inte mer än vad den kan genom s.k. villkorad delegation.Vad som däremot riskerar att uppstå, och som vi iFolkpartiet är litet rädda för, är en otydlighet omansvarsförhållandena i skolan. Om liberala kommu-nalpolitiker kommer att ställa sig positiva till att ut-nyttja den här möjligheten är helt avhängigt den sär-skilda förordning som regeringen skall lägga fram.Ingen, utom möjligen skolministern, vet hur dennakommer att utformas.Många oklarheter är fortfarande obesvarade, trotsatt vi har betänkandet på bordet. Det gäller fördet första gäller vad en föräldramajoritet i praktikenkommer att ges utrymme att bestämma över. Denutredning som ligger till grund för propositionen me-nade att föräldrarna skulle kunna "få ta över en stordel av rektorns åligganden så som dessa är beskrivna iläroplanen". Detta är enligt vår uppfattning naturligt-vis orimligt, och det är glädjande att har tagit till sig dessa tankar. Rektorn och lärarnaskall bära det fulla ansvaret för pedagogiken. Vi tyck-er att allt annat är oklarhet och flum.Betänkandet lämnar dessa oklarheter obesvarade,och det är vi oroade för. Om föräldrarna t.ex. harbeslutsmakt i personal- och budgetfrågor, hur kanrektor upprätthålla sitt ansvar för den pedagogiskaledningen? Vem skall ställas till svars om rektor ochföräldrar är oense?För det andra gäller det vilken process som skallanvändas för att utse föräldrastyrelsen. Utgångspunk-ten måste rimligen vara att de flesta föräldrar villdelta i styrelsen för att påverka sina barns utbildning.Skall detta ske på ett stormöte, och i så fall hur ofta?Vilket ansvar har en föräldrastyrelse mot andra för-äldrar som inte är nöjda med ett fattat beslut? Vi anseratt det är ett minimalt demokratiskt krav att valförfa-randet är klart reglerat och att det har gjorts känt föralla föräldrar med barn på skolan på ett godtagbartsätt. Dessutom har jag svårt att se att alla föräldrarautomatiskt har en samsyn på lösningar av för barnensutbildning viktiga frågor bara för att de är föräldrar.Föräldrar har precis som politiker olika uppfattningar.För det tredje handlar det om att föräldraintressetför det egna barnet inte alltid är detsamma som all-mänintresset att tillfredsställa samtliga barns behov.Den professionella skolledningen har av naturliga skällättare att urskilja allmänintresset och behovet hosbarn som behöver särskilt stöd. Det finns en risk föratt det endast blir de välutbildade och föreningsvanaföräldrarna som kommer att ta till vara de nya möjlig-heterna. Vem slår vakt om eleverna med särskildabehov, som ofta kräver stora resursinsatser? Vi vet juatt många skolor tvingas spara. I och med attresurskrävande elever ofta är elever med särskildabehov finns det risk att det blir just de som kommer ikläm.För det fjärde gäller det ekonomin, eftersom det ärsvårt att förstå hur alla föräldrar skall kunna avsättaarbetstid och därmed förlora arbetsinkomst på grundav dessa sammanträden. Vi tror att detta är centraltför att garantera alla föräldrars möjlighet att delta iföräldrastyrelsen. Skall mötena arvoderas och frånvilket konto skall i så fall pengarna tas? Beroende påhur stor styrelsen blir kan det röra sig om relativt storasummor i ersättning för förlorad arbetsinkomst.Föräldrarna utövar lämpligast inflytande över sinabarns utbildning genom möjligheten att välja skolasamt genom det personliga engagemanget i det löpan-de skolarbetet. Det är dock viktigt att rektors ansvaroch befogenheter för den pedagogiska ledningen intebeskärs. Vi tycker att betänkandet lämnar flera avdessa viktiga ansvarsfrågor obesvarade. Folkpartietställer dock med viss tvekan upp på en försöksverk-samhet men kommer noga att följa och utvärdera den.Det finns tre skäl till att vi i trots bris-terna i betänkandet ställer oss bakom huvudinrikt-ningen. Det första är att vi tycker att det är angelägetatt föräldrainflytandet i skolan ökar. Detta kan trotsallt vara en modell som kan inspirera till det.Det andra är att även om vi här i kammaren sermånga tveksamheter och oklarheter i detta förslag villvi tillerkänna kommunerna både ansvaret och möjlig-heten att inrätta en sådan här verksamhet i den egnahemkommunen, om de bedömer att det är bra. Dettaär viktigt.Det tredje skälet till att vi tycker att det här går anär att det trots allt är en försöksverksamhet. Det skallbli intressant att utvärdera den i de fall dåförsök genomförs.