prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:52Torsdagen den 8 februariKl. 12.00 18.00Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om utrikespolitisk debattTredje vice talmannen meddelade att meddelandeom utrikespolitisk debatt onsdagen den 14 februarikl. 9.00 hade delats ut till ledamöterna.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1995/96:46Till riksdagenInterpellation 1995/96:46 av omfinansieringen av de multilaterala utvecklingsaktivite-terna.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 22 februari 1996.Skälet till dröjsmålet är att en debattdag som pas-sar både interpellanten och mig inte har gått att finnaunder denna fyraveckorsperiod.Stockholm den 6 februari 1996Pierre SchoriInterpellation 1995/96:65Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:65 Perssonpla-nen och kommunernas ekonomi av () får jag meddela att jag inte kan besvara den inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att vi inte funnit någon debattdagsom passar interpellanten och mig.Jag kommer att besvara interpellationen den5 mars 1996.Stockholm den 5 februari 1996Göran Persson3 § Svar på interpellation 1995/96:33 om mer-värdesskattereglerAnf. 1 Finansminister ()Herr talman! har, mot bakgrund avde av beslutade reglerna ommervärdesskatt vid handel med begagnade varor,frågat mig vilka förändringar jag är beredd att vidtaför att undvika vissa effekter för hemslöjden.Riksdagen beslutade att anta de förslagpå mervärdesskatteområdet som regeringen lagt frami proposition 1994/95:202 om mervärdesskatten påomsättning av begagnade varor, m.m. De nya mervär-desskattereglerna trädde enligt riksdagsbeslutet i kraftden . De innebär i huvudsak en tek-nisk anpassning till det regelsystem för handeln medbegagnade varor som EU-länderna efter flera årskomplicerade förhandlingar kunde enas om under år1994. Vid försäljning av begagnade varor skall enligtde nya reglerna beskattningsunderlaget utgöras avskillnaden mellan återförsäljarens försäljningspris ochinköpspriset för den aktuella varan.Tidigare tillämpades i ett system för han-del med begagnade varor som tekniskt sett var någotannorlunda utformat. Avdrag medgavs nämligen förs.k. fiktiv skatt redan vid inköp av en begagnad vara. Ihuvudsak medförde denna annorlunda teknik sammabeskattningsresultat som det nu beslutade systemet,nämligen att beskattningen vid försäljning av begag-nade varor sker med beaktande av att skatt tidigarebetalats.De tidigare reglerna om avdrag för fiktiv skatt fickemellertid tillämpas även i vissa andra situationer,t.ex. vid inköp av bär och svamp från privatpersoner.De kan också ha använts vid inköp av nya, hemtill-verkade föremål om dessa tillverkats i en hobbyverk-samhet och tillverkaren inte själv var mervärdesskat-teskyldig för verksamheten. Som angavs i propositio-nen kan den tidigare avdragsrätten för fiktiv skatt idessa fall närmast ha ansetts innebära ett stöd tillverksamheter av detta slag, givet inom mervärdesskat-tens ram. I propositionen angavs vidare att denna typav mervärdesskatteanknutna åtgärder inte är möjliganär vårt mervärdesskattesystem skall anpassas till EG-reglerna.Om hemslöjdsbutiker köpt in slöjdföremål frånslöjdare som inte bedrivit sin verksamhet yrkesmäs-sigt, kan således tidigare fiktiva mervärdesskatteav-drag ha skett. Jag har inte några uppgifter om i vilkenutsträckning detta förekommit. Klart är emellertid attavdrag av detta slag inom mervärdesskattens ram inteär förenliga med gällande EG-regler. Jag anser demheller inte skattetekniskt motiverade. Att återinförasådana regler för handeln med hemslöjdsföremål ärdärför inte aktuellt.Det kan tilläggas att hemslöjdare i många fall tor-de få anses bedriva sin verksamhet på sådant sätt attden är yrkesmässig. Det innebär, nu liksom tidigare,att hemslöjdaren skall ta ut mervärdesskatt på sinförsäljning till hemslöjdsaffären, som fullavdragsrätt för ingående mervärdesskatt föreliggersåväl hos hemslöjdaren som hos butiken.Anf. 2 ()Herr talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret. Jag tycker att det på ett klart sätt belyser attförändringarna i reglerna om mervärdesskatt intebygger på några egna överväganden från regeringenssida, utan helt och hållet på ett okritiskt anammandeav . Det här har regeringen gjort utan attnärmare utreda konsekvenserna vare sig för svensktradition eller för statskassan.Jag förmodar att den snabba EU-anpassningen idet här fallet har föranletts av att finansministern vidett snabbt överslag sett möjligheten för staten att ökaskatteintäkterna genom att göra enskilda affärsidkaretill skattepoliser. Jag är i så fall ledsen att behöva sägaatt finansministern snarare kan räkna med mindreskatteintäkter än mer. Jag skall förklara varför.Det går att belysa med exempel från bär- ochsvampplockningen, men det antar jag att kommer att göra i en senare interpellationsde-batt. Men om jag tar svensk hemslöjdsrörelse somexempel, eftersom jag har hängt upp min interpella-tion på den, ser den grovt beskriven ut på följandesätt:Den är uppdelad i två delar, en ideell gren som in-går i den nationella kulturpolitiken och som medstatliga och till viss del kommunala medel bedriver enomfattande verksamhet för att uppmuntra och stöttaslöjd som bygger på den svenska kulturtraditionen.Denna verksamhet vänder sig både till slöjdare somkan anses bedriva yrkesmässig verksamhet och slöjda-re som får anses bedriva hobbyverksamhet.Att även slöjdare som bedriver sin verksamhetsom hobby anses viktiga beror på att de ofta tillverkarbruksföremål som det tar att färdigställa.Timpenningen blir därmed låg, men föremålen anseskulturhistoriskt viktiga. Kunskapen om tillverknings-metoder och annat anses värdefull att hålla vid liv. Deär och kommer aldrig att bli kommersiella produkter,likväl uppmuntrar staten detta genom sin kulturpoli-tik.Den andra grenen av hemslöjdsrörelsen är denkommersiella. Det är hemslöjdsbutikerna som finnsrunt om i landet och som saluför hemslöjdsprodukter.Hemslöjdsbutikerna skall vara ett slags garanter förhög kvalitet och för marknadsföring av hemslöjdspro-dukter som en del av svenskt kulturarv. Jag skall ta ettexempel.Det jag håller i handen är ett traditionellt bruksfö-remål, en sockerskål, tillverkad i björkrot. Det är enkvinna som har gjort den. Hon har åkt ut till en platsdär det finns lämpliga björkrötter. Med hacka ochspade har hon grävt upp rötterna. Sedan har hon åkthem, spolat och rengjort dem, rensat dem och fåttfram ett litet antal rötter som hon kan använda. Honhar sedan trätt den här korgen.Den här proceduren har tagit minst . Vadfår hon då för det här arbetet? Hon har fått ,före i alla fall. Efter avdrag föromkostnader har hon alltså fått itimmen brutto. Det säger sig självt att den verksamhe-ten inte kan bedrivas yrkesmässigt.Före kostade den här sock-erskålen i butiken. Den marknad som finns fören sådan här produkt är rätt begränsad. Men även förden exklusiva marknad som finns är en 25-procentighöjning av priset, dvs. från till , somde nya momsreglerna föranleder, rätt magstark, omman säger så.Jag antar att finansministern inte tillhör det mark-nadssegment som efterfrågar traditionella, kulturellabruksföremål. Men om så vore undrar jag om GöranPersson vore villig att betala för den härsockerskålen, detta oavsett om tycker atten timpenning på är skälig eller ej.Dock har i statens budget 1996 stöttatt dylik verksamhet skall uppmuntras, således stöttarstaten med den ena handen och stöter omkull med denandra.Resultatet av detta dilemma kan bli följande: An-tingen sänker slöjdaren sin timpenning ordentligt föratt produkten skall bli säljbar i butik. En sänkning avbutikernas marginaler är otänkbar, eftersom de flestabutiker balanserar på gränsen till vad somär möjligt. Eller också avstår slöjdarna från att lever-era till butik och säljer sina alster själva - i hemmeteller på marknader. Eftersom det i det senare falletinte finns några mellanhänder som behöver agerapolis förefaller det som en mera trolig