prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Under alla dedecennier som partiet har varit i politisk ansvarsställ-ning har vi alltid sett till en bra fördelning och godavillkor för företagen.Johan påpekade belåtet att vi nu föreslårnya offensiva åtgärder. Ja, det gör vi, skillnaden mot är att vi ocksåföreslår att åtgärderna skall finansieras.Hur möter vi framtiden? Ja, inte är det genom attsnärjas in i ett nät av låneberoende och inte genom attsläpa oss fram med en blytung räntebörda. Det voreinte rätt mot våra barn och barnbarn.Miljöpartiet tyckte att vi har gjort en riktig av-vägning när det gäller åtstramning och expansion. Jagvill gärna säga att jag håller med om dengrundläggande principen att miljöpolitiken kan an-vändas för att driva på förnyelsen av svenskt närings-liv och få fart på ekonomin. är det uppen-bart att ert samlade ekonomiska program leder tilllägre tillväxt och mindre effektivitet. Det finns godainslag i det, men det håller inte ihop, enligt min be-stämda uppfattning.Nu har vi tagit ett rejält grepp om statsfinanserna,och håller vi fast greppet tills vi får balans. Viinvesterar i kunnande och kompetens. Vi satsar på detlivslånga lärandet och på ett nationellt kunskapslyft.Vi utvecklar vårt näringsliv och ser till att företagenvill växa och vågar växa. Vi tar vara på den härligaväxtkraft som finns i den nya miljötekniken. Vi inves-terar fram en kretsloppsanpassning av byggande,bostadsområden och vattensystem. Kretsloppssörja,sade föraktfullt. Till skillnad från AnneWibble är vi beredda att i människornas vardag se tillatt ekonomi och ekologi kan gå hand i hand.Anne vill liksom Per ha konfron-tation när det gäller arbetsrätten. Vi vill i stället attparterna på gammalt gott svenskt maner skall kommaöverens. Vi vill engagera 40 000 äldre långstidsarbets-lösa i vård, omsorg och andra offentliga verksamhe-ter. Vi skall utveckla arbetslinjen till att bli arbets-och kompetenslinjen, och vi skall halvera den öppnaarbetslösheten.Sverige har goda förutsättningar inför framtiden.Låt oss steg för steg utveckla vårt land med arbete,rättvisa och välfärd.Herr talman! Innan jag går vidare i debatten är detmin sak att som ordförande i finansutskottet någotredovisa att med dagens beslut defini-tivt har gått in i ett nytt sätt att hantera inkomster ochutgifter. Vi håller samman utgiftsområden, sätterramar och sätter tak, kortar behandling avbudgeten från , ändrar budgetårtill kalenderår, följer upp och kontrollerar som aldrigförr. Allt detta är något mer än bara en ny budgettek-nik. Jag vill nästan säga att det är ett nytt sätt att tän-ka, i varje fall ett nytt sätt att söka sig fram till ratio-nella och bra beslut. Vi lyfter fram de stora, långsikti-ga och övergripande frågorna och behandlar demförst. Just genom att vi börjar med att klara ut de storalinjerna, slipper att i onödan gräva ned sig idetaljer. Det blir givetvis en del detaljarbete i alla fall,men riskerar inte att bli slav under småsa-kernas tyranni. Debatterna kan bli mer koncentrerade,och vi får mer tid för något som vi har eftersatt i allaår, nämligen att följa upp, utvärdera och kontrollera -vad blev det av reformen, vad hände med riksdagensbeslut? På detta vis blir sammanhangen tydligare ipolitiken. Det blir lättare för partier att göra politiskavägval. Det blir lättare också för väljarna att se dessaval, och det är bra.Jag läste i tidningen att finansutskottet nu kommeratt få mycket makt och blir ett överordnat utskott. Jagdelar inte den uppfattningen. Det är inte finansutskot-tet som skall styra och ställa i riksdagsarbetet, utandet är riksdagsgrupperna som skall driva politiken.Jag tror inte att fackutskottens ställning kommer attförsvagas. Tvärtom kommer de ju tidigare än hittillsatt komma in i en diskussion om de övergripandefrågorna.Någon beskrev de nya reglerna som en tvångströjaför , men så är det inte. Det handlar snarareom smidiga och bra hängslen, som håller budgetensnyggt och prydligt på plats. Utgiftstaket