prot · GJ0989 · 1996-05-02 00:00:00 — Då fann jag att ellertre femtedelar av minskningen av köpkraften undernästa försvarsbeslutsperiod berodde på tidigare åta-ganden eller försummelser. Vi kan debattera ellerträta om vem som har ansvaret för dessa. Flera avdessa försummelser motiveras säkerligen av ett riks-dagsbeslut.Vid intervjutillfället var det alltså logiskt av migatt svara som jag gjorde. är jag fullt medvetenom att Försvarsmakten inte bara ställs inför den 10-procentiga minskningen utan att man också måstebetala för gamla försyndelser. Jag anser att Försvar-smakten kommer att kunna göra det till följd av att vilever i ett annat säkerhetspolitiskt läge och med enannan militär hotbild, en hotbild som vi betrak-tar som tämligen ljus.Anf. 95 ()Herr talman! Vid denna intervju förraåret hade försvarsministern varit försvarsministerunder och borde då ha kunnat skaffa sig en bildav vad regeringens förslag skulle ge för effekter.Regeringen hade också utarbetat en proposition sominnebar en 25-procentig nedrustning, varför det bordeha varit uppenbart för försvarsministern att den mili-tära slagkraften på intet sätt skulle komma att öka,något som vidimerades i riksdagsbeslutet den 6 de-cember.Jag noterar alltså att försvarsministern tar avståndfrån sitt uttalande.Jag vill ställa en ytterligare fråga, även om jag intefick svar på den förra. Om det var så att dessa faktainte var kända i behövs det uppen-barligen tillföras ytterligare resurser för att säkerställaden militära slagkraft så att försvaret skall kunnautgöra det stöd för säkerhetspolitiken som var för-svarsministerns avsikt under sitt första år som stats-råd.Anf. 96 Försvarsminister ()Herr talman! Nej, jag accepterar inte analys av mitt svar. Det uttalande som jaggjorde baserade sig på de krav på Försvarsmakten -som på vilken annan myndighet som helst - att klarabesparingskraven för att kunna effektivisera och ra-tionalisera och ändå ha kvar sin slagkraft. Propositio-nen som då låg på bord innebar en 10-procentig besparing. sparas det 4 miljar-der på det militära försvaret, varken mer eller mindreenligt propositionen.Till detta - de två femtedelarna motsvarar de 4miljarderna - kom dock, som också har upptäckt, tre andra femtedelar. De bestod avÖverbefälhavarens svarta hål eller av sådant som hadeuppstått innan jag tillträdde som försvarsminister. Jaghar inte någon anledning att ta något personligt ansvarför dessa tre femtedelar. Det ansvaret får söka på litet närmare håll.Den besparing som Socialdemokraterna och Cen-tern ställde sig bakom omfattar eller 4 miljarderkronor. Sedan har Försvarsmakten ställts inför gamlaförsummelser som man nu måste reda ut. Den härgången tvingas jag som försvarsminister ta ansvar ochlägga fram förslag om en kraftigare neddragning änvad jag hade behövt att göra till följd av den 10-procentiga neddragningen. När isamma andetag talar om och är det somatt blanda äpplen och päron.Anf. 97 ()Herr talman! När det gäller krigsorganisationenslångsiktiga dimensionering uppgår de kvardröjandeeffekterna av de borgerliga regeringsåren som kanhänvisas till de borgerligas ansvar till . De övri-ga som direkt avgör krigsorgansiationens stor-lek och framåt ligger på försvarsminis-terns alldeles egna bord.Jag skulle vilja ha svar på min fråga. Om för-svarsministerns bedömning var att den mili-tära slagkraften borde öka med hänsyn till det säker-hetspolitiska läget borde det i så fall vara påkallat attnu ompröva den ekonomiska ramen ge försvaret merapengar så att det kan lösa de uppgifter som det varförsvarsministerns avsikt att försvaret skulle kunnalösa som statsråd.Anf. 98 Försvarsminister ()Herr talman! Jag avser inte att ta något initiativ tillatt ompröva den ekonomiska ramen förrän jag hartagit del av Försvarsberedningens säkerhetspolitiskaanalys. Om den skulle leda till att