prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Detsyftar till att förhandla bort handelshinder för högtek-nologi och framtidsindustri på det handelspolitiskaområdet. Det kan underlätta att sedan gå vidare i enstörre ländergrupp med multilaterala förhandlingar.Den utveckling vi nu ser innebär också både störrerisker och förvisso möjligheter för det multilateralasystemet jämfört med tidigare. Vi ser nu regionalaprojekt växa fram som potentiellt skulle kunna omfat-ta huvuddelen av världshandeln. Jag talar om arran-gemang som inte längre enbart omfattar tullar ochtraditionella handelshinder, utan också regionala reg-ler för investeringar, tjänstehandel, patentfrågor osv.Det finns också risker om handeln skulle ledas in iallt mer regionala banor med inåtvända handelsblocksom följd. Låt mig säga att vårt medlemskap i hargivit oss flera erfarenheter, både positiva och negati-va. Men det finns också några som handlar om enalltför restriktiv handelspolitik. Det må gälla jord-bruksrestriktionerna, TEKO-kvoterna eller åtgärdermot dumpad import, som jag anser vara onödiga.Samtidigt visar erfarenheten att gemensamtmed andra länder faktiskt kan påverka politiken i EU ien frihandelsvänlig riktning, vilket vi aktivt verkat förunder det gångna året och även fortsätter med.Fru talman! Globaliseringen är ett faktum. Sverigehar, som ett av de mest utrikeshandelsberoende län-derna i världen, ett starkt intresse av väl fungerandespelregler för den internationella handeln. Men det ärinte bara ett egenintresse. Det är i lika hög grad ettuttryck för att vi vill värna ett handelssystem somgrundas på icke-diskriminering och som ger lika rät-tigheter till alla länder oavsett ekonomisk styrka.Frihandelns motsats, protektionismen, uppammarinåtvänd nationalism och fientlighet mot omvärlden.Globaliseringen och den teknologiska revolutioneninnebär också, genom den mycket snabba strukturom-vandlingen, påfrestningar för branscher och regioner.För att frihandelns frukter verkligen skall kommalöntagare och konsumenter till del är det viktigt attsamhällena bygger upp en robust - såväl fysisk somintellektuell - infrastruktur och sociala trygghetssys-tem. På det sättet kan påfrestningarna minskas ochnya nödvändiga jobb skapas genom den världsvidaefterfrågan som finns.Miljöhoten och arbetsvillkoren är också frågorsom måste tas upp i ett handelspolitiskt sammanhangför att frihandelssystemet skall vara trovärdigt, ochsvara mot de utmaningar som de politiska systemenmåste ta sig an.Handelspolitiken griper allt mer in i frågor somhittills mest har betraktats som en del av den nationel-la politiken, t.ex. konkurrenspolitik och investerings-regler. Om WTO, den nya världshandelsorganisatio-nen, skall vara relevant , måste organisa-tionen också kunna ta sig an de nya handelsfrågorsom omvärldsförändringarna ger upphov till.Det är givetvis regeringarnas ansvar att ge det stödsom är nödvändigt för att åstadkomma detta. Men detställer också ökade krav på att mobilisera stöd hosnäringsliv, fackliga organisationer och konsumenteroch att vara lyhörd för deras intressen. Den snabbaglobaliseringen reser också krav på nya former förhandelsförhandlingar. Rundor som kanske tar 10-15år att slutföra är inte längre konstruktiva med denmycket snabba takt som förändringarna i omvärldennumera sker i.WTO:s första ministermöte i i decem-ber blir mycket viktigt för att ange en färdriktningför det nya handelssystemet. Singaporemötet måste geen handelspolitisk vision för 2000-talet som både ärkonkret och framåtsyftande. Men det är ingen lättuppgift att samla WTO:s drygt 120 medlemmar kringen gemensam analys av behoven, och anvisa effektivalösningar. När jag själv tog initiativ till ett internatio-nellt handelspolitiskt möte i förraåret var det just för att stimulera till en öppen debattom handelssystemets framtida utveckling. Stock-holmsmötet har sedan fått flera efterföljare i olikavärldsdelar, där vi också deltar från svensk sida.Fru talman! Regeringens målsättningar införSingaporemötet