prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Det är dessutom nödvändigt att balanseraoch fördela åtgärder över tiden för att en långsiktig,stabil utveckling skall vara möjlig.Låt mig ta ett par exempel ur det nu aktuella be-tänkandet på behovet av balansering av åtgärder ochderas förläggning i tiden, båda med anknytning tillenergiskatteförslaget.Det förefaller , i varje fall i ord, finnas en breduppslutning i kammaren kring uppfattningen att mil-jöskatter och miljöavgifter kommer att spela - ochskall spela - en viktig roll i miljöpolitiken och i om-ställningen av energisystemet. Vi i harlänge hävdat denna uppfattning.Det innebär naturligtvis inte att en sådan princip ärhelt komplikationsfri. Höjda energiskatter innebärbl.a. att bensinen blir högre beskattad. Om råpriset påbensin är förändrat leder självfallet en högre beskatt-ning till ett högre bensinpris för konsumenten. Detleder i sin tur till högre färdkostnader för dem sombor i orter och regioner med långa transportvägar ochsom ofta saknar kollektiva transportmedel.I det långa perspektivet är det dock just dessa re-gioner som drar störst nytta av den nödvändiga om-läggning av bilarnas bränsle som höjningen ytterstsyftar att åstadkomma. Det främsta syftet med åtgär-den är ju att ersätta fossila bränslen som drivmedel förbilar med biobränslen.Ett annat exempel som tidigare berörts i debattenär att höjda skatter på elenergi innebär högre kostna-der, framför allt för dem som använder stora volymerel. Detta kan få negativa sysselsättningseffekter förjust de företag som inte kan minska volymen annat änmarginellt eller på annat sätt kompensera sig för kost-nadsökningen per enhet.I t.ex. de berörda frågorna erfordras alltså balan-sering av takten i ökningen av skattenivåerna övertiden. Därvid skall också andra hänsyn vägas in. Detär bl.a. viktigt att försöka bedöma nettoeffekten påsysselsättningen och inte bara bedöma eventuellanegativa effekter.Det är vidare viktigt att också väga in de kostnads-sänkningar på el som avregleringen av den svenskaelmarknaden har inneburit och kommer att innebära,framför allt för den elintensiva industrin.Karl-Gösta sade t.ex. i sitt anförande atthöjda elenergiskatter bevisligen kommer att leda tillarbetslöshet. Det återstår väl trots allt att se hur detblir med det. Risken finns; jag medger det. Men ävenom det brutto skulle medföra en sysselsättnings-minskning är ändå det intressanta, som jag tidigaresade, vad det ger netto. Även om vi skulle förlora ettantal arbetstillfällen kan vi inte bortse från att det härockså kommer att ge väsentliga tillskott till syssel-sättningen genom den omställning som ter sig allt mernödvändig att inleda.Enligt vår uppfattning är de förslag till beslut somföreslås i betänkandet en lämplig avvägning i dessa nuberörda hänseenden. Jag vill därför yrka bifall tillutskottets hemställan i dessa delar.Ärligheten påbjuder mig att säga att den proposi-tion som ligger till grund för det här betänkandet varbehäftad med en del brister. Det har nödvändiggjortbetydelsefulla korrigeringar och kompletteringar frånutskottets sida. Det gäller t.ex. växthusnäringensenergiskatter, värmeleveranser till industrin och de-finitionen av omsättning i systemet för inbetalning avmervärdesskatt.Utskottet förutsätter dessutom att regeringen i höståterkommer med ytterligare förtydliganden ochkompletteringar. Det gäller t.ex. förutsättningar för devärmeverk som helt eller huvudsakligen eldas medbiobränsle och som har industrileveranser. Det gällerhandelsbolagens ställning i mervärdesskattesystemet,och det gäller grönfodertorkarna. Det gäller ocksåelproduktionsskatternas eventuella avlösning medannat system.Sammantaget är det min bedömning att det före-liggande betänkandet innebär en framflyttning avpositionerna när det gäller användandet av skattesys-temet i miljö- och energipolitiken och att det även iövrigt är ett litet men dock steg mot ett bättre funge-rande skattesystem. Jag yrkar alltså bifall även tillövriga delar i