lösning.För statens del får detta minst två konsekvenser.För det första faller momsintäkterna totalt bort, för detandra uteblir den kvalitetskontroll som finns inbyggd ihemslöjdsrörelsen. Vad finns det sedan för motiv förstatlig medverkan?För i egenskap av finansminister iSverige är detta förmodligen ingen stor fråga. Jag kantänka mig att varken finansministern eller tjänstemän-nen på ens snuddade vid tankenpå att en harmonisering av momsreglerna till EUskulle få någon inverkan på den svenska kulturen. Jagantar att uteblivna momsintäkter från den hobbyinrik-tade hemslöjden är peanuts i relation till statsskuldoch budgetunderskott.För i egenskap av blivande stats-minister i hoppas jag dock att den svenskatraditionen har en stor betydelse, och jag hoppas attGöran som statsminister kan tänka sig attpåverka sin kommande finansminister att delta aktivt iministerrådsmötena och driva igenom ett EU-systemmed fiktiv moms. Detta borde intressera den nyafinansministerns EU-kolleger i hög grad, eftersom detvisat sig fungera så bra i och, vilket kommeratt visa sig , gav större skat-teintäkter till staten än det system som den avgåendefinansministern anslöt till.Anf. 3 Finansminister ()Herr talman! Det var ett något udda anförandesom bestod oss med. Hon landade jufaktiskt i ett konstaterande av att frågan inte löses häri kammaren utan i och i de sammanhangen.Mot bakgrund därav hade hon kanske kunnat be-spara sig de något ironiska slängar som fanns om mitteventuella kulturintresse. Jag kan försäkra jag har ett omfattande engagemang och en gedigenbakgrund i såväl folkbildning som i kul-turpolitik. Där finns det ingen som helst tvekan.Det är faktiskt inga momsfrågor som vi i har ägnat så mycket tid och kraft somde som berör den här sektorn. Det är utomordentligtsvåra avvägningar. Hit hör också eventuell momsbe-läggning och momsbeläggning på film- och teaterbe-sök, idrottsarrangemang och folkbildning. Allt dettahar också funnits med i denna debatt.När det gäller diskussionen om moms och EU-anpassning har den inom i väl-digt hög grad, nästan uteslutande vad gäller problem-lösning, handlat om de här frågorna. Vi har haft attkryssa inom ett regelverk och inom det försöka tänjaså mycket som möjligt för att ta maximal hänsyn tillvåra svenska intressen och vår speciella kulturtradi-tion. Inte minst har det gällt inom folkbildningensområde.Slutligen vill jag framhålla att om man skall stödjaen verksamhet är jag anhängare av principen att manskall stödja den synligt och öppet via anslag och intedolt via ett skattesystem.Anf. 4 ()Herr talman! Jag ber finansministern så mycketom ursäkt om jag uttryckte mig illa i kammaren. Detskall man givetvis inte göra.Jag tycker ändå att momsfrågan hör hemma här.Jag kan förstå synpunkten att man skall stötta ett så-dant här system öppet och inte via momsen, men jagtycker inte heller att det är via momsen man stöttardet. Med det gamla systemet fick staten in åtminstonehälften av momsintäkterna. kommer man att gåmiste om allt. Det är ju det som är knuten i detta.Förutom att staten går miste om alla momsintäkterkommer vi att gå miste om andra värden. Det härförstår man om man ser till de människor som levere-rar varor till hemslöjden, åtminstone i stil med denlilla skål jag tidigare visade upp.Vi kan ta trasmattor som ett annat exempel: TantPettersson, med folkpension, väver trasmat-tor . Hon känner sig kontrollerad och kränktav dessa poliser som står i butikerna och funderaröver hur hon har det med momsen.Jag vore glad om jag kunde få finansministern attsäga här i kammaren att ni kommer att fortsätta drivaden här frågan i EU. Det är klart att det är där denskall drivas, men jag hävdar bestämt att systemet medfiktiv moms var bra! Det var bra för statens intäkter,och det var ett lätt system att hantera. Det borde varaintressant även för andra länder än för Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1995/96:41 om Kom-muninvestAnf. 