kan sammanfattas enligt följande.Konsolidera resultaten från Uruguayrundan. Fattabeslut om ytterligare frigörelse av handeln. Det ärviktigt att Singaporemötet kan uppvisa konkreta resul-tat. anser att genomförandet av tullsänkningari Uruguayrundan skall kunna påskyndas. Vidare börWTO gå i bräschen för att avveckla handelshinder förhögteknologiska framtidsindustrier.Sverige lyckades, genom ett idogt agerande i sam-band med tullförhandlingarna med anledning av EU:sutvidgning, se till att resultaten av dessa förhandlingarkoncentrerades till elektronikområdet. Därigenomkunde EU-tullarna på högteknologiska produktersänkas kraftigt.Nu är det viktigt att gå vidare och bl.a. avsluta deutestående förhandlingarna om telekommunikationer iWTO nu , och att till Singaporemötet söka för-handla fram ett informationsteknologiavtal om tullav-veckling för elektronik och teleutrustning.Det är också viktigt att utarbeta ett aktionsprogramför nya handelsfrågor. Det bör gälla ett arbete på ettinvesteringsavtal i WTO och ett avtal om konkurrens-regler. På handels- och miljöområdena, där GATToch WTO nu har arbetat , bör Singaporemötetta initiativ till en bättre samverkan mellan miljökon-ventionerna och . WTO bör äventa upp en diskussion om frågan om handel och ar-betsvillkor som också behandlas i och OECD.Förstärk samverkan mellan regional integrationoch det multilaterala systemet. Singaporemötet bör gepolitisk vägledning om hur man på bästa sätt skallkunna säkerställa att det tryck för regionala lösningarsom nu finns inte motverkar utan förstärker en vida-reutveckling av det multilaterala regelverket.Stärk det politiska inflytandet i WTO och stärkkontakterna mellan WTO å ena sidan och näringsliv,fackliga organisationer och konsumenter å den andra.Den europeiska unionen har vid WTO:s, den nyavärldshandelsorganisationens, start visat en ny styrka ihandelsfrågor. Det är också glädjande att man nu klartmarkerat avsikten i EU att ta ledningen i utvecklingeninför mötet i för att stärka WTO. Sverigetillhör de medlemsländer som aktivt stöder det arbe-tet.Anf. 23 ()Fru talman! De förändringar som internationalise-ringen medfört på handelspolitikens område och denutveckling som utrikeshandelsminister väl beskrivit i sitt anförande ger anledning tilloptimism. I takt med att handelsutbytet i världenväxer ökar också förståelsen för värdet av en friarevärldshandel. Det är löftesrikt eftersom det finns fåting som så framgångsrikt verkar som tillväxt- ochvälståndsskapande kraft i vår värld som det fria han-delsutbytet mellan länder.För drygt ett år sedan, . blevSverige medlem i EU. Och inrättades dennya världshandelsorganisationen, WTO. Att både EU-medlemskapet och WTO trädde i kraft gav iett slag betydligt klarare handelspolitiska spelreglervad gäller både tullar och andra regler. Världshandelnfick äntligen ett genuint globalt regelverk där i principalla regler skall gälla alla medlemsländer. Samtidigthar förutsättningarna för det svenska handelspolitiskaagerandet radikalt förändrats i och med medlemska-pet.Sverige har i och med medlemskapet tagit över ettgränsskydd som delvis rimmar illa med svensk han-delspolitisk tradition och som strider mot svenskanäringslivsintressen. Men har vi fått möjlig-het att påverka handelspolitiken inom EU. Sverigekan tack vare medlemskapet aktivt driva och främjafrihandelns idéer inom en av de största handelspolitis-ka enheterna i världen. I det arbetet är det en styrka attdet råder en bred politisk enighet i vårt land om värdetav en liberaliserad världshandel.Oberoende av regering har under årenslopp varit en pådrivande kraft i de internationellahandelsförhandlingarna inom de åtta s.k. rundorna iGATT. kan vi gemensamt glädja oss åt att denlänge förhalade Uruguayrundan roddes i hamn på ettmycket tillfredsställande sätt.Resultatet av Uruguayrundan, upprättandet avvärldshandelsorganistionen WTO, och de därtill knut-na handelsavtalen innebär att det multilaterala regel-verket utvidgas till nya områden, t.ex. tjänstesektorn,immaterialrätt