vi kan göra en an-nan säkerhetspolitisk bedömning än den vi gjordeförra året och vi har en mörkare militär hotbild i dagän kommer vi att föra en diskussion omdetta. Men om Försvarsberedningen inte kommerfram till någon annan säkerhetspolitisk bedömning änden vi gjorde kommer jag icke att ta någotinitiativ till att ompröva försvarsramen.Låt mig igen få tillägga att jag har den uppfatt-ningen att de totala åtgärderna av krisuppgörelsensammantaget med deprecieringen av kronan har med-fört konsekvenser för krigsorganisationen och såledesförändrat inriktningen av försvarsbeslut.Detta har jag stöd för hos Överbefälhavaren, sommycket tydligt säger följande:"Köpkraftsreduceringen /93" -det är alltså flera budgetår innan den nuvarande rege-ringen kom till makten - "resulterade jämlikt stats-makternas inriktning inte i någon nedskrivning avambitionsnivån i den långsiktiga utvecklingen avkrigsorganisationen och därav följande verksamhets-reduktion. Huvuddelen av de likviditetsproblem somuppstod har hanterats genom att verksamhet senarela-des. Följderna av detta påverkar nu i hög grad plane-ringen. "Detta är inte mina ord. Det är Överbefälhavarensord. Med hjälp av Överbefälhavarens siffror har jagräknat fram att tre femtedelar av den verksamhetsned-dragning som vi nu tvingas till orsakades av händel-serna före min tid som försvarsminister.FastighetstaxeringenAnf. 99 ()Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Effekten av den höjda fastighetstaxeringen ochfastighetsskatten blir att många familjer inte kan bokvar i sina hus. Speciellt hårt drabbade är de som bori skärgårdsområdena. Den förre finansministern lovade här i kammaren att komma med ettförslag kring sommaren, så att detta problem kanlösas. Detta gäller speciellt de bofasta i skärgårdenoch i fritidsområdena.Har också för avsikt att komma medett sådant förslag? När kommer det i så fall?Anf. 100 Statsrådet ()Herr talman! Eftersom jag har hand om skattefrå-gorna i regeringen tar jag över den här frågan.Det pågår ett arbete på . Detgörs en kartläggning och en utredning om hur vi skallhantera detta problem. Jag är fullt medveten om deproblem som kan uppstå i skärgården, i områden somär väldigt populära för turister och andra, vilket driverupp priserna. Jag är inte beredd att säga vad denhär beredningen kommer att resultera i.Anf. 101 ()Herr talman! Skulle statsrådet ge sammaråd som skatteutskottets ordförande, socialdemokra-ten , har gett till de i som inte kan bo kvar på grund av den höjdafastighetsskatten? Han har nämligen gett rådet att deskall söka bostadsbidrag för att kunna klara av sinaboendekostnader? Anser statsrådet att det är bra attlösa ekonomiska problem genom att manbeskattar medborgarna med ena handen och sedan gerdem bidrag med den andra?Anf. 102 Statsrådet ()Herr talman! Jag är inte beredd att ge några kon-kreta råd till dem som bor i dessa områden innan denanalys som pågår i departementet är klar. Jag ber attfå återkomma vid ett senare tillfälle.Anf. 103 ()Herr talman! Jag har en fråga i samma ämne. An-ser inte statsrådet att det är märkligt att man i riksda-gen stod och utlovade en för-ändring och att det inte har hänt någonting under denhär tiden? Många människor är faktiskt oerhört oroli-ga över den höjda fastighetsskatten. Än oroligare ärde , den för deklarationen, när de vetatt de kommer att drabbas av i skatt.Därför tycker jag att det är litet nonchalant att barasäga att man inte kan ge något besked.Anf. 104 Statsrådet ()Herr talman! Såvitt jag känner till gick det utta-lande som den förre finansministern gjorde om fastig-heterna i skärgården ut på att någon typ av slutsatsskulle dras . Vi har ännu inte . Jag menar att det fortfarande finns tidatt titta på den här frågan. Beredningen på departe-mentet är helt enkelt inte klar. Jag ber att få återkom-ma.Jag tolkar det