prot · GJ0989 · 1996-05-02 00:00:00 — Den stora skillnaden mellan APU ochdet som vi här talar om, lärande i arbete, är att APUaldrig blir lärande i arbete. Det blir praktik. Man gårut till en arbetsplats som inte har särskilt mycketkontakt med utbildningsanordnaren, och där skall manpå något sätt försöka omsätta sina teoretiska kunska-per i praktiken.Vad vi här talar om är att en del av själva lärandetskall ligga ute på arbetsplatsen, dvs. att arbetsplatsenhar direkt ansvar för att eleven eller studenten somkommer ut går framåt i sin kompetens, sitt kunnandeoch sin färdighet som man befinner sigute i arbetslivet.Jag tror därför också att vi inte kommer att ha denhär typen av problematik, eftersom förutsättningen föratt den här utbildningen över huvud taget skall kom-ma till stånd ju är att man har arbetslinjen med påvagnen redan från början. Har man inte det, blir detingen utbildning.Anf. 227 ()Fru talman! Jag kan inte alls hålla med om attAPU skulle vara praktik, även om jag kan hålla medom att det blivit praktik. Vi kan erkänna att det är ettmisslyckande. Det är ett tecken på att näringslivetännu inte har vant sig vid tanken på att delta aktivt iutbildningen.Jag ser den här försöksverksamheten som ännu ettsteg i rätt riktning. Näringslivet vaknar kanske bättreför att komma med, om det får sådana här små trevli-ga incitament. Men fortfarande kvarstår den storafrågan att vi måste ha en planerad yrkesutbildning ivårt land. Vi kan inte bara slänga ut en sådan här litenförsöksverksamhet och hoppas att den skallge oss små cues om hur det skall se ut.Planeringen innefattar också mycket mer än attfråga vad näringslivet behöver. En regering skall haen styrande och framförhållande funktion när detgäller yrkesutbildningen i landet. Vi skall yrkesutbildaför framtiden. Det är en viktig aspekt på det hela.Jag skulle alltså verkligen vilja efterlysa en or-dentlig utredning om vilka typer av yrkesutbildningarsom vi behöver, som det här lilla försöketrullar vidare. Jag tycker att det lilla poetiska inslaget iden här försöksverksamheten passar bra, men man fårta till tyngre ord - kanske romanformen - för att klaraden stora frågan om yrkesutbildningen i Sverige.Anf. 228 ()Fru talman! Den här försöksverksamheten skallpågå , och förhoppningen är att vi 1998skall ha tillräckligt underlag för att diskutera en per-manent organisation för kvalificerad yrkesutbildning.Jag tror att den yrkesutbildning som växer fram underden här försöksperioden väldigt mycket kommer attbli en praxissamling, innebärande att jag tror att detsom händer blir mycket viktigtför hur utbildningen kommer att formas under deföljande åren och även för hur permanentningen avutbildningen kommer att se ut.Därför tror jag att det är väsentligt att brukarnaoch avnämarna tillsammans formar de olika utbild-ningar som här skall växa fram. Det är inte vi politikersom efter analys, undersökning osv. skall tala om hurde skall se ut.Jag tror alltså att den här utbildningen blir bäst avatt få växa fram underifrån.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Överlåtelse av verksamheten vid Statensmaskinprovningar till betänkande 1995/96:JoU20Överlåtelse av verksamheten vid Statens maskin-provningar till (prop. 1995/96:106)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa gruvfrågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU15Vissa gruvfrågorAndre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa konkurrens- och avregleringsfrå-gorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU21Vissa konkurrens- och avregleringsfrågorAnf. 