och investeringsfrågor. GATT-reglernaskärps bl.a. för jordbruks- och tekovaror. Insyn,tvistlösning och övervakning förbättras och betydandetullsänkningar genomförs.Jag delar uppfattning att det vidWTO:s första ministermöte i är viktigt attEU med hela sin tyngd medverkar till att det somuppnåtts i Uruguayrundan inte i något avseende för-fuskas utan genomförs i praktiken.När det gäller de förändringar inom handelsområ-det som vi nu kan se i olika regioner delar jag inte denoro som gett uttryck för. Jag ser detsom en logisk utveckling att nya samarbetsstrukturerpå handelspolitikens område växer fram.Vi i vårt land har mångårig erfarenhet av hur kloktdet är att gå samman och bilda frihandelsområden,t.ex. i EFTA, EES och äntligen som medlem i EU.Lika liten anledning som det finns för vår omvärld attängslas för ett Fortress finns det för oss iSverige och EU att oroa oss för samarbetet i ,eller Aseanländernas AFTA. Den än sålänge lösliga sammanslutningen APEC, som syftar tillfrihandel 2010 och för år2020, är också en utveckling som vi kan se positivtpå.Den sociala och ekonomiska utvecklingen har gåttmycket snabbt i flera länder, särskilt i Sydostasien.Länder som , och liggerlångt framme. , , ochIndien m.fl. länder blir alltmer avancerade.Snabbväxande ekonomier i olika delar av världentillsammans med förändringarna inom handelspoliti-ken och bildandet av och Asean har gjortden eniga front som tidigare utgjorde gen-temot industriländerna i norr något suddig.Många länder som fortfarande betecknas som enligt WTO:s klassificeringssystem har nått enutvecklingsnivå som kommit alltmer i paritet med i-ländernas. En del har nog i ärlighetens namn t.o.m.gått om oss. Ett växande antal av dessa länder harblivit mindre intresserade av särbehandling inomGATT-systemet och önskar i stället bli fullvärdigamedlemmar i . Det är något som jag anser att vii bör stödja, och jag hoppas att utrikeshan-delsministern delar min uppfattning.De minst utvecklade länderna är inte i ståndatt utnyttja alla de fördelar en friare världshandel ger.Den viktigaste biståndsinsats vi kan göra för de fatti-gaste länderna är att hjälpa dem att införlivas i detmarknadsekonomiska systemet och stödja dem för attfå i gång en ekonomisk utveckling. Vi stöder dem bästgenom att inom ramen för EU öppna handeln för devaror som de är bra på att producera.Lika viktigt som det var för ekonomiskautveckling, när vi befann oss i industrialismens vagga,att våra varor kunde exporteras är det för att handeln med deras varor inte utsätts för han-delshinder av diffusa anledningar. De tendenser tillförtäckt protektionism som ibland framskymtar, t.ex.när begreppet socialklausul lyfts fram, anser jag attSverige med kraft skall motverka. Detta är en punkt iMats deklaration som gör mig något oro-lig.Enligt min uppfattning skall WTO inte sätta uppsådana nya regler för handel som entydigt skullekomma att drabba . Vi bör på andra sätthjälpa dessa länder att lösa de förhållanden som dekan kritiseras för av rika välmående industriländer.Sverige bör enligt min uppfattning förhindra genom protektionistiska handelsregler hindrar i deras ekonomiska utveckling.Fru talman! Handelspolitiskt är det exporten ochimporten utanför EU och hur vi kan påverka dettasom EU-medlem som är mest intressant. kanoch skall, enligt min uppfattning, utnyttja alla möjlig-heter att påverka EU:s handelspolitik såväl i WTO-sammanhang, som i och internt med målet enfriare handel.Det är utan tvivel en svår men mycket viktig upp-gift för att verka för en liberalare utformningoch tillämpning av EU:s olika handelspolitiska in-strument. bör driva detta liberaliseringsarbetemed kraft och utan dröjsmål. Jag hoppas att vi äreniga om detta. bör gå i bräschen för att heltavveckla EU:s tullskydd för industrivaror.Sverige bör vidare ta på sig rollen att konsekventförsöka minska användningen av antidumpningsåt-gärder inom EU. Det är viktigt att förhindra att EU,och därmed även , i vår omvärld framstår somen tillskyndare av antidumpningsåtgärder