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna 2 och 7.Anf. 190 ()Fru talman! Det är viktigt att på olika sätt utvecklaoch stärka demokratin i skolan. Vår grundhållning tillden föreslagna försöksverksamheten med lokala sty-relser inom grund- och särskolan är därför positiv.I morse kom jag hem efter att ha besökt arbetsen-heten Ugglan i , en låg- och mellanstadiesko-la där man arbetar åldersintegrerat och där föräldrarnasom brukare har ett mycket stort inflytande över sko-lans verksamhet. Det besöket lärde mig betydelsen avatt skolledning och personal har en positiv och öppenattityd till föräldrarna, så att föräldrarna verkligenkänner sig välkomna i skolan, och att personalen serföräldrarna som värdefulla resurser med både erfa-renheter och kunskaper som är viktiga för skolan. PåUgglan är både föräldrar och barn sedda, och förhåll-ningssättet mellan föräldrar och lärare präglas av tillit.Det är uppenbart att föräldrarnas engagemang ochintresse måste tas till vara i skolan. Det finns pålitligdokumentation som visar att ju närmare föräldrar ochskola samarbetar, desto bättre utvecklas inlärningssi-tuationen för eleverna, något som ger utslag både iökad trivsel och bättre kunskapsprestationer. Trots dethar föräldrarna spelat en ganska undanskymdroll i skolutvecklingen.Att vi nu accepterar och välkomnar föräldrarnasmöjlighet till inflytande i skolans inre arbete betyderinte att vi intar en helt okritisk hållning. Jag tror att ettvillkor för att man verkligen skall lyckas med för-söksverksamheten är att man också är medveten omoch beaktar vissa frågor och att man tar upp och dis-kuterar dem ordentligt när man planerar verksamhe-ten.Demokrati är inte enbart en fråga om formella be-slutsformer utan också en fråga om dialog och sam-råd, om informella och vardagliga kontakter. Ominformella kommunikationsmönster och samarbets-former formaliseras genom de lokala styrelserna ska-pas hinder i stället för möjligheter, och det vill vi intese.En annan intressant aspekt tar upp i sinmotion - berörde den i sitt anförande tidi-gare. Jag tänker på frågan, om föräldrarnas intresseför det egna barnet kan stå i motsatsställning till detallmänna intresset. Vad händer om en grupp starkaföräldrar driver frågor som inte gagnar alla elever ochsom inte tar tillräcklig hänsyn till enskilda eleversbehov av särskilt stöd? Det tyckerjag att det är oerhört viktigt att man funderar över.Vad händer om viktiga utvecklingsmål kommer ikonflikt med starka intressen vid den enskilda skolan?Och i vilket förhållande står medborgarinflytandetoch medborgarintresset till brukarinflytandet ochbrukarintresset? Kommer det att till den lokala styrel-sen överlåtas uppgifter att i en krympande kommunalekonomi göra politiska prioriteringar och administrerabesparingar? Kommer ytterligare en beslutsnivå attbidra till att det politiska ansvaret förtunnas och blirdiffust?Vi är medvetna om att decentralisering och dele-gering av beslutsrätten till lokala styrelser kommer attkunna få många riktningar och former. Det är ju en avgrundsatserna bakom decentraliseringen. Men attutvärdera en försöksverksamhet handlar också om attskapa kunskap, att jämföra och värdera resultat i för-hållande till mål och förväntningar, och för att detskall vara möjligt måste syftet formuleras klart, vill-koren preciseras och ansvarsområdena och derasrelation till olika parter definieras. Här finns det bris-ter i förslaget.Ansvars- och rollfördelningen mellan skolledning-en och den lokala styrelsen är inte klarlagd, inte hellerde ekonomiska konsekvenser förslaget får