utskottets hemställan.Avslutningsvis vill jag beröra en fråga som oftahar förekommit i den allmänna debatten under senaretid. Det gäller frågan om hur man skall stimuleratjänstesektorn genom skattesubventioner av någotslag. Det är en debatt som förs i allmänna och opreci-serade ordalag. Exempel på det finner vi i reservatio-nerna nr 15, 16 respektive 17.Jag tycker att det återigen finns anledning att erin-ra om att tjänstesektorn utgör en bredskattebas och att sänkningar i denna skattebas därförleder till mycket stora kostnader redan innan eneventuell stimulanseffekt uppnås. Det innebär att detuppstår betydande svårigheter på två punkter när deallmänna målsättningarna om stimulans av tjänstesek-torn konfronteras med den verklighet där vi är ange-lägna om resultat. Den ena punkten är definition ochavgränsning av det som litet allmänt kallas för tjänste-sektor. Den andra punkten är just kostnadsaspekten.Jag skulle önska att vi genom de debatter som vi harhaft anledning att föra på just den här punkten underdet här skulle ha nått fram till en någotstörre precisering från dem som ivrigast förespråkaren sådan skattesubvention. Annars ger man ju allmän-heten falska förespeglingar som man riskerar att intetill någon del kunna infria. När vi återvänder till nästariksmöte hoppas jag att vi kommer att få upplevasådana preciseringar från dem som ivrigast föresprå-kar en sådan lösning.Anf. 258 ()Fru talman! kan de frågor som är av litenbetydelse i kammaren få stora konsekvenser förmänniskor utanför samma kammare.Jag tänker säga några ord om grönfodertorkarna,en näringsgren som är på väg att helt slås ut från densvenska marknaden på grund av höga punktskatter.Dessa höga punktskatter i gör att de danskakonkurrenterna har tagit bety-dande marknadsandelar. Det står utom allt tvivel attbranschens framtid är mycket mörk om det inte skernågon förändring på den här punkten. På samma sätthar vi i det större sammanhanget diskuteratbasindustrins energiskatter.Jag har väckt en motion i det här ärendet med denganska enkla begäran att regeringen skall återkommamed ett förslag om utformning av ersättningsregler.Skatteutskottet har tidigare, ,behandlat den här frågan. Regeringen har inte åter-kommit med några synpunkter. Det finns därför an-ledning, fru talman, att skicka med en hemstäl-lan om detta till regeringen från , inte minstav den anledningen att den här branschen har mycketpositiva miljöeffekter ur rent allmänna synpunkter.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr25, under moment 14.Anf. 259 () re-plikFru talman! Det är intressant med det intresse förmiljön som säger sig ha, när hanhänvisar till att den här typen av verksamhet har posi-tiva miljöeffekter.Skälet till att vi höjer energiskatten är ju att vissatyper av energi har en miljöbelastande effekt och gerupphov till utsläpp av koldioxid, kväveoxider och alltmöjligt. Det känner säkert till.De företag som använder mycket energi har kan-ske inte förmåga att anpassa sig. Men vi kan natur-ligtvis inte acceptera en miljöfarlig produktion baraför att de förändringar som just görs för att minskaskadeverkningarna på miljön råkar gå ut över verk-samheten. Det är själva grunden för förändringen avbeskattningen av energin. Jag skulle vilja veta vadCarl anser om problemet, sett ur detperspektivet. Anser han att vi varje gång det görsförändringar i syfte att minska miljöbelastningen skallgöra undantag för dem som drabbas? Då kommer juförändringarna och förbättringarna aldrig att inträffa.Hur ser på detta?Anf. 260 () re-plikFru talman! Det var ju bra att be-gärde replik, så att jag fick möjlighet att förtydliga detsom han inte förstod. Förmodligen har han inte lästmin motion.För att lägga ut texten något kring detta så är in-satsvaran i denna produktion vall. Vallodling är ettmycket bra sätt att gynna miljön på flera olika sätt,det tror jag säkert att känner till. Inteminst gäller detta i den bygd jag kommer i från -södra , där vi har haft problem i Laholmsbuk-ten. Vallodling har