är väl när-mast en livrem som ger fasthet och stadga åt det hela,men som givetvis inte behöver dras åt hårdare ännödvändigt. Det är som bestämmer om detillbehör som skall användas och hur de skall använ-das.Vi tillämpar ett system med ut-giftstak för de samlade utgifterna. När konstitutions-utskottet lämnade sitt yttrande kunde vi se att utskottetifrågasatte om nu i vår av formella skälkunde följa propositionens förslag om att fastställautgiftstak för . Men när finansut-skottet nu med dubbla streck stryker under att dettagivetvis rör sig om ett riktlinjebeslut och vi dessutomdetaljerat beskriver innebörden av utgiftstaket, skalldet inte behöva kvarstå någon tveksamhet eller oklar-het om det formella. En annan sak är att Vänsterpar-tiet är emot hela idén om utgiftstak. Men riksdagenkan fastställa utgiftstak för de kommande åren.Vi hörde hålla sin provpredikan iden ekonomiska debatten. Han var uppenbart stärkt avatt han har fått med både kds och på reser-vationerna om den allmänna ekonomiska politiken.Men vill montera ned stora delar avkommunernas barnomsorg och deras sociala verk-samhet. Får som de vill mister våra hårtpressade kommuner år 1998.Därefter går fram med ännu brutalarenedskärningar. Det slår sällsynt hårt mot vård ochomsorg i kommunerna. Enbart i min egen kommun,, skulle 2 570 heltidsjobb försvinna 1998.Sedan blir det ännu värre . Det ärett politiskt systemskifte rakt in i medborgarnas var-dag. Jag kan försäkra att vi socialdemokrater kommeratt göra allt vi kan för att hindra den nedmonteringenav välfärden.Det är förvånande att och kds vill sam-sas med om den allmänna inriktningenav den ekonomiska politiken, även om det för all delinte står särskilt mycket i de två reservationerna.Mats mästrade på oklara grunder statsminis-terns tonfall. Om det vore som säger, attdebatten bara handlar om gamla borgerliga förslag,borde han själv ha låtit litet muntrare. Men jag kan ioch för sig förstå att de gamla förslagen inte höjerhumöret särskilt mycket.Mats vill vara alla goda gåvors givare. Menbetalningen, den får man titta i skyn efter.I en debatt här i kammaren hörde jag BoLundgren sucka uppgivet: Varför skall man hålla påoch diskutera vad som skedde under den borgerligaregeringsperioden? Jag kan i och för sig förstå om BoLundgren vill dra en tystnadens barmhärtiga slöjaöver . Men hans egna uttalanden ochskriverier gör detta omöjligt. "Arbetslösheten är rekordstor" står det i denmotion som remitterade till arbets-marknadsutskottet. Men det stämmer inte, Bo Lund-gren. Rekordet sattes 1993. Då var arbetslöshetenstörre än i dag.Ni utdelar underbetyg åt regeringen för att varslenökar. Men de är inte alls lika många som . Ni leker med siffror och säger att ar-betslösheten egentligen är så hög som 1 miljon män-niskor. Då räknar ni in förtidspensionärer också. Menhur hög var i så fall motsvarande siffra ? KanBo Lundgren svara på den frågan?Vi vill inte dölja den massarbetslöshet som BoLundgren bidrog till att skapa när arbetslösheten tre-dubblades. Vi vill ta krafttag mot den. Moderaternatar gärna ut korta perioder och talar dramatiskt om attantalet jobb ökade eller minskade med 1 000 i veckan.Men låt mig läsa från den borgerliga regeringensfinansplan . Där står: harsysselsättningen minskat med drygt 550 000 personer.550 000 personer - det var här massarbetslöshetenuppstod. gäller det att avskaffa den. Då går Cen-tern och Socialdemokraterna i bräschen. Arbete, rätt-visa och välfärd är vår väg att möta framtiden.Anf. 63 BO () replikHerr talman! Låt mig likt läsa in tillkammarens protokoll ur regeringens avläm-nade proposition om orsakerna till att drygt en halvmiljon jobb försvann . Man börjar med att beskriva vad som hände1990, före det borgerliga rege-ringstillträdet: "En kraftig uppgång av realräntan ochen dramatisk omsvängning i hushållens sparandemedförde ett kraftigt fall i den inhemska efterfrågan. "Sedan fullföljer man: "utvecklades svenskexport mycket dåligt efter-som överhettningen