229 ()Fru talman! Av deltagandet i kammaren att dömaär vissa konkurrens- och avregleringsfrågor inte nå-gon särskilt spännande materia. Det kan också tyckaslitet torrt och tråkigt att tala om konkurrens och avreg-lering, men i själva verket handlar det om viktigafrågor.När vi ser på konkurrenskraftiga ochmest lyckosamma branscher kan vi konstatera attdessa har verkat i en mycket tuff internationell ochinhemsk konkurrens. Lastbilsbranschen är kanske detbästa exemplet på detta. Vi kan också konstatera attmånga av våra problembranscher är branscher där vihar haft en begränsad konkurrens på hemmaplan, därvi har utestängt konkurrensen från omkringliggandeländer och där vi med regleringar och detaljplane-ringar försökt styra produktionen på olika sätt.Det har i funnits en övertro på det offent-ligas möjligheter att hitta effektiva och produktivalösningar. Jag tycker att betänkande NU21 är ett braexempel på de problem som vi möter i debatten. Viskriver å ena sidan vackert om avregleringar ochkonkurrensutsättningar, medan vi å andra sidan isamma betänkanden möter krav på kommunala varu-försörjningsplaner.Det finns nämligen på många håll i den politiskavärlden en övertro på den politiska organisationen, påatt den kommunala organisationen är bäst på att förut-se framtidens behov, en tro på att man blir en för-ståndig och kunnig konsument inte genom att köpavaror och tjänster utan genom att besätta en plats i enkommunal nämnd.På riksnivå tror man att man tar krafttag, visarhandlingskraft och löser problem. Ja, man kan t.o.m.på första maj stå och prata om att lösa problem ge-nom att ålägga kommunerna att upprätta varuförsörj-ningsplaner.Resultatet blir så lätt att de befintliga aktörernaslåss för den befintliga strukturen. Det blir ICA ochKonsum som slåss om kvadratmetrarna när detaljpla-nerna skall läggas fast, och det finns gott om andraliknande exempel.Tidigare krävdes att samhället skulle ta krafttagmot bostadsbristen, mot spekulationen och mot alltont på bostadsfronten. Handlingskraften flödade.Retoriken nådde oanade höjder, och byråkratin ochdet politiska systemet blev havande och framfödde såsmåningom kravet på kommunala bostadsförsörj-ningsplaner. Resultatet minns jag somkommunpolitiker. Det var de kommunala bolagen,HSB och som slogs om platser att byggapå. Den genomreglerade bostadssektorn drev framhöga produktionskostnader och mindre lyckade boen-delösningar. Men vad spelade det för roll? De sombyggde var ju försäkrade om uthyrning.Detta är två exempel på regleringar som ärborta. De togs bort under den borgerliga regeringen.Men likt hydran, som skapar och framavlar nya huvu-den allteftersom man hugger bort de gamla, stickerregleringsivrarna fram sina nya krav på varuför-sörjningsplaner.Den borgerliga regeringen föreslog och genom-förde ambitiösa och omfattande avregleringsarbeten.Man tillsatte en avregleringsdelegation och avskaffa-de en mängd regleringar. Man genomförde en radikalomläggning av konkurrenslagstiftningen för att stärkaoch förbättra konkurrensen i och därmed geen EU-harmonisering. Tyvärr har ju den socialdemo-kratiska regeringen avvecklat Avregleringsdelegatio-nen, trots att det fortfarande finns mycket att göra.Låt mig, fru talman, som ett exempel ta den lillabroschyr som företagarna producerade i decemberförra året. Den heter En med knorr. Den visaren livscykelanalys på julgrisen, sett ur ett para-grafperspektiv. I den konstaterar man att det är 1 165lagar och paragrafer som reglerar uppfödningen avjulgrisen. 585 paragrafer reglerar resan med slaktbi-len. Ytterligare 992 paragrafer reglerar slakterietshantering av lilla Nasse. 656 paragrafer reglerartransporten till skinkfabriken. 1 265 paragrafer regle-rar vidareförädlingen, och 1 093 paragrafer, slutligen,reglerar Nasses ankomst till butiken och hanteringen ibutiken.Sammantaget, fru talman, gör detta 6 412 paragra-fer som reglerar Nasses väg till tallriken. Då är ändåinte de allmänna företagsreglerna med i uppräkning-en. Detta är ändå en förbättring.På min tid som svinskötare skulle man noggrantföra betäckningsstatistik för att till Statistiska Cent-ralbyrån rapportera varje liten herdestund som galtenhade åstadkommit i svinhuset. Det behöver man intelängre göra som grisskötare i dag.Fru talman! Det är inte bara grisar som borde le-das till slaktbänken. En handlingskraftig regering medlitet politisk vilja borde återupprätta en avreglerings-delegation och nacka en del av de paragrafer som vimöter. Regeringen borde leda en ström av detaljregleroch paragrafer till kammaren för klubbning och av-veckling.Minst lika viktig som den här typen av avregleringär ett öppnande av den offentliga sektorn för privatainitiativ. Det skulle ge en mängd småföretag möjlighetatt utveckla och expandera inom områden som ärstängda. Det skulle särskilt öppna kvinnors möjlighe-ter till företagande.Fru talman! bör vara pådrivande i EU-arbetet för att avreglera monopolmarknaderna i Euro-pa och öka konkurrensen. Det skulle ge konsumenter-na lägre priser, och vi i de nationella parlamentenskulle kunna använda våra pengar till att ägna mer tidoch resurser åt andra, väsentligare områden.