även som att frågan gäller hela fas-tighetsskatten. Jag vill klart säga att fastighetsskattenär en viktig del av finansieringen av landets välfärds-system. Detta kommer inte att innebära att vi sänkerfastighetsskatten generellt sett. Det finns inget sådantutrymme. Det handlar om att faktiskt även den härdelen skall vara med och bära bördorna när statsfi-nanserna saneras. Däremot kommer jag att se över desärskilda problem som finns i skärgårdsområdena.Anf. 105 ()Herr talman! Det sades att det här beskedet skullekomma ganska snabbt. Därför tycker jag att det ärförvånansvärt att man nu inte ens kan tala om vilkasom kommer att få den här sänkningen av fastighets-skatten och vilka områden som kommer att omfattas.Detta är ett oerhört stort problem för många männi-skor. Därför tycker jag att man snabbt borde arbetafram svar på den här frågan. Kan man tyda statsrådetsom att dessa oroliga människor kommer att ha ettbesked om detta när slutar ?Anf. 106 Statsrådet ()Herr talman! Jag kommer så snabbt som möjligtatt ta del av den här analysen och komma med minbedömning av vad som behöver göras. Jag vill varnariksdagsledamoten för att tolka mitt uttalande nu somatt det handlar om en sänkt fastighetstaxering i dessaområden. Den analysen är inte färdig. Jag ber att fååterkomma.Anf. 107 ()Herr talman! Regeringen föreslår att taket i för-mögenhetsskatten skall höjas från till900 . Jag undrar om det i stället inte vorebättre att reservera de pengarna för riktade åtgärderför just de fastighetsägare som vi har talat om i skär-gården och på andra platser.Anf. 108 Statsrådet ()Herr talman! Jag är glad över att upp just den här frågan. Detta är faktiskt ett sätt attnågot lindra effekterna av de höjda fastighetstaxe-ringsvärden som vi ser.Vid årsskiftet skulle uppemot 100 000 personerytterligare komma upp i sådana nivåer att de skulle fåbetala förmögenhetsskatt, framför allt på grund avhöjda taxeringsvärden.Den åtgärd som vi vidtar nu finansieras av denbreddning av förmögenhetsskatten på aktieägandetsom vi har diskuterat. I och med den häråtgärden kommer ett antal tiotusen inte att hamna iden här förmögenhetsskattesituationen. Detta är ettsätt att underlätta även för dem som bor i attraktivabostadsområden.Anf. 109 ()Herr talman! Problemet är att lättnaden vad gällerförmögenhetsskatten också gynnar de ganska storagrupper som vi talade om tidigare, nämligen de somhar gynnats av skattereformen, har hyggliga finansiel-la förmögenheter och som inte drabbas av den höjdafastighetsskatten. Är det inte rimligare att man i ställetsamlar ihop dessa pengar och riktar dem så att det kanbli rejäla lättnader för just de grupper som drabbasorättmätigt av fastighetsskatten?Anf. 110 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att förmögenhetsskattenskall vara riktad mot de verkligt förmögna. Detta ären progressiv del av kapitalbeskattningen som riktasmot de mest förmögna i landet.Nu har vi en situation med höjda fastighetstaxe-ringsvärden. Då tycker jag att det är rimligt att vihöjer fribeloppet, som ju har varit fast under ett stortantal år, så att inte allt för många vanliga husägarehamnar i en situation med förmögenhetsskatt. Dettycker jag är fullt rimligt. I övrigt har jag inget annatatt säga just när det gäller dessa områden än vad jaghar sagt tidigare. Jag återkommer.EU-medel till jordbruketAnf. 