i den svenska ekonomin motslutet av hade urholkat industrins konkur-renskraft." Där ligger orsakerna. i dendåvarande socialdemokratiska riksdagsgruppen har ettstort ansvar.Låt mig sedan dementera de felaktiga uppgiftersom lämnar. Han borde veta bättre,eftersom han vet hur det förhåller sig. Vi drar inte nedden kommunala ekonomin med 19 miljarder kronor1998 och mera 1999. Vi lyfter av kommunerna finan-siering som blir statlig 1999 och ger utrymme förkommunala skattelättnader. De siffror som gäller1998 stämmer inte. Varför inte försöka föra en sakligdebatt? Eller är så trängd att han måsteljuga om motståndarna i politiken?Man kan undra vad det är för värld i. Allt är på rätt väg, säger han. Ändå hållerSocialdemokraterna på att misslyckas i den viktigafördelningsfrågan. Är det goda villkor, ,att höja skatten på företagande och arbete med sam-manlagt ? Är det godavillkor att försämra momsreglerna och göra mycketannat som skapar de stora problem vi upplever ?Vi hade en positiv utveckling och 1995. Nuär utvecklingen negativ.Anf. 64 () replikHerr talman! Vi har gått igenom Moderaternasförslag och sett vilka effekter det får för kommunerna.Vi har räknat försiktigt när vi har kommit fram tillsiffran 19 miljarder. En mindre försiktig bedömninghade gett ett större belopp. Skulle det visa sig att detfinns fel i beräkningen kommer vi givetvis att rätta tilldet. Det intressanta är att 19 miljarder bara är början.1999 fortsätter nedskärningarna för kommunerna medännu större belopp. Det är enorma summor somkommunerna berövas på detta sätt.Jag vet att har ut-vecklat resonemang för att försöka skylla ifrån sig närdet gäller ansvaret för vad som hände under den bor-gerliga regeringsperioden. Jag tror ändå att han har ettbetydande ansvar för det stora ekonomiska bakslagsom inträffade.Låt mig också påminna om vad hansf.d. statssekreterare sade till finansutskottet när visamlade in material till dagens betänkande. En vissherr sade följande: 1995 blev ett braår för svensk ekonomi. Sysselsättningen ökade med60 000 personer. Sedan bottennivån i början av 1994har sysselsättningen ökat med 100 000 personer. Mä-ter man sysselsättningen i antal timmar och inte ipersoner har närmare hälften av den stora nedgången isysselsättningen hämtats in. Det hänger naturligtvisihop med att medelarbetstiden har ökat.Nu saktar konjunkturen stegen, bl.a. på grund avvad som händer i vår omvärld. Men det är farligt omman försöker skildra en utveckling där konjunkturenskulle falla brant ned i ett svart hål. På kort sikt kanman se försiktigt optimistiskt . På längresikt kan man se mycket optimistiskt på framtiden.Anf. 65 BO () replikHerr talman! får nu jus-tera sina uppgifter, som är felaktiga. Jag skall gärnagå igenom dem på samma sätt som jag gjorde medJens på . Att det finnsen strävan att säga fel om motståndare tycker jag ärbeklagligt. Det hade jag inte trott om.Sedan än en gång till beskrivningav verkligheten med utgångspunkt från valmanifestet1994, där man utfärdade löften om att näst intill hal-vera arbetslösheten , och där man sadeatt vi löser detta.Hur har det blivit? Jo, vi hade en uppgång i eko-nomin 1994, och vi hade det 1995 fram till det sistakvartalet. Förra årets sista kvartal hade vi en minsk-ning av produktionen i . Skall man se vad somi dag förefaller rimligt enligt SCB:s aktivitetsindex, såkommer vi att få en minskning av produktionen ocksåförsta kvartalet 1996. Vi har i detta avseende en sämreutveckling i än vad exempelvis genomsnittetav EU-länderna har.Arbetslösheten minskade marginellt. Socialdemo-kraterna förstärkte ju de negativa strukturerna i eko-nomin. Det blev inga nya jobb, det blev övertid ochmycket annat i stället. Man vågade inte anställa pågrund av arbetsrätten. Man snärjde åt, och det blevinga nya jobb. håller det återigen på att försämras.Vi är på väg in i en permanent massarbetslöshet, ochnär finansutskottets ordförande står här i kammarentalar han om härliga tider för framtiden. Det är ingahärliga tider . Det är många människor som lider.