för att lösaekonomiska eller, vilket det oftast handlar om, struk-turbetonade problem i olika medlemsländer. Att mot-verka en protektionistisk antidumpningspolitik i EU ärett viktigt svenskt intresse.Det bör vara ett övergripande mål för attEU avskaffar samtliga kvarvarande importrestriktio-ner mot alla berörda länder. Tekorestriktionerna motCentral- och kommer att avvecklas år 1998och mot övriga MFA-länder , enligtöverenskommelser i Uruguayrundan. bordeförsöka skynda på skeendet och agera vakthund motvarje tendens till förhalning av avvecklingen. Ingethindrar EU att gå fortare fram än vad Uruguayrundanstidtabell angett.Det gagnar vårt lands intressen om EU:s handels-politiska relationer med alla världens länder och regi-oner blir så frihandelsinriktade som möjligt utifrånGATT:s och WTO:s principer och bestämmelser. Detär inom och genom EU som har fått nya möj-ligheter att agera.Inför i kan EU i kraft avsin tyngd medverka inte bara till att uppnådda fram-gångar i fullföljs utan också till en snabbareavveckling av de handelshinder som fortfarande finnskvar på olika områden.Sverige har en lång tradition som frihandelns före-språkare i internationella sammanhang. Det är entradition som är väl värd att ömt vårda och värna motalla försåtliga tendenser till protektionism, både underförberedelsearbetet inför och i allaandra handelspolitiska sammanhang.Anf. 24 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan efter inläggkonstatera att det i mycket råder en samsyn ocksåkring frihandelspolitiken, liksom det visade sig göraunder den allmänna utrikespolitiska debatten nyligen.Det är förstås en styrka för ett land som , inteminst som nytt EU-land.Jag vill dock ta upp två saker där vi kanske har ominte delade meningar så i varje fall olika inriktning.När det gäller de regionala initiativen menar jag attdet kan ligga en fara i att många olika regioner nuutarbetar egna regler som går långt utöver handelsom-rådet och långt utöver tullavveckling. Det kan t.ex.handla om investeringar. Om man bara trampar på iden riktningen kan det ganska lätt leda till fem olikaregionala investeringsavtal. Det kan inte vara rimligtoch vettigt i en värld där produktionssystemen är merglobaliserade. Det måste vara riktigare att WTO tarsig an den uppgiften.Däremot håller jag med om, och det ingick också ivad jag sade, att regionala initiativ kan vara en expe-rimentverkstad där man startar med att frigöra eko-nomisk aktivitet på områden där tiden ännu inte ärmogen för multilaterala, världsvida förhandlingar. Detgäller t.ex. tjänsteförhandlingarna under 80-taletsbörjan mellan och , och detfinns även andra exempel. Sedan kan erfarenheternaav de regionala initiativen lyftas vidare på ett multila-teralt plan. Jag hoppas att de nya elektronik- ochhögteknologiförhandlingar som kommer att förasmellan EU, och skall kunna ha denrollen. På den punkten är jag överens med KarinFalkmer.Vad beträffar de andra två punkterna får jag up-penbarligen återkomma i nästa replik, eftersom mintid är ute.Anf. 25 () replikFru talman! Jag koncentrerar mig då också på denregionala utvecklingen, som jag faktiskt ser optimis-tiskt på. Vår erfarenhet är att vi genom att gå sammanmed flera och få ett frihandelsområde får en växandeekonomi, och som en följd av en växande ekonomikan vi också vidga våra vyer och sprida vår handel uti världen.Jag tog bara Aseanländerna som ett exempel påländer som alltmer har avreglerat och öppnat sinhandel. Det är min övertygelse att de här olika regio-nala samarbetsorganisationerna kommer att leda öppnare och friare världshandel och att detta intestår i strid med arbetet inom WTO.Anf. 26 Statsrådet ()Fru talman! När det gäller arbetsvillkoren och s.k.socialklausul visar det arbete som pågår inomOECD på ett positivt samband, alltså en ökad, öppna-re handel och bättre arbetsvillkor. Det finns ingenautomatik, men det är ändå ett samband. Det är viktigtatt ta fram också de positiva sambanden, inte minstför länder som annars kan lockas till en protektionis-tisk