111 ()Herr talman! Först vill jag ta tillfället i akt att häl-sa jordbruksminister välkommentillbaka till jordbrukspolitiken.Jordbruksministern tillträder i ett läge då densvenska animalieproduktionen har svåra lönsamhets-problem. Grisproduktionen har akuta problem, ochmjölkproduktionen har långsiktiga lönsamhets-problem. Det kommer att krävas ett gott handlag avjordbruksministern för att ett levande landskap och enkonkurrenskraftig svensk jordbruksproduktion skallkunna bibehållas.I vårpropositionen tog ni upp kompensation förrevalveringen av jordbruksomräkningskursen frånEG-budgeten. Men ni nämnde ingenting om den pro-portionerliga fördelningen inom olika sektorer. Jagvet inte hur jag skall tolka detta. Jag skulle gärna viljaha ett förtydligande av jordbruksministern. Kommerman att proportionellt fördela de stödpengar somkommer tillbaka från EG på de olika sektorerna?Anf. 112 Jordbruksminister ()Herr talman! Först vill jag tacka för de vänliga or-den.Det är tack vare att kronan stärks, dvs. tack vareatt vi lyckas föra en sådan ekonomisk politik i det härlandet att ekonomin blir stabilare och kronans värdegår upp, som vi får tillbaka ytterligare pengar från EUsom skall fördelas till jordbruket. Eftersom summaninte är tillräckligt stor för att kunna fördelas på deenskilda företagen fördelas den kollektivt. Det ligger isakens natur att det då också är litet problematiskt atthärleda varje krona till exakt rätt sektor inom jord-bruket. Det är därför man har fattat det beslutet: Närbeloppen håller sig under en viss nivå fördelas dekollektivt.Vi har gjort den bedömningen att den bästa för-delning man kan göra när det gäller jordbruket kol-lektivt är att satsa mycket av resurserna på forskningoch utveckling. Huvuddelen av de här pengarna förde-las därför till olika typer av forskningsprojekt. Jagmenar att det kommer alla delar av jordbruket tillgodo, så jag har inte för avsikt att ytterligare detaljerafördelningen av de här pengarna.Anf. 113 ()Herr talman! Det där var inget riktigt bra svaregentligen. Det går att fördela. Det är klart tydliggjorthur stor del som skall fördelas till de olika sektorerna,och det borde jordbruksministern känna till.Det är bra att pengarna går till forskning, utveck-ling och marknadsföring av jordbruket. Det är heltkorrekt, tycker jag. Men det gäller då att se till att detkommer de olika sektorerna till del, så att de får detde skall ha enligt det regelverk som finns inom EU.Det här är mycket lätt att räkna ut.Jag hoppas att regeringen när den lägger frampropositionen sedan tar hänsyn till den proportioner-liga fördelningen av de här pengarna.Anf. 114 Jordbruksminister ()Herr talman! Eftersom vi nu är framgångsrika i attstabilisera ekonomin i är det mycket möjligtatt vi kommer att få ytterligare s.k. agromonetäraresurser tillbaka från EU. Jag har inte för avsikt attgöra någon förändring av de pengar som harfördelats, men självfallet är jag beredd att ta del avde olika synpunkter som finns på hur den här typenav resurser skall fördelas i framtiden.Stockholms slottAnf. 115 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern.Alla har kunnat se vad somhänder med . Bara det fick en liten gul randrunt sig blev det plötsligt mycket vackrare, och vikunde se att det faktiskt är en pärla.Jag har tidigare i den här kammaren -och också tillsammans med andra i massmedier - talatom att bör målas gult. Jag undrar så hur stats-rådet ställer sig till att som present till tillkulturhuvudstadsåret måla gult.Anf. 116 Kulturminister ()Herr talman! kommer att va-ra en mycket viktig händelse. Det kommer dessutomatt märkas i hela landet, inte bara i huvudstaden. Jaghar inte så fördjupat mig i de aktiviteter som skall ägarum under detta år så att jag har kommit fram tillfärgen på , inte , och jag är inte alldelesövertygad om att det är ett beslut som kulturministernbör blanda sig i.Anf. 117 ()Herr talman! Det är faktiskt så att är en avstatens byggnader. Om vi nu skall tala om att det härjubileet skall firas i hela , kanske också i helavärlden, kommer inte att bara stå här, utan detkanske kommer att visas i massmedier. Tänk bara hurdet hade sett ut om det , när kungen fyllde år, hadevarit gult och hur mycket vackrare det hade varit då.Jag hoppas att kulturministern vill ta den här fråganunder sin lupp och granska den så att vi hinner målaom till 1998.Anf. 118 Kulturminister ()Herr talman! Jag kommer att granska även dennafråga. har jag noterat att det finns delademeningar även när det gäller färgen på . Detfinns en del som talar för den gula färgen och andrasom talar för andra färger, och jag är inte alldelesövertygad om att detta är en konflikt som kulturminis-tern bör lösa.Ersättningsnivån i a-kassanAnf. 