positiva effekter på miljön.Detta är ett av skälen till att jag tycker att det finnsanledning att låta denna bransch överleva i Sverige.Ronny Korsbergs besked är entydigt: Höj punktskat-terna och slå ut branschen, för den kan inte anpassasig. Han ser tyvärr inte den litet vidare miljöaspekten.Staten gynnar ju t.o.m. vallodlingen genom bidrag.Man tycker att det är en bra åtgärd. Det blir en motsä-gelsefull diskussion om man å ena sidan vill slå ut enbransch, som förordar, och å andrasidan vill ge bidrag till den insatsvara som branschenanvänder. Man får bestämma sig för hur man skall hadet.För egen del tycker jag att även om detta är en li-ten bransch finns det anledning för oss att försöka geden förutsättningar att överleva.Anf. 261 () replikFru talman! Nej, , detta är totaltfel. För det första har jag läst motionen. För det andrahar jag personligen talat med med flera av företagensom är företrädare för branschen,.Jag tror att gör sig skyldig till endel sammanblandningar här. Visserligen är vallodlingpositivt, och det är inte den vi vill bli av med. Vallkan man nämligen använda till litet av varje. Bl.a. kanman ensilera det och ge det till nötboskap. Då behöverman inte torka det med enorma mängder olja ellergasol, vilket är fallet med grönfodertorkarna som defungerar . Man pressar ihop och ger det tillhöns för att äggulan skall bli gulare. Jag är inte säkerpå att detta är den mest angelägna produktionen i dethär landet just nu.Men jag försäkrar att vi inte harnågon som helst anledning eller önskan att slå ut den-na bransch. Jag vet att det finns planer och alternativteknik inom branschen för att torka grönfoder. Omman vill kan detta leda till en positiv förändring förbåde branschen och miljön.Det är alltså inte vi vill bli av med, utan ut-släppen från de fossila bränslena. Det är det som ärskälet. Jag är övertygad om att dessa företag har engod förmåga att anpassa sig. Som vanligt är CarlFredrik en av de mest klentrogna i denna kam-mare när det gäller tilltron till företagens förmåga attanpassa sig till verkligheten.Anf. 262 () re-plikFru talman! Man upphör icke att förvånas överRonny Korsbergs synpunkter och inlägg i riksdagsde-batterna om skattefrågor.Jag har en mycket stor tilltro till företagens för-måga att anpassa sig och överleva. Men när det gällerdenna bransch är möjligheterna att överleva utantvekan mycket begränsade med de skilda skatteförut-sättningar som råder mellan t.ex. och Sveri-ge.Låt mig ta ett exempel: En produktion på 3 000ton beskattas i med ca , och i Sve-rige med . Skatteut-skottet sade att det finns an-ledning att vara vaksam på förutsättningarna för den-na bransch. , , är utskottet inte ensberett att göra ett tillkännagivande där regeringen fårmöjlighet att redovisa detta till riksdagen.Jag noterar att och jag har olikauppfattningar i denna fråga. Konsekvenserna av hansförslag är helt enkelt att branschen inte har någonöverlevnadsförmåga. Det betyder bl.a. att vallproduk-tion får avsättas på annat håll. I den delen kan jag ioch för sig ge rätt. Men osäkerhetenkring hur staten ser på detta är problemet just . Detleder till minskad vallproduktion ochatt man ställer om till annan odling.Anf. 263 () replikFru talman! Jag får be om ett förtydligande frånCarl substans har han tillfört denna fråga genomsin motion respektive reservation? Att enbart peka påväl kända problem, utan att peka på ens ett embryo tilllösning på samma problem har jag tillåtit mig i ettannat sammanhang att kalla för piruettpolitik i mot-sats till resultatpolitik.Anf. 264 () re-plikFru talman! Yrkandet i min motion går ut på attregeringen skall återkomma med förslag vad avsernedsättningsregler som gör det möjligt för branschenatt överleva.Det brukar vara så - och det tror jag att med sin rika erfarenhet av riksdagsarbetet kän-ner till - att det är möjligt att lägga fram förslag ochtillkännagivanden med angivande av inriktningen såatt regeringen får återkomma med väl genomarbetadelagförslag.Anf. 265 ()Fru talman! Vi