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servationen 1 och i övrigt bifall till utskottets hemstäl-lan under mom. 3 och 4.Anf. 230 ()Fru talman! En väl fungerande konkurrens är ingetmål i sig, utan det är ett redskap för att nå de samhäl-leliga mål som vi ställer upp till så låga kostnader ochmed så god kvalitet och tillgänglighet som är möjligt,eller helt enkelt att konsumenterna skall kunna få såbra och billiga varor som möjligt.En väl fungerande konkurrens är nödvändig för attskapa tillräckligt omvandlingstryck i ekonomin. Ettstarkt omvandlingstryck driver i sin tur på struktur-omvandlingen i ekonomin, så att produktionsresurser-na utnyttjas på effektivaste sätt.I har denna utveckling pågått kontinuer-ligt. Stora, mycket medvetna strukturförändringar hargjorts inom textil- och varvsindustrierna, för att tanågra exempel. Den solidariska lönepolitiken har variten annan viktig faktor som har bidragit till föränd-ringarna.En av de viktigaste förutsättningarna för en godkonkurrens är en stabil och sund ekonomi. Den omfat-tande budgetsaneringen som den socialdemokratiskaregeringen genomfört och därmed den stärkta kronankommer att förbättra konkurrensen ytterligare samtöka omvandlingstrycket. Detta kommer att ge bättreoch starkare företag och mer avancerade produkter.Men internationella jämförelser tyder på att kon-kurrensen ändå är svag i på vissa områden,särskilt i delar av tjänstesektorn. Det man brukar talamest om är problemen med livsmedels- och byggin-dustrierna.Regeringen har därför tillsatt en rad olika utred-ningar som har till uppgift att öka konkurrenstrycket.Privata, statliga och kooperativa företag skall konkur-rera på likvärdiga villkor. Jag skall nämna några av deutredningar som har tillsatts.Tillämpningen av konkurrenslagstiftningen hållerpå att ses över. En ekobrottskommission har tillsatts.En översyn görs av konkurrenssituationen inom livs-medelssektorn, dels vad avser handeln, dels vad avsersjälva industrin. En arbetsgrupp har tillsatts som hartill uppgift att se över gruppundantagen för kedjor idetaljhandeln. En parlamentarisk utredning har till-satts för att granska bostadspolitiken, där en av upp-gifterna är att se över konkurrenstrycket. Det statligastödet till näringslivet undersöks av Företagsutred-ningen, som lämnar sitt betänkande. Utredningenhar att överväga möjliga alternativ till det nuvarandefinansiella stödet och att just se över eventuella kon-kurrenssnedvridningar.För ett litet land som är det av avgörandebetydelse med en väl fungerande konkurrens också påinternationell nivå. En sådan konkurrens inom deninre marknaden leder till att lägre priser kommerEuropas konsumenter och därmed självfallet ocksåSveriges konsumenter till del. är pådrivande idetta arbete. Den viktigaste åtgärden är att förbättramöjligheterna till tillträde till marknader - attöppna dessa. Det gäller t.ex. teleområdet, där Sverigehar öppnat sin marknad för utländska teleoperatörer,men där vi inte har möjlighet att komma in på allamarknader. På liknande sätt är det vad gäller elmark-naden. Vidare verkar vi för en reformering av EU:sgemensamma jordbrukspolitik. Vi driver på för att fåtill stånd en avveckling av varvsstödet till våra kon-kurrentländer för att samma regler skall gälla som iSverige, där vi har avvecklat varvsstödet.Fru talman! Det är viktigt att kontinuerligt se överformerna för statens styrning. Många regler som finnsär inte till för sin egen skull, utan de syftar till attuppnå viktiga samhällsmål rörande t.ex. hälsa ochmiljö. Självklart måste man granska regler-na för att undanröja byråkrati som i onödan sänkerkonkurrenstrycket.Redan på 80-talet startade regeringen ett programför god regelkvalitet. infördes också krav påatt myndigheterna skall analysera konsekvenserna avsina regler. Regeringen fortsätter nu det arbete. Manser över företagens