5 Finansminister ()Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning avatt Kommuninvest har ansökt om bankoktroj för Sve-riges Kommunbank ABKommuninvest i är ett kredit-marknadsbolag som står under Finansinspektionenstillsyn. Kommuninvest ingav en ansö-kan till om att få oktroj förbankverksamhet under firma . Ansökan avser bankrörelse i traditionell bankak-tiebolagsform. Ärendet är under be-redning hos och kommer därefteratt prövas av regeringen. Jag kan därför inte yttra migi det enskilda ärendet.Vid regeringens prövning skall - utöver en formellprövning - bedömas om den planerade verksamhetenkan antas komma att uppfylla kraven på en sundbankverksamhet. I denna bedömning ingår bl.a. attpröva huruvida bankens verkställande ledning ochstörre ägare uppfyller de kunskapsmässiga krav och ärså omdömesgilla i sitt handlande som erfordras för attde på ett långsiktigt och stabilt sätt skall kunna drivaen sund bankverksamhet.När det gäller frågan om Kommuninvests nuva-rande verksamhet och dess förenlighet med denkommunala kompetensen kan följande sägas. Syftetmed Kommuninvests verksamhet är främst att för-medla billiga lån till föreningens medlemmar. I sam-band med en kommuns ansökan om medlemskap iKommuninvest gör Kommuninvest en granskning avkommunens ekonomi. De kommuner som inte har entillräckligt stabil ekonomisk ställning nekas medlem-skap.De kommuner och landsting som blir medlemmari Kommuninvest ansvarar solidariskt, såsom för egenskuld, för Kommuninvests förpliktelser.Det har hävdats att det solidariska borgensansvaretstrider mot kommunallagens regler om den kommuna-la kompetensen och då framför allt den s.k. lokalise-ringsprincipen. Jag vill därför här erinra om den domsom Regeringsrätten meddelade den 4 oktober 1994och som innebär att en kommuns åtagande i form avmedlemskap i och solidariskt bor-gensansvar för Kommuninvests förpliktelser inte står istrid med kommunallagens regler. Regeringsrättenuttalade särskilt att föremålet för bolagets verksamhetinte har visat sig falla utanför ramen för den kommu-nala kompetensen.Regeringsrätten har i domen gjort bedömningenatt ett borgensåtagande kommer att innefatta ett visstansvar för andra föreningsmedlemmars skulder menatt risktagandet är begränsat. Regeringsrätten gördenna bedömning dels därför att endast kommuner,kommunalförbund och landsting - och inga enskildasubjekt - kan vinna inträde i föreningen, dels därföratt antalet medlemmar i föreningen beräknas bli såstort att risken kommer att få en omfattande sprid-ning.Jag vill här påpeka att en kommun vid ett even-tuellt medlemskap naturligtvis bör göra en egen risk-bedömning för den händelse att ett borgensåtagandemåste infrias.Med hänvisning till vad jag nu sagt ser jag ingaskäl att vidta några åtgärder med anledning av Kom-muninvests nuvarande verksamhet eller på grund avatt Kommuninvest ansökt om bankoktroj.Anf. 6 ()Herr talman! Seden bjuder att man inleder med atttacka statsrådet för svaret. Men jag vet inte vad etiket-ten föreskriver för de fall där man inte får något svareller i varje fall inte svar på den fråga man har ställt.Jag hade faktiskt förväntat mig ett svar från en politi-ker och inte en nonchalant tjänstemannaprodukt.Jag vet att Kommuninvest står under tillsyn av . Det gjorde också de banker somtillsammans orsakade en bankkris sedan.Finansinspektionen bevakar säkert sitt revir. Meneftersom Kommuninvest bygger hela sin verksamhetpå solidarisk proprieborgen från partskommunerna ärväl risken för ett fallissemang i Kommuninvest inte såstor.Min drivkraft i denna fråga är emellertid en genu-in oro för ett fallissemang i ett antal kommuner. Detär inte huvudvärk, men det bordevara finansministerns.Jag är också väl medveten om att Regeringsrätteni ansett att ett medlemskap i och därmed följande solidariskt borgensansvarinte faller utanför ramen för den kommunala kompe-tensen. Men min fråga till statsrådet : Om så skulle vara fallet, kan det anses vara lämp-ligt eller önskvärt? Bör det vara en angelä-genhet att bedriva bankverksamhet