för kom-munerna. Då tänker jag inte enbart på arvodering avledamöter och ersättning för eventuellt förlorad ar-betsförtjänst utan också på kostnader för introduktionoch utbildning av de föräldrar som skall ingå i styrel-serna, något som vi anser vara nödvändigt om allaföräldrar skall ha reell chans till verkligt inflytande.Det är ju som bekant de som har kunskap att definieraproblemen som också har makten.I arbetet med att demokratisera skolan måstesamtliga berörda aktörers ansvar och rättigheter upp-märksammas och balanseras. Det gäller elever, för-äldrar, lärare och rektor. Vi måste komma ihåg attlärarna utgör den stabila kärnan i skolan. Det är per-sonalen som står för kontinuiteten.För rektor tror jag att det här projektet kommer attinnebära en förändrad skolledarroll, och det kanske ärmycket positivt i det. måste rektor, som jag serdet, sätta eleverna i centrum. Han eller hon måste lärasig att dela på makten, ta risker, utveckla ett öppetklimat och ta sig att vara tillsammans med elever,lärare och föräldrar och andra i närmiljön.Och så: Eleverna är inte objekt. Det är elevernasom har förhandskunskapen om skolan. Om någon vetvar skon klämmer är det faktiskt eleverna. Elevdemo-kratin är det centrala målet för all skolutveckling.Föräldrainflytandet får alltså inte komma till stånd påbekostnad av elevdemokratin.Där vill jag påminna om vad FN:s barnkonventionsäger om barnens rätt att oavsett ålder föra fram sinaåsikter i frågor som rör dem. För oss är det självklartatt elevernas möjligheter till inflytande och ansvarsta-gande i skolan måste tillgodoses. Vi föreslår därför atten regel införs i grundskoleförordningen som garante-rar eleverna rätten att delta i den lokala styrelsensarbete.Oklarhet skapar bara osäkerhet och frustration.Eftersom projektet kommer att genomföras av indivi-der kommer deras personliga tillfredsställelse, besvi-kelser, motivation och upplevelser att avgöra i vilkenutsträckning försöken kommer att bli en framgång.Jag vill också instämma i det moderata kravet atterfarenheterna av den här försöksverksamheten bordepresenteras och redovisas för . Jag hoppasatt det är naturligt att så sker.Jag skulle också vilja kommentera en del i mode-raternas motion. Den präglas av tanken på att föräld-rarnas fria val av skola indirekt skulle leda till förny-else och utveckling. Det tycker jag är en reaktiv stra-tegi. Det är en frihet från någonting. Att däremotpersonligt engagera sig som förälder i skolans inrearbete och bidra till att förändra dess kultur är en aktivprocess som kräver mer och kräver samarbete. Detblir en frihet till någonting. Det är endast i det gemen-samma arbetet som våra förväntningar på framtidenkan tillfredsställas.Det pratades ganska mycket om de friståendeskolorna. Jag trodde nästan att vi hade tagit den debat-ten . Själva grundidén i den marknadsmodellsom och även till en delförespråkar tycker inte jag är hållbar. Den förutsätteratt vissa skolor inte alls kommer att lyckas eller att dekommer att utvecklas i en negativ riktning. Det tyckerjag, utifrån ett gemensamt samhällsansvar, är heltoacceptabelt. På så sätt förstärker det fria valet skill-naden mellan elever med olika socioekonomisk bak-grund, och de som är privilegierade får ännu störrefördelar än tidigare.Till sist vill jag ta upp något om styrelsens repre-sentativitet. Vi vet att vi lever i ett segregerat samhäl-le. Det är ett faktum. Det avspeglar sig också i skolan.De välutbildade och resursstarka föräldrarna kommersäkert att ha lättare att engagera sig i det lokala styrel-searbetet, för de har i regel översikt och kan artikulerasina behov och ta självständiga initiativ. De kännerskolkulturen, kan diskutera på skolans premisser ochhar också både tid och kraft att hävdasina åsikter.Men så är det inte för alla föräldrar, och inte föralla elever heller för den delen. Risken att gruppersom ensamstående föräldrar och invandrarföräldrarutestängs från inflytande är uppenbar. Vi vill därförinföra