uppgiftslämnande i syfte att åstad-komma förenklingar. Regelgranskningar sker konti-nuerligt, och av den anledningen behövs det inte nå-gon speciell delegation. Detta sker ändå.I betydande omfattning ersätts nu de nationellauppgiftsinsamlingarna av sådana som krävs till följdav att vi är medlemmar i . Departementen arbetarmed en systematisk genomgång av de regler somberör företagen. Så det är verkligen mycket på gång.Det viktigaste i detta arbete är att motverka att demindre företagen missgynnas i förhållande till destörre och mer resursstarka. Konkret informationinhämtas nu om enskilda reglers effekter på markna-den. Detta sker i nära samarbete i med näringslivetsorganisationer och med arbetsmarknadens parter.Under beredning är dessutom ytterligare åtgärderav generell karaktär. Områden som särskilt kommeratt beaktas är sjukrapportering till försäkringskassornaoch uppgiftsinsamling i samband med miljö- ochlivsmedelskontroller.Fru talman! Det är bara att konstatera att vi harolika syn på den offentliga sektorn. Vi har inte en sådogmatisk syn som , som vill privatiseraför privatiserandets egen skull. För oss är det inte deenskilda företagen som är viktigast, utan det är med-borgarna. Det handlar om hur man använder deskattemedel vi får in på ett så bra sätt som möjligt förmedborgarna.Ibland kan det vara bra med privatdrift, att manlägger ut på entreprenad, ibland kan kommuner,landsting eller stat sköta det bäst. Jag kommer självfrån en kommun, , där mer eller mindre allteknisk verksamhet är utlagd på entreprenad. En delav verksamheten är privatiserad.En del av dessa förändringar har skett i total poli-tisk enighet. Men det har också faktiskt varit så att endel verksamheter har privatiserats trots att det visadesig att de var billigare i drift. Det kan välinte vara rimligt?Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna. Jag vill också säga att detär märkligt, men ändå glädjande, att vi i alla fall fickskinka till jul.Anf. 231 ()Fru talman! tog upp två exempelpå branscher där vi har låg konkurrenskraft. Dethandlar om livsmedelsindustrin och om byggindust-rin. Det är ingen tillfällighet att det just är den typenav branscher som har låg konkurrenskraft. Det ärfråga om branscher som har varit väldigt skyddadefrån utländsk konkurrens och som också har varitmycket hårt reglerade inom Sverige.Jag tror att det är väldigt bra att vi har öppnat uppför konkurrens utifrån. Jag tror också att det är bra attvi har avvecklat många av regleringarna.Jag börjar förstå att den socialdemokratiska rege-ringen åtminstone är för förbättrad konkurrens när detgäller utredningsväsendet. Med tanke på hur mångautredningar som har tillsatts, blir det väl konkurrensom sekreterar- och ordförandeposter i utredningsvä-sendet. Jag tror att det vore väldigt värdefullt om viockså kunde få se litet resultat, litet handlingskraftoch litet aktiviteter från regeringen som inte bara gårut på att tillsätta fler utredningar och fler utredare.Det är inte fler utredningar vi behöver. Det är merhandlande.Anf. 232 ()Fru talman! Jag kan hålla med om att det är tråkigtatt man måste tillsätta en massa utredningar. Men detkan ju också bero på att de som har suttit vid maktentidigare inte har gjort så mycket på det området. Ävenen moderat borde kanske erkänna för sigsjälv att det har varit bor-gerliga regeringar under . Så man har haft en vissmöjlighet att påverka.Jag skulle vilja ställa en fråga till gäller hur ni ser på detta med att privatisera förprivatiserandets egen skull. Är det rimligt att manprivatiserar offentlig sektor bara för att det skall pri-vatiseras, när det faktiskt på olika sätt visar sig attkommunerna och den offentliga sektorn driver verk-samheten billigare?Anf. 233 ()Fru talman! Jag tror att det är väldigt bra att öppnaupp den offentliga sektorn för konkurrens. Där har vinågra av de riktigt stora rationaliserings- och bespa-ringspotentialerna i det här landet; att kunna rationali-sera och effektivisera i den offentliga sektorn. Jag troratt privatiserandet är en mycket viktig bit i det sam-manhanget.En av de lärdomar vi borde dra av de gångna årenär att system med kommunalt ägda bolag, kommunalverksamhet i egen regi