socialdemokrater arbetar målmed-vetet för ett miljövänligt, ekologiskt hållbart samhälle.Det är då viktigt att stödja och utveckla bioenergian-vändningen.Några kommuner i mina hemtrakter har varit för-utseende och byggt fjärrvärmeanläggningar eldademed biobränslen. Industrins medverkan har varit enförutsättning för dessa stora investeringar.Borås är en av landets största användare avbiobränslen för energiomvandling. I utvecklingsarbe-tet med att ersätta kol- och oljeanvändningen medbiobränsle har kommunen investerat 90 miljonerkronor i en ångtork som kan förädla bränslet. Dettagör att kol och olja helt kan ersättas. Det innebärockså att fler tillverkningsindustrier nu kan ansluta sigtill fjärrvärmeverket och därmed avveckla den egnaoljeanvändningen.Borås försöker nu också vidareutveckla använd-ningen av kretsloppsanpassad energi. Man investerar25 i att bygga en ångledning frånkraftvärmeverket för leverans av biobränslebaseradånga till , som är ettstort företag med 400 anställda och som ärkommunens största industriella oljeanvändare. Mil-jömässigt kommer denna investering att betyda storaförbättringar i ett svårt försurat västsverige.Fru talman! kommun är ett annat ex-empel där det finns ett fjärrvärmeverk som eldas medupp till biobränslen. Ett enda stort företag, näm-ligen , som tillverkar läder, förbrukar avden värme som levereras från värmeverket. Det bety-der att , som är en liten kommun, är heltberoende av att köper biobränslebaseradfjärrvärme, och att denna form av fjärrvärme är kost-nadsneutral.Fru talman! Båda de kommuner som jag nu visatpå är goda exempel på ett ekologiskt hållbart framtidasamhälle. Det skulle innebära stora ekonomiska för-luster, och i värsta fall en återgång till oljebaseradefjärrvärmeverk, om man inte får kompensation förden fördyring av biobränslen som förändringen inne-bär.Jag uppskattar därför utskottets tydliga skrivningom att nioöringen bör ersättas med ett särskilt stöd närdet gäller biobränslen. Utskottet betonar vikten av ettskyndsamt besked till näringen om utformningen såatt de investeringsbeslut som fattas inte påverkasnegativt. Stödet bör utformas på ett sådant sätt att detmöjliggör långsiktiga investeringar. Jag förutsätter attdetta är regeringens vilja, och att så också kommer attske.Fru talman! Med denna tydlighet från utskottetssida yrkar även jag bifall till utskottets hemställan ibetänkandet i dess helhet.Anf. 266 HANS ()Herr talman! Den föreslagna produktionsskattenpå elenergi har väckt mycket starka känslor på mångahåll i landet. Särskilt kraftig har reaktionen varit påorter med en stor andel elintensiv industri.Bakom de starka reaktionerna ligger en stor oroför vilka effekter skattehöjningarna får för jobben ochtillväxten i våra viktigaste exportnäringar. Det finnsen uppenbar risk att en fullständig övervältring avdenna skattehöjning sker från elproducenterna tillindustrin. Elproducenterna agerar strikt affärsmässigtoch dessutom är de få till antalet. Det gör att de har enmycket stark förhandlingssits gentemot de elkonsu-merande företagen.Om skattehöjningen tillåts slå igenom för den elin-tensiva industrin hamnar många företag i en omöjligsituation, eftersom industrin inte kan lyfta av produk-tionsskatterna. Man konkurrerar också på den inter-nationella marknaden och har inte någon möjlighet atti sin tur övervältra produktionsskatterna på sina kun-der. Dessutom har många av deras konkurrenter redani dag lägre elpriser.Det är den här bakgrunden som gör att vi som bori regioner med en stor andel elintensiv industri ärmycket oroade för effekterna av den föreslagna skat-tehöjningen. Jag skall som ett exempel försöka attvisa på några av effekterna i mitt hemlän Västernorr-land.Västernorrland är landets mest elintensiva län,med både stor elproduktion och stor elförbrukning.Elförbrukningen inom industrin i kommunär lika stor som inom industrin i hela ochSödermanlands län tillsammans. Trots det är elpro-duktionen i större än konsumtionen.Eftersom elberoendet kanske är mest