en regel i grundskoleförordningen om att in-vandrarföräldrar skall vara representerade i den lokalastyrelsen i proportion till antalet invandrarelever i denaktuella skolan.Alla vet att invandrare i vårt samhälle har mycketdålig representation i politiskt beslutande organ påolika nivåer. Det är någonting som de flesta partierhar sagt sig vilja förändra. Om nu invandrarföräldrar-na kan uppmuntras till delaktighet i den egna skolan idet egna närsamhället, väcks kanske deras intresse församhällsarbete i andra former, så att de lokala styrel-serna också kan vara grunden för rekrytering till för-troendeuppdrag även i andra politiska församlingar.Vi hoppas på, och förutsätter, att skolor i s.k. re-surssvaga områden stimuleras att ta del i projektet.Får vi inte en önskvärd spridning inom projektets ramäventyras möjligheterna att utvärdera i vilken gradföräldramedverkan i styrelserna påverkar arbetet ochutvecklingen i skolan, både vad gäller elevdemokratioch arbetssätt och i förhållande till begreppet "enlikvärdig skola för alla".Jag har avstått från att reservera mig då det gällervårt förslag om vikten av jämn könsfördelning i sty-relserna. Erfarenheterna från visar annars attskolstyrelserna domineras av kvinnor. Min uppfatt-ning är att vi behöver fler män som goda förebilder iskolan. I min sinnevärld inskränker sig inte styrelse-uppdraget till ett antal sammanträden, utan det inne-bär att man faktiskt följer och till viss del deltar iskolans vardag.Vi anser också att försöksverksamheten bör omfat-ta hela skolor. Det är av praktiska organisatoriskaskäl.Jag har några funderingar och frågor till skolmi-nistern i anslutning till detta. För hur skall enstyrelse tillsättas? Vad händer om en arbetsenhet förstbeslutar sig för att man vill ha en lokal styrelse, ochytterligare en arbetsenhet eller årskurs eller klasssedan vill bilda lokal styrelse på samma skola? Kandet finnas flera styrelser på en skola? Vad händer i såfall om de drar åt olika håll?Nu ser jag att min taletid är ute. Jag yrkar därförbifall till reservationerna nr 9, 11 och 13. Jag stårgivetvis bakom övriga reservationer från Vänsterpar-tiet.Anf. 191 () replikFru talman! Visst finns det en idé i det moderataförslaget om en frihet till någonting - en frihet tillmöjligheter att öka föräldrars inflytande. Vi ser detsom någonting positivt. Genom att man utvecklarföräldrarnas möjligheter växer och berikas skolan.Britt-Marie delar väl ändå sy-nen att stärkt föräldraroll skapar möjligheter som inte finns? Det är just vad de moderata reserva-tionerna syftar till att underbygga.Anf. 192 () replikFru talman! Som jag tolkade den moderata motio-nen när jag läste den hör frihetsbegreppet ihop med enfrihet från någonting. Man väljer bort saker. Manväljer bort det som man anser vara mindre bra förnågonting som man anser vara bättre. Det tycker intejag är ett aktivt sätt att delta i en förändringsprocess.Det är ungefär som när man väljer tandkrämstuber avolika märken. Man går inte in för att förändra innehål-let.I detta förslag har man som förälder möjlighet -det är det som är det viktiga - att stanna kvar i denskola som ens barn går i och verkligen aktivt gå in iförändringsprocessen och bidra med sin kunskap ochsitt engagemang, både för det egna barnet och för allaandra barn och för framtiden.Anf. 193 () replikFru talman! Det är bara att konstatera att reser hinder och har skygg-lappar framför sig när det gäller synen på det modera-ta förslaget. Det vi syftar till är att utveckla verksam-heten och ge föräldrarna möjligheter att tillsammans, isamverkan med skolpersonal, utveckla verksamheter-na. Den kompetensen har de. Det är bara att följafriskoleutvecklingen och se det resultatet, som manvälvilligt kan tolka in i den proposition som före-ligger om att skapa ökat utrymme för föräldrarna iden kommunala skolan.Anf. 194 () replikFru talman! Det verkar som om vi är överens omatt vi i varje fall båda vill öka föräldrarnas möjlighettill att ta ansvar