och statligt ägda bolag oftaleder till resursslöseri och till att man inte är, och inteblir, så effektiv som man borde vara.Jag tror, som svar på frågan, att privatisering är ettmycket bra sätt att öppna konkurrensen och tvingafram ökad effektivitet.Anf. 234 ()Fru talman! Jag tycker att det var ett ganska brasvar av . Det skall vara privat för att detskall vara privat. Jag är ganska övertygad om att detfinns många kommuner på många olika håll som harbegått misstag på det sätt som du säger. Kommunalverksamhet missköts tyvärr ibland.Men det blir inte bättre av att man missköter denprivata verksamheten på samma sätt och av att manlägger ut allt bara för att det skall läggas ut. Vi social-demokrater har en annan inställning. Vi prövar varjeobjekt och varje verksamhet för sig för att se vad somär bäst för medborgarna och för konsumenterna. Viser vad som är billigast, vad som är mest tillgängligtoch vad som har den bästa kvaliteten. Det är det somskall avgöra. Vi har inte någon dogmatisk syn pådenna verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Godkännande av internationellanaturgummiavtalFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU22Godkännande av internationella naturgum-miavtal (prop. 1995/96:135)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:205 Förbud mot innehav av destillationsap-parater m.m.Motionermed anledning av prop. 1995/96:152 Beskattning avförmån av utbildning och andra åtgärder vid per-sonalavveckling, m.m.1995/96:Sk33 av m.fl. (m)1995/96:Sk34 av m.fl. (kds)1995/96:Sk35 av och ()med anledning av prop. 1995/96:166 Tullens befo-genheter vid den inre gränsen1995/96:Sk36 av m.fl. (m)1995/96:Sk37 av och ()med anledning av prop. 1995/96:168 Inkomstskatte-regler m.m. med anledning av ändrade bestämmel-ser om aktiekapitalets storlek1995/96:Sk38 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1995/96:171 En sjätte m.m.1995/96:N36 av m.fl. (m)1995/96:N37 av m.fl. (kds)1995/96:N38 av tredje vice talman . (fp)med anledning av prop. 1995/96:174 Producentansvarför uttjänta bilar, m.m.1995/96:Jo20 av och ()1995/96:Jo21 av m.fl. (c)1995/96:Jo22 av m.fl. (m)med anledning av förs. 1995/96:RFK6 Riksdagensförvaltningskontors förslag om ytterligare anslagpå tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1995/961995/96:K36 av Tom ()1995/96:K37 av och ()17 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 30 april1995/96:194 av () till statsrådetLeif PagrotskyKockums vapenaffär med Thailand1995/96:195 av () till försvars-ministernKockums vapenaffär med ThailandInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 7 maj.18 § Anmälan om skriftlig frågaAnmäldes att följande skriftliga fråga framställtsden 30 april1995/96:413 av () till jordbruks-ministernVerksamheten på WångenFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 maj.19 § Anmälan om svar på skriftliga frågorAnmäldes att följande svar på skriftliga frågor in-kommitden 2 maj1995/96:382 av () till kommunika-tionsministernDistanstolkning1995/96:383 av () till statsrådet /96:395 av () till arbetsmark-nadsministernDe s.k. datorteken1995/96:398 av () till kulturministernKonstnärlig utsmyckning i och EU1995/96:400 av () till utrikesministernRättshjälp i utlandet till svensk medborgare1995/96:401 av () till statsrådet medborgarskap1995/96:402 av Per () till jordbruksminis-ternErsättningen för rovdjursrivna renar1995/96:403 av () till kommunika-tionsministernOljeutsläpp i Östersjön1995/96:404 av Per () till miljöministernMiljöförorenande transporter1995/96:405 av () till arbetsmark-nadsministernAnsvar för rehabilitering1995/96:406 av () till finansminis-ternReklamskattemedel1995/96:407 av () till närings-ministernAssiDomäns utförsäljning av skogsmark1995/96:409 av () till utrikesminis-ternMänskliga rättigheter i Pakistan1995/96:410 av () till jord-bruksministernStöd till pälsdjursuppfödningSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 maj.20 § Kammaren åtskildes kl. 22.08.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 40,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 135(delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 188(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.