Är inte oroad över utvecklingen?Jag vill ställa en fråga med tanke på de kraftigaskattehöjningar ni har genomfört, återregleringen avarbetsrätten som gör det svårare att anställa och sats-ningarna på utbildning som inte i första hand syftartill att förbättra kvalitet och kompetens - det krävsbåde fler i utbildning och en bättre utbildning.I dessa avseenden skadar och sviker ni de männi-skor som är arbetslösa och de unga som väntarpå jobb. Skulle inte finansutskottets ordförande här ikammaren kunna vara ödmjuk, och tala om huruvidani är beredda att lägga om politiken så att villkorenför företagandet blir goda?Anf. 66 () replikHerr talman! Jag är oroad över arbetslösheten. Detär det som är bakgrunden till att vi lägger framnya, offensiva förslag för att ta ned arbetslösheten.Jag har verkligen inte talat om några härliga tider.Vi lever i en svår tid med många problem. Vad jagsade var att det i den nya miljötekniken finns en härligtillväxtkraft som det gäller att ta vara på. Det är vik-tigt att vi ser de möjligheter som finns om vi utvecklarett ekologiskt hållbart samhälle. Det skall inte ses somnågot som hotar sysselsättningen, utan jag tror att detär något som kan bygga under och stärka en god sys-selsättningsutveckling.När sedan går till angrepp motöveroptimistiska prognoser - han har gjort det ännufränare i motionen - vill jag bara säga att det i och försig säger sig självt att man inte alltid kan träffa precisrätt, eller i underkant, när det handlar om en osäkerframtid och om hundratals siffror. Ändå kan vi ju, närdet gäller den nya regeringen, se att den allmänt harvarit mycket försiktig med sina prognoser. De fetaexemplen på överoptimism hittar man ju från BoLundgrens regeringstid.Sedan till den här beräkningen av vad Moderater-nas förslag innebär för kommuner - 19 miljarderkronor , och ännu mer för kommande år.Detta är inget som jag har plockat fram. Detta är ettmaterial som har varit offentligt , ochjag förmodar att det finns på det moderata partikans-liet utan att det har föranlett någonkommentar.Jag säger än en gång: Skulle det visa sig att det ärnågot fel i beräkningarna skall vi rätta till det. Mendet värsta är att om man drar ut det och ser vad somhänder , så blir det ännu värrenedskärningar för kommunerna.Anf. 67 () replikHerr talman! Får jag börja med att korrigera JanBergqvist på en mindre punkt. Det var inte så att jagsade kretsloppssörja. Jag talade om ketchupsörja.Ketchup alltså; en sådan där röd gegga som en delmänniskor häller på pyttipannan. Jag talade om att detförstörde ganska mycket av det som borde ha haft ettbättre innehåll i dagens propositioner.Jan började sitt anförande med att an-spela på socialdemokraternas valmanifest hösten1994. Det var ju tacknämligt för oppositionen efter-som det, om man jämför vad ni sade då med vad somfaktiskt har skett, blir så väldigt tydligt hur regerings-politiken har misslyckats och hur de insatser som ändåhar en liten chans att göra så att någonting blir bättrehärrör från den borgerliga oppositionen. Det illustre-rar väldigt tydligt det jag sade i mitt anförande, näm-ligen att idéerna för att lösa dagens allvarligaste pro-blem, arbetslösheten, finns hos den borgerliga oppo-sitionen. Jag får väl tacka för möjlighe-ten att få upprepa detta.Jan ägnade i övrigt väldigt mycket tid åtfördelningsproblemen. De är förvisso mycket viktiga.Vi har i vår motion tagit fasta på den, som vi tycker,väldigt konstiga måttstock för att avgöra fördelnings-politiska effekter som regeringen tycks ha.Vi menar t.ex. att den kraftiga minskningen av bi-ståndet till de fattigaste människorna i världen är ettuttryck för en väldigt dålig fördelningspolitisk syn. Dekraftiga minskningarna för en del handikappademänniskor och för en del barnfamiljer - särskilt demed många barn - tyder också på ett mycket egenar-tat fördelningspolitiskt synsätt.Det skulle roa mig att höra, och jag tycker kanskeatt är skyldig att säga det, på