tydligt i Sunds-vall använder jag som exempel, men detförtjänar också att påpekas att vi har elintensiv indu-stri i samtliga kommuner.För den här industrin är elenergin inte utbytbarmot annan energi, utan måste betraktas som en råvarai processen. Exempelvis förbrukar av sin elenergi som råvarai elektrolysprocessen. För det företaget utgör elkost-naderna av saluvärdet på aluminium. Tittarman på Akzo Nobels kemiska industri i Sundsvallfinner man att elkostnaderna är ännu högre. pappersbruk förbrukar stora mängder el iprocessen. Den sammanlagda elanvändningen i de härtre företagen uppgår till /år. Man kan ocksåkonstatera att räknar man in de indirekta sysselsätt-ningseffekterna svarar bara de tre största elintensivaföretagen i kommunen för av den totala syssel-sättningen.Både SCA och Metall har planerat attbygga ut sin produktion i . Förverkligandetav de planerna är naturligtvis i mångt och mycketberoende av elprisernas utveckling i framtiden.Riksdagen har tidigare beslutat att höja elbeskatt-ningen som en del i finansieringen av EU-medlemskapet. Så här i efterhand kan man konstateraatt den produktionsskattehöjningen slog igenom heltoch hållet för den elintensiva industrin. Redan denhöjningen upplevs som mycket bekymmersam förföretagen. Metalls kostnader på grund av dentidigare höjningen av produktionsskatterna har beräk-nats till av saluvärdet. Det motsvarar en kost-nadsökning på för företaget.När man ställer det mot det faktum att företagetsgenomsnittliga vinst var 50 miljo-ner ser man tydligt att om den nu föreslagna skatte-höjningen skulle slå igenom så vänds den här vinstentill ett minusresultat framöver.Om skatterna tillåts slå igenom kommer därförsannolikt ortens elintensiva metallverk och delar av dekemiska arbetsställena att slås ut. Vidare kommermassa- och pappersindustrins lönsamhet att urholkas.Risken är överhängande att planerade investeringaruteblir. Om det inträffar skulle det innebära en syssel-sättningskatastrof för Västernorrland.Dessutom står den här industrin för en mycket stordel av landets export, och det skulle drabba Sverigeshandelsbalans på ett förödande sätt i en situation därvi är så beroende av att ha en stabil utveckling medtillväxt i landet.Det är mot den här bakgrunden som det är absolutnödvändigt att nu bevaka så att höjningen av elbe-skattningen inte slår igenom för den elintensiva in-dustrin. Därför tycker jag att det är mycket positivt attskatteministern nu har lovat att skyndsamt utvärderaeffekterna av skattehöjningen och snabbt återkommamed åtgärder om det visar sig nödvändigt. Men jagvill betona att det utvärderingsarbetet självklart börinledas med att man analyserar effekternaav den tidigare genomförda höjningen av elbeskatt-ningen. Man bör inte vänta med analysen tills denförsta delen av skattehöjningen redan har trätt i kraft.I detta anförande instämde ochBritta (båda s).Anf. 267 ()Herr talman! I det betänkande som behandlasföreslås en höjning av produktionsskatten på elektriskkraft, som flera talare har tagit upp. harjag i denna kammare tagit upp situationen för vårelintensiva industri med en beskrivning av ett av dessaföretag, nämligen . Därför finns detingen anledning för mig att nu och här ytterligarebeskriva den situationen och vad som händer i sam-band med detta. Jag vill mer ta fasta på de långtgåen-de löften som har kommit från regeringen om attskyndsamt utvärdera produktionsskatten så att vårelintensiva industris konkurrenskraft inte äventyras.Om så blir fallet har regeringen lovat att återkommatill . En likartad beskrivning återfinns ocksåi betänkandet och det är klart positivt och bra.Det är enligt min uppfattning synnerligen angelä-get att den översyn som skall göras så som har sagtssker snabbt och skyndsamt. Det finns en osäker-het och en oro för vad som annars händer, och den harbeskrivits av flera talare. Det är en oro som finns hosföretag, hos anställda och i många av våra regionerute i landet.Det är också, herr talman, angeläget att översynensker på ett sådant