i den kommunala skolan.Det jag heller inte förstod i ti-digare resonemang var pekandet på de friståendeskolorna. Vi vet egentligen inte hur propositionenkommer att se ut och vilket beslut som kommer attfattas om de fristående skolorna. I det förslag somfinns har friskolorna fått förmånen att behandlas påsamma sätt som de kommunala skolorna. Det är braom de kommunala skolorna nu får förmånen att inrät-ta dessa styrelser, så att vi får ett likvärdigt förhållan-de mellan fristående skolor och kommunala skolor.Det måste också vara väldigt bra och någonting somModeraterna önskar.Anf. 195 ()Fru talman! Hur man skall göra det möjligt förelever och föräldrar att få ett ökat inflytande överskolan är en fråga som har diskuterats väldigt . nya läroplanen för , som kom tillunder fyrklöverregeringens tid, finns tydliga mål ochriktlinjer vad gäller hur elevernas inflytande och an-svar skall kunna tas till vara, men också riktlinjer förhur alla som arbetar i skolan skall samverka medföräldrarna för att tillsammans utveckla skolans inne-håll och verksamhet.Våren 1994 lades en proposition om lokal demo-krati fram. Den antogs av , och då infördesnya regler i kommunallagen som gör det möjligt attinrätta s.k. självförvaltningsorgan under en kommunalnämnd. De innebär att den som använder en kommu-nal anläggning, har barn som vistas på eller som själ-va bor på en institution fått möjlighet att helt ellerdelvis sköta driften vid anläggningen.I det betänkande som vi behandlar nu om lokalastyrelser med föräldramajoritet inom skolan tas ytter-ligare ett steg i samma riktning. Genom den försöks-verksamhet som föreslås öppnas möjligheter tillsjälvstyrelse också i skolans värld. Fler föräldrar fårpå så sätt en reell möjlighet att inifrån påverka sinabarns skola och ta ett större ansvar. Det har tidigarevarit förbehållet föräldrar som valt att låta sina barngå i en fristående skola.Vi kristdemokrater är därför positiva till förslagetoch står bakom huvuddelen av betänkandet. Jag tyck-er själv att det skall bli väldigt spännande att följaförsöksverksamheten. Jag är också litet förvånad överden regleringsiver som har kommit till uttryck underdebatten.Det är en naturlig utveckling att öppna skolan förföräldramedverkan om man betraktar barn och ung-domar ur ett helhetsperspektiv. Hemmet och skolanskall inte vara två skilda världar. Båda är viktiga delarav ungdomarnas liv. Ju mer positivt och konfliktfrittsamarbetet mellan hemmet och skolan fungerar, destobättre förutsättningar för en positiv utveckling förungdomarna.För de enskilda skolor som kommer att delta i för-söksverksamheten blir det viktigt att aktivera föräldrarav alla kategorier, inte minst föräldrar som inte tidiga-re har så goda erfarenheter av sin egen eller sina barnsskolgång. Styrelsearbetet är långt ifrån det enda sättetför föräldrar att göra en insats i skolan, om nu inte allaskulle vara intresserade av just det arbetet.Samtidigt som föräldrarnas viktiga roll betonas iförsöksverksamheten är det självklart viktigt att ocksåbetona skolpersonalens professionella roll. Det peda-gogiska ansvaret måste också i fortsättningen liggahos lärarna och rektorn i egenskap av arbetsledare.Om den här rollfördelningen klarläggs tydligt redanfrån början, och man får utgå från att så kommer attske, behöver det inte bli något problem, tror jag. Mendet är viktigt att den aspekten finns med när försöks-verksamheten utvärderas.Fru talman! När man genomför en försöksverk-samhet öppnas möjligheter att pröva litet olika inrikt-ningar. Det är själva grundtanken med ett försök. Vikristdemokrater har därför föreslagit att det skall varamöjligt för skolor som vill det att också välja in andraän föräldrar i de lokala skolstyrelserna under försöks-verksamheten.Skolan lever fortfarande ett liv som är för mycketavgränsat från samhället i övrigt. Det går ofta vatten-täta skott mellan skolan och myndigheter och organi-sationer som arbetar med barn och ungdomar i sam-hället i övrigt.