vilket sättden kraftiga minskningen av biståndet innebär en godfördelningspolitik. På vilket sätt innebär en besparingpå 6 000 av de mest handikappade människorna iSverige en god fördelningspolitik?Anf. 68 () replikHerr talman! Om jag får börja med det sista så an-ser jag att biståndet är mycket viktigt, och jag hoppasatt den internationella solidariteten i kommeratt öka i framtiden.Jag tror att det långsiktigt är viktigt att vi snabbtfår ordning på statsfinanserna. Ingenting har skadatförutsättningarna för ett starkt bistånd så mycket somdet statsfinansiella ras och den massarbetslöshet sominträffade under regeringsår. Mångamänniskor försöker nu skapa motsättningar mellanvår internationella solidaritet och den arbetslöshetsom finns här. Det är viktigt att man både bekämpararbetslösheten och fattigdomen i världen.Jag måste naturligtvis anstränga mig för att lyssnanoggrannare på . Jag ber om ursäkt föratt jag hörde fel. Jag vill också ge ettklart erkännande när jag lyssnar på henne i förhållan-de till . erkänner ju att denborgerliga regeringens recept inte klarade att samti-digt hantera finanskris, strukturkris och lågkonjunktur.Bo Lundgren skall bortförklara allt, och det är intetrovärdigt.Sedan vill jag säga att det finns problem när detgäller konjunkturutvecklingen. Men vi kan ocksånotera att investeringarna i industrin fortsätter attväxa. De svenska företagens konkurrenskraft är fort-farande god. Inflationen är under kontroll. Byggandet,som är en viktig motor för sysselsättningen, börjaräntligen sega sig upp ur sin djupa svacka, och arbetetmed att få ordning på statsfinanserna går vidare medfull kraft. Likaså har de svenska hushållen fått enbetydligt bättre balans mellan tillgångar och skulder.Vi kan dessutom räkna med ett stort överskott i vårautlandsaffärer både och kommande år.Anf. 69 () replikHerr talman! Det är självklart att ingen kan påståatt våra problem var lösta borgerlig rege-ringstid. Men vi hade kommit en bra bit på vägen, ochnu har tyvärr en hel del åter förstörts just vad gällerföretagandets villkor. Det tror jag faktiskt också attJan i verkligheten inser. Arbetslösheten ärju det bästa beviset för detta.Jan säger också att han hoppas att bi-ståndsviljan kommer att öka. Jag måste säga att det ärett osedvanligt egenartat sätt att visa denna önskan påatt först föreslå en mycket dramatisk minskning avbiståndet. Tror att det är en metod attåstadkomma en ökning av biståndsviljan, så har hanett mer än lovligt egendomligt sätt att resonera. Jagtror tyvärr att det blir precis motsatt effekt, och för detbär socialdemokratin en mycket stor del av skulden.Herr talman! Jag blir litet bekymmersam när jaghör säga att det finns anledning att seoptimistiskt när han yrkaravslag på de borgerliga reservationerna i dagens be-tänkande. Socialdemokraterna avfärdar i betänkandetganska många, som jag ser dem, mycket kloka förslagfrån och andra borgerliga partier. Social-demokraterna brukar avfärda våra förslag med att deinte är nya. Men varför skulle de vara det? Vi råkartro på dem. eget parti erkänner ju,visserligen väldigt långsamt, millimeter för millime-ter, att det är våra förslag som har framtiden för siggenom att anamma små delar av borgerlig politik. Jagtycker att det verkar litet vågat av atträtt upp och ned avfärda borgerlig politik på det sättsom görs i dagens betänkande och även i JanBergqvists anförande. Både och sade nämligen att det kommer att behövasflera förslag. Det tror jag det. Det kan väl hända kommer till insikt om att det finns ytterligaredelar i den av avslagna borgerliga poli-tiken som om eller kanske ännu kortare tidkommer att finnas med bland regeringsförslagen. Dåhoppas jag verkligen att man har mindre ketchupartads-liknande sörja som tillskott till sådana förslag.Anf. 70 () replikHerr talman! Jag tvingas tyvärr påminna AnneWibble om att det var i regeringensom man började skära i biståndet. Det var också dåsom man ryckte undan grunden för mycket av denbiståndsvilja som