hållning.Jag håller med om att det finns länder som utnytt-jar den här frågan i protektionistiska syften, vilketnaturligtvis är helt kontraproduktivt. Detta kräver juenhällighet, och är utomordentligt vak-samma i den här frågan.Här i samarbetar vi för att kunna ge för-slag som kanske kan bli en brygga över dessa stånd-punkter, med mer av förtroendeskapande än en delandra förslag som lagts fram av länder med mer pro-tektionistisk framtoning. När den norska handelsmi-nistern och jag träffades var det inte barafisk vi diskuterade utan också viktiga frågor om ge-mensam syn i Världshandelsorganisationen.På det här området tror jag att har en rollatt spela, nämligen som brygga mellan i-land och u-land. Vi kan på ett konstruktivt sätt visa varför ar-betsvillkoren är viktiga. Men självfallet skall enmänniska som arbetar ha rätt till sin fackliga tillhörig-het och till drägliga arbetsvillkor, vare sig man arbetari en industri vars produkter säljs hemma eller manarbetar i en industri som exporterar utomlands.Avslutningsvis vill jag säga att vi i antidumpnings-frågan har varit aktiva från medlemskapets första dag,ja, t.o.m. innan vi blev medlemmar. Vi har uppnåttvissa saker, bl.a. ett något större inflytande för förbru-kar- , samhälls- och konsumentsynpunkter och intebara för producentsynpunkter. Men det är en lång bitkvar. Vi har gjort en egen studie i vårt land, och vi haruppmanat kommissionen att göra en studie av denutomordentligt föråldrade politik EU har. Kommis-sionen har också satt i gång ett sådant arbete.Anf. 27 () replikFru talman! Det gläder mig att fö-refaller vara mycket vaksam mot protektionismensfula tryne i samband med nya regler när det gällerarbetsvillkor. Men jag vill ändå fortfarande hålla uppett varningens finger.Det är mycket lovvärt att arbetar med an-tidumpningsproblematiken. Inte minst viktigt är detatt påverka EU:s relationer till i det här avseen-det i rätt riktning.Anf. 28 ()Fru talman! Utrikeshandelsministern har givit enfin överblick över världshandeln i stort. Jag delarockså i huvudsak de synpunkter som har framförts.Jag skulle vilja gå in på några ytterligare spörsmål iden här debatten.Sverige har under varit medlem iden europeiska unionen. Vi har väl under det förstaåret inte märkt så många förändringar till följd av vårtmedlemskap. Men genom medlemskapet har vi blivitdelaktiga i en marknad på 370 miljoner invånare.Denna marknad, som vi brukar benämna den inremarknaden, är också oerhört viktig för oss.Man kan också säga att den inre marknaden nu idet närmaste är fullbordad när det gäller den fria rör-ligheten för varor, kapital och tjänster.Ur näringspolitisk och handelspolitisk synpunktutgör också den inre marknaden ett kärnområde i EU-samarbetet. Helt klart ger denna marknad förutsätt-ningar för ökad handel över gränserna och därmedockså skärpt konkurrens mellan företagen. En välfungerande marknad är också av stor betydelse förSveriges ekonomi.Fru talman! Jag skulle i det här sammanhangetgärna vilja ta upp några småföretagsfrågor. Dessa harnämligen också i allra högsta grad betydelse för han-deln. Företagsfrågor och sysselsättningsfrågor ärockså en stor angelägenhet både för EU och för övrigaländer.EU har ju arbetat fram olika pro-gram för att förbättra småföretagens villkor. För Sve-rige är det av avgörande betydelse att vi kan delta i deolika EU-program som gynnar småföretagen.Kommissionen har arbetat fram en rapport, somlades fram vid i . rapporten framhålls nödvändigheten av att förenk-la administrativa formaliteter, säkerställa en bättretillgång till information, utbildning och forskning,eliminera hinder för de små och medelstora företagen,främja en internationalisering av dessa företag samtförbättra företagens finansiella miljö.Jag tror att alla dessa åtgärder är nödvändiga. Detär också väsentligt att man inriktar åtgärderna dels påatt ge befintliga småföretag möjlighet att växa, dels påatt underlätta framväxten av nya småföretag. Det ärockså det bästa sättet att långsiktigt öka sysselsätt-ningen.Det