och gå i solidariskborgen för andra kommuners lån såsom för egenskuld?Jag är något förvånad över att interpellationssvarettill stor del endast refererar till Regeringsrättens dom.Domstolarna gör ju sitt bästa för att tolka den lag somgäller - något som i det här fallet tydligen inte var sålätt, eftersom Regeringsrättens dom inte är enhällig.Politikerna och lagstiftarna å sin sida hänvisar tilldomstolarnas tolkning. Detta börjar ju likna katten påråttan och råttan på repet.Vem tar det politiska ansvaret? Det, herr talman,anser jag att finansministern måste göra, och detmåste han göra , medan problemet fortfarande ärhanterligt.Ödets ironi ville att Regeringsrättens dom gälldejust . är det min hemkom-mun som har beslutat att ansöka om medlem-skap i Kommuninvest. Mot detta har jag tillsammansmed två moderata kolleger anfört kommunalbesvär.Vi anser nämligen inte att saken är slutligt avgjord.Av formella skäl kunde Regeringsrätten inte prövafrågan i dess helhet vid förra tillfället. Dessutom hardet inträffat nya omständigheter sedan Katrineholmvar aktuellt.Dels har blivit medlem i EU och är under-kastat dess konkurrensregler. om förbudmot och kontroll av statsstöd är stränga. Begreppetstatsstöd har en vid tolkning.Anser finansministern att det är förenligt medEU:s konkurrensregler att en aktör på kreditmarkna-den, i motsats till alla andra, kan bygga hela sin af-färsidé på solidarisk proprieborgen? Sned-vrider det inte konkurrensen att en aktör, till följd avdet solidariska borgensåtagandet, har direkt access påskattebetalarnas pengar och därmed kan tillåtas ha entäckningsgrad på , när bankrörelselagen kräver8 % av de övriga?Dels har det ursprungliga syftet med Kommunin-vest förfallit. Syftet var att förmedla billiga lån tillkommunerna. har det emellertid visat sig attkostnaderna för att försäkra sig mot valutakursförlus-ter har blivit så höga att Kommuninvest, trots solida-risk proprieborgen som säkerhet och därmed sam-manhängande hög rating, inte kan ge bättre villkor änden reguljära kreditmarknaden.Alltså ger ett medlemskap i inteens kortsiktigt några fördelar som står i någon somhelst rimlig proportion till den riskexponering somborgensåtagandet ger upphov till. Kan detta ansesvara att driva sund bankverksamhet?Kommuninvest prövar visserligen kommunensekonomi i samband med ansökan om medlemskap.Finansministern vet emellertid lika bra som jag att detfinns många lik i de kommunala garderoberna somkommer att ramla ut vilken dag som helst. Eller hurskall vi annars tolka regeringens beslut den 16 no-vember 1995 att tillsätta en utredare för att lämnaförslag till hur man skall hantera problemen när enkommun hamnar på obestånd?Det som oroar mig och som oroar landets skatte-betalare är att företeelsen solidarisk proprieborgenleder till att en kommuns oförmåga att fullgöra sinaförpliktelser snabbt fortplantar sig till en stor ochväxande andel av hela den kommunala sektorn. Ingenkommun har budgeterat för sådana förluster som ettinfriande av borgensåtagandet kan medföra. Dettainnebär ju inte ett visst ansvar för andras skulder.Solidarisk borgen såsom för egen skuld innebär etttotalt obegränsat förstahandsansvar. Som ekonominser ut i våra kommuner kan regressrätten dessutomvisa sig vara tämligen illusorisk.Anf. 7 ()Herr talman! Jag skall tacka finansministern förett bra svar.Jag begärde ordet därför att jag tyckte att det kun-de vara lämpligt med litet balans i den här debatten.Christel säger bl.a. i sin interpellationatt vi alla är överens om att staten inte bör äga banker.Det är inte riktigt sant. Jag företräder exempelvis denåsikten att staten mycket väl kan äga banker. Jag harockså den bestämda uppfattningen att det elände sompågick i gamla Nordbanken, och även i många privat-banker, började i och med att man delprivatiseradeoch släppte in i den gamla och därmed införde en kultur som dennaganska byråkratiska statliga bank inte klarade.Christel har också en annan, mycketlustig formulering i sin interpellation. Hon