sätt att de berördas erfarenheter ochkunskaper tas med i utvärderingen. Då tänker jag påde fackliga organisationerna, på företagen som harsådan verksamhet och på dem som är verksamma i dehär regionerna. Tack!I detta anförande instämde ().Anf. 268 PER ()Herr talman! Jag begärde ordet med anledning avInger slutreplik. Jag tycker att hon börspara den lägsta politiska retoriken till sina valtal. Därlär hon behöva dem. Men att i en replikväxling där vidiskuterar för- och nackdelar med våra två olika för-slag i förmögenhetsbeskattningen sjunka till en så lågnivå som hon gjorde i sin slutreplik tycker jag är be-klämmande.Vad har opportunismen med detta att göra? Är deti detta fall intränade utfall från socialdemokratenInger mot alla möjliga och omöjliga lägensom gäller? Jag tycker alltså inte att den typen avreplikväxling hör hemma här. Vi diskuterade huruvidavårt förslag var lämpligare, dvs. att man skall reduce-ra fastighetsvärdena i förmögenhetstaxeringen kontraen generell höjning av fribeloppet. Att då höra dentypen av utfall tycker jag är litet obehagligt.Anf. 269 ()Herr talman! När vi går mot sommaren och omPer tycker att det har varit väldigt jobbigt,så lovar jag att inte mer beskylla Per förpopulism. Jag lovar t.o.m. att jag skall prata med migsjälv och försöka, försöka, försöka att inte ens tänkadet.Anf. 270 PER ()Herr talman! Vi har det inte det minsta svårt i po-litiken - det vill jag betona och upply-sa om. Jag förstår nog vilka det ärsom har de stora problemen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Skattereduktion för utgifter för byggnads-arbete på bostadshusFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU32Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete påbostadshus (prop. 1995/96:229)Anf. 271 ()Herr talman! Dagens och detta sistaärende rör alltså skattereduktion för utgifter för bygg-nadsarbete på bostadshus. Regeringen har föreslagiten tidsbegränsad skattereduktion för reparationer, om-och tillbyggnader av bostadshus. I det senare begrep-pet innefattas också bostadsrätter.Ur en synvinkel är denna proposition ett stegframåt för Socialdemokraterna. När den borgerligaregeringen framlade ett i stort sett identiskt förslag,som då gällde åren 1993/94, reserverade sig Social-demokraterna. Man tyckte inte att skatteavdrag var enbra modell utan förordade i stället bidrag.Nu har emellertid Socialdemokraterna tänkt omoch alltså anslutit sig till den modell som man tidigarehårt kritiserade. Detta, herr talman, är glädjande. Detgår inte fort, men steg för steg påverkas Socialdemo-kraternas tänkande i rätt riktning. Skattetrycket i Sve-rige är vårt största problem och orsaken till mycket avvår förlorade ställning som välfärdsland. Vi får alltsåhoppas att också den insikten sprider sig inom social-demokratin.I likhet med de allra flesta medborgare hyser vimoderater stor oro för utvecklingen på arbetsmarkna-den. har regeringens och Moderaternasstora, mer övergripande förslag till åtgärder för att fåned arbetslösheten presenterats. Det framgår av för-slagen att det går en stor och klart markerad skiljelinjemellan hur vi och Socialdemokraterna tänker.Regeringen tror på den politiska ingenjörskonstenmed litet stimulanser här och några skattehöjningardär, ett fyllt av regleringar och förordningar,ett där individen inte kan överblicka ens dennärmaste framtiden eftersom regler ändras hela tiden.Som väldresserade hundar skall vi lära oss att ageraefter husses - statens - önskningar.Vi moderater har en betydligt ljusare tro på indivi-ders egen förmåga att lösa problem. Vi anser att poli-tikens största uppgift är att skapa förutsättningar förmedborgarna att kunna ta ansvar för sin egen utveck-ling. För att de skall kunna göra detta måste regelver-ket vara känt och överblickbart, och det skall bl.a.stödja en bra arbetsfördelning. Var och en skall göradet han eller hon är bäst på.Stimulansåtgärder av den typ som föreslås i skat-teutskottets betänkande 32 kan ha positiva effekter,men de är kortsiktiga.