är också ett samhällsintresse att hjälpa de småoch medelstora företagen så att de får tillgång till bl.a.information och sakkunnig rådgivning om främmandemarknader och avsättningsmöjligheter för svenskaprodukter. har här en viktig roll att spelaför att hjälpa svenska företag. Det är också bra att dethär arbetet kan ske regionalt, t.ex. i samarbete medALMI Företagspartner.Fru talman! Utrikeshandelsministern gjorde en braredovisning av utrikeshandelns utveckling och dessmöjligheter men också av en del av dess problem ochvad som måste göras. En viktig pelare i det arbetet ärWTO och det s.k. WTO-avtalet.Det samlade regelverket för WTO har trätt ikraft, och det får nu bilda en ram för det nya, sam-manhållna handelsregelverket. Det har också fått tilluppgift att underlätta genomförandet och tillämpning-en av avtalet och även att främja dessa målsättningar.WTO blir därför ett forum för framtida handelsför-handlingar, och som vi hörde av finnsdet ytterligare att göra.Vi kan väl konstatera att avtalet ur svensk synvin-kel måste anses vara mycket tillfredsställande. Ochdet har ju även rått en stor politisk enighet om avtalet,också om framtiden. I avtalet ingår bl.a. nya frågorsom tjänstehandel, immaterielrätt, investeringsfrågorsamt jordbruk och teko. är därför ettviktigt led i liberaliseringen av världshandeln, och detger förutsättningar för välfärdsvinster. Det betyderfördelar både för näringsliv och för konsumenter.Bl.a. skapas viktiga marknadsöppningar för svenskindustri. får svenska konsumenter lägrepriser på importerade varor och tjänster.Även ur synvinkel har WTO-avtaletklara fördelar. har i flera fall getts särskil-da både övergångsregler och undantagsregler. Manförutsätter också att i-länderna skall samarbeta med för att underlätta denna anpassning till avta-len. Härigenom finns det också en bred anslutning tillWTO-avtalet från sida. Det upplevs dåsom särskilt positivt att både jordbruket och tekova-rorna finns med i avtalet.Sammanfattningsvis anser jag att ut-gör en mycket bra grund för att ytterligare stärkahandeln mellan olika länder. Det är viktigt, precis somMats sade, att om WTO skall kunna fortsät-ta att utveckla ett starkt och relevant regelverk måsteorganisationen inte bara kunna fortsätta frigörelsen avvärldshandeln utan också kunna ta sig an de nya han-delsfrågor som omvärlden ger upphov till. Jag villönska lycka till vid det kommande Singaporemötet.Fru talman! Jag skulle också vilja beröra något omnya eller nygamla marknader. då vihade sanktioner mot apartheidregimen i varvår handel med detta land mycket blygsam. Såvälhandel som investeringar var på en synnerligen lågnivå . Vår export var t.ex. ca 400 mil-joner 1992.Efter apartheidregimens fall och att man fått en nyregering efter demokratiska val, har handeln tagit fart.Landet, som ju i och för sig har stora rikedomar inaturtillgångar, har mycket stora investeringsbehovför att komma i kapp olika behov.Industrin har under sanktionsåren inte haft möjlig-het att skaffa modern teknik. På infrastruktursidanbehöver både telefonnätet och mobiltelefonnätet byg-gas ut. Det råder stor brist på bostäder. Likaså kom-mer utbildningsinsatserna att markant öka. På alladessa områden har mycket att tillföra landet.Jag menar därför att det är väsentligt att påolika sätt medverkar till att handelsutbytet med ökar.Vi har redan fått en god start. var vårexport närmare 4 miljarder, vilket är nästan en tio-dubbling sedan sanktionerna avskaffades.Här finns dock mycket mer att göra. Jag var med ien delegation från näringsutskottet som besökte . Vi fick ett mycket positivt bemötande,och vi mötte ledande företrädare för både parlamentoch regering, som uttryckte en önskan om ett ökatutbyte mellan våra länder.Det fanns också ett klart önskemål om att byggaupp ett nätverk mellan svenska småföretag och småfö-retag i . Jag hoppas att detta önskemål skallkunna tillgodoses. Jag skulle vilja fråga om någon från regeringen vill medverka till attett sådant nätverk kan byggas upp.Fru talman!