säger attdet som driver kommuner att söka medlemskap iKommuninvest är en naturromantisk föreställning omatt man därigenom skulle göra sig oberoende avmarknaden. Det skulle vara intressant att höra vadChristel menar med naturromantisk. Jaghar inte sett att det begreppet har använts i just sådanahär sammanhang.Detta är också litet oförskämt mot partikamrater i , där man enligt uppgiftvar fullständigt enig om att söka medlemskap i . ligger väl inte så långt från Sä-ter, om jag minns geografin rätt.Anledningen till att jag är mycket positiv till detsom håller på att hända, genom att kommunerna byg-ger sin egen bank, är de erfarenheter jag har från minhemstad . När jag satt i kommunstyrelsen iGöteborg hade bankerna, inklusive Nordbanken, enkartell där det var väldigt svårt för kommunen att fårimliga villkor. Det var stor skillnad mellan utlånings-ränta och inlåningsränta.Jag kan inte riktigt förstå varför är så negativ till den ökade konkurrens och denökade valfrihet som det skulle betyda att kommunerkan välja inte bara mellan stora, privata banker utanockså kan välja en kommunägd bank. Man får själv-klart se allvarligt på risker och sådant, men vad dethandlar om är ju vikten av att kommunen också hartillgång till en egen bank, att man kan välja det alter-nativet om det finns kartellbildningar och andra pro-blem, som lätt uppstår på en marknad som dominerasav ett antal stora privata aktörer. Det är jättebra attkommunen då har tillgång till en sådan här egenbankverksamhet.Anf. 8 Finansminister ()Herr talman! Jag är naturligtvis sorgsen över detfaktum att inte är nöjd med mittsvar. Jag är sorgsen i den meningen att jag valde attge ett formellt svar på en väldigt hårt och aggressivtpolitiskt vinklad interpellation, där känslorna kanskedrog i väg litet väl mycket. Vi har ju fått förklaringen:Christel är uppenbarligen själv inblandad ien besvärsprocess omkring just den sakfråga vi nu ståroch diskuterar i talarstol. Det kan ocksåvara en omständighet värd att ha i minne.När det handlar om , ser jag i detsammanhanget inget hinder för Kommuninvest attfortsätta att verka. Det skulle vara intressant att höraen djupare analys från av hurEU:s regelverk skulle kunna komma att hindra Kom-muninvests framtida verksamhet. Vi har inte settnågon anledning att fördjupa oss i frågan. ChristelAnderberg kanske har någon ny information på denpunkten. Den är jag i så fall nyfiken på.Det sker en kreditprövning innan man kommer in idenna förening, Kommuninvest. Det är en kredit-prövning där de tidigare medlemmarna faktiskt indi-rekt sätter en mycket hög kommunalekonomisk stan-dardgräns. Vi får inom den kommunala sektorn enegen verksamhet där man pressar varandra mot merav kreditvärdighet och mer av sunda kommunalafinanser. Jag tycker att det är en bra ordning, och denbidrar definitivt till att upprätthålla kvaliteten i denkommunala ekonomiska verksamheten.Långt ifrån alla kommuner är medlemmar. Det ärett sjuttiotal - ett par landsting - som är medlemmar.Medlemsantalet växer. När beslut om medlemskapfattas i kommunfullmäktige har man i bland, i vissakommuner, den typ av politisk debatt som man harhaft i och i . Men på många andraställen fattar man enhälliga beslut. Det sker i sin turmot bakgrund av att kommunerna vid enhälliga beslutsöker ytterligare en aktör för att på så sätt öka konkur-renstrycket på marknaden.Med den bakgrund jag har i verksam-het är jag fullständigt övertygad om att kommunernaomedelbart överger Kommuninvest den dag de inseratt företaget inte erbjuder bättre villkor än vad som iövrigt ges på marknaden.Det kan ju också vara så, , attjust det faktum att gapet har minskat mellan de lånsom Kommuninvest kan erbjuda och vad marknaden iövrigt erbjuder är just ett resultat av att övriga aktörerhar fått anpassa sig till den nivå som Kommuninvesthar lagt sig på. Om det är fallet har man ju faktisktnått en god framgång med sin förening.Christel pekar på att alla kommunerinte har en riktigt god ekonomisk ställning.