fanns tidigare genom att man för-svagade finanserna, genom att man lånade upp enor-ma pengar och genom att arbetslösheten ökade.Det positiva nu är att kronan stärks och att varjebiståndskrona blir mer värd. Det positiva är också attfrysningen av biståndet upphör och att vi kan räknamed att biståndet kommer att öka under de kommandeåren. Det är min förhoppning att den goda biståndsvil-ja som har funnits i skall ta sig uttryck i att vifår en stark uppslutning för den internationella soli-dariteten.Anne försöker få det till att Socialdemo-kraterna är negativa eller motståndare till företagsam-het. Men man kan ju titta på vad som har hänt i verk-ligheten. Man kan se på de kraftiga ökningarna avindustriinvesteringarna. Med hur många procentökade industriinvesteringarna under tidi regeringen?Anf. 71 () replikHerr talman! Om jag uppfattade rättfrågade han om jag kunde ge exempel på länder medbättre fördelningspolitik. Svaret är nej. Tyvärr har denglobala kapitalmakten och högern varit på offensivinternationellt i alla länder.Det sades att de rikaste skulle ha stått för 40 %.Man kan alltid använda siffror på olika sätt. Om mantar av en som tjänar och sedantar av fyra som tjänar var, kommerden rikaste att stå för , men det är lika fullt enorättvis fördelningspolitik. Ni har spolat den tabellsom visade dessa procentuella förändringarna. Detmåste rimligen finnas någon avsikt med att ni gjordedet.Ni säger att vi inte finansierar våra förslag. Det ärriktigt att vi inte försöker göra som ni gjorde våren1994, dvs. räkna med olika dynamiska effekter av dennågot förskjutna budgetsanering som vi lägger framförslag till. Men jag undrar, : Har ni integjort den avvägning som ni anklagar föratt inte ha gjort mellan budgetsanering och finanspo-litisk åtstramning i en lågkonjunktur? Det har jukommit fler negativa siffror efter det att ni lade framvårpropositionen. Är det då inte rimligt att man lättarnågot på finanspolitiken? Inflationen är ju nere pånästan noll. Det är ett klassiskt läge för en något merexpansiv finanspolitik. Det är oansvarigt att nu fortsät-ta den hårdhänta budgetsaneringen.Anf. 72 () replikHerr talman! Realräntorna är för höga och behöverkomma ned ytterligare om vi skall få fart på byggandeoch investeringar i den utsträckning som behövs förframtiden. Det är skälet till att man inte lättsinnigtbara kan säga att man skall satsa på offensiva åtgärderutan att finansiera dem. Vi noterar att vi måste satsapå offensiva åtgärder, men vi anstränger oss också attväxla om, så att vi hittar en finansiering och inte för-svagar budgeten, eftersom det då finns risk för atträntorna stiger. Och realräntorna och investeringsrän-torna är redan för höga.Jag noterar att - och jag vill gärnage honom ett erkännande för det - utan att vara und-vikande svarade att han inte kan ge något annat ex-empel i vår omvärld på ett land som för en bättrefördelningspolitik än . Jag vill bara noteradetta. Jag vill dock säga att detta inte innebär att vikommer att vara nöjda och belåtna med fördelningen iSverige. Det finns många orättvisor som återstår attbekämpa när det gäller lönebildning, arbetslöshet ochmånga andra internationella faktorer som rycker ochdrar. Det är en av de centrala uppgifterna i politiken.Men det är i alla fall en bra utgångspunkt att vi liggerväl så bra till jämfört med andra länder när det gällerdetta. Det ger förhoppningar om att vi skall kunnafortsätta att driva fördelningspolitiken på ett fram-gångsrikt sätt i framtiden.Anf. 73 () replikHerr talman! Jag tror att och jag ärganska överens om effekterna av finanspolitik ochpenningpolitik. Det är självklart så att om man för-svagar finanspolitiken så löper man risken att inflatio-nen blir litet högre och att realräntan i värsta fall kanbli litet högre. Men å andra sidan blir arbetslöshetenlitet lägre. Det är en självklar och kortsiktig effekt.Man får alltid göra avvägningar mellan båda dessapositiva och negativa effekter. Det är ju det som nisjälva påpekar.