119 ()Herr talman! Här kastar vi oss mellan ämnena. Jagvill lämna och monarkin och gå in på en annanfråga som har debatterats de senaste dagarna.Det handlar om a-kassan och det förslag regering-en har om en höjning , ett förslag sominnebär att man realt sett ändå skulle få en sänkningpå . Från sida har vimotsatt oss den sänkning regeringen genomförde, ochvi har också finansierat en 80-procentsnivå och kommande år, 1997.Det har ju varit litet motstridiga bud från olika re-geringsledamöter om hur man serpå detta. Jag vill därför ge regeringen en möjlighet attreda ut detta och redovisa - jag tror att det är rättmånga som är intresserade av det - om man står fastvid förslaget att höja nivån i a-kassan genom att irealiteten sänka nivån på ett antal års sikt. Är det detförslag som föreligger fortsättningsvis, eller har manför avsikt att förändra detta? Den i regeringen somkänner ansvar för detta bör ge ett entydigt besked nu.Anf. 120 Statsrådet ()Herr talman! Vi har kongressbeslut på att ersätt-ningen i a-kassan skall höjas från till , ochvi har gjort en överenskommelse med LO om attersättningsnivån i a-kassan skall höjas från till80 %. Vi har också gjort en överenskommelse medLO om att finansieringen av höjningen från till80 % skall ordnas inom den budgetram som finns för a-kassan. Hur det exakt skall se ut får vi åter-komma till när vi har diskuterat klart med LO, men vihar för avsikt att hålla gjorda överenskommelser.Anf. 121 ()Herr talman! Det är intressant med regeringensöverenskommelser med LO. Än mer intressant måsteändå vara vilka riksdagsbeslut som skall fattas här avfolkets valda företrädare.Min fråga var om regeringen står fast vid det för-slag som har redovisats när det gäller indexe-ringen, som ju i praktiken innebär att en höjningkommer att leda till en sänkning. Det var min fråga.Den gällde inte olika varianter, utan om förslaget stårfast. Det har varit olika bud från regeringen de senastedagarna.Anf. 122 Statsrådet ()Herr talman! Om hade lyssnat på mittsvar hade han hört att jag sade att det ännu inte ärklart hur det här exakt skall se ut. Det finns i daginget konkret förslag för hur vi skall finansiera denhöjningen. Vi har för avsikt att återkomma med ett så-dant förslag i den proposition som vi har aviserat.Integrering av invandrareAnf. 123 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till LeifBlomberg.Vi kommer ju nu att göra en mycket stor utbild-ningssatsning, och tanken är att det skall gå mer frånden satsningen till dem som har den kortaste utbild-ningen.Invandrare är en grupp där det finns människormed både kort och lång utbildning, men de har ocksåen högre arbetslöshet än andra. Frågan är: Är LeifBlomberg beredd att vidta några åtgärder som för-stärker utbildningssatsningens möjligheter att bidratill att invandrare integreras, både på arbetsmarknadenoch i samhällslivet i övrigt?Anf. 124 Statsrådet ()Herr talman! Den här utbildningssatsningen gällerju alla. Alla människor i det här samhället kan få delav den. Jag håller med om att just dengrupp hon nämner, nämligen våra invandrare, har ettsärskilt stort behov av att kunna utveckla sina färdig-heter och kunskaper för att på det sättet höja sin egenkonkurrenskraft på svensk arbetsmarknad. Det ärockså vår avsikt att den här utbildningssatsningen påolika sätt skall kunna komma den gruppen till del. Detär ett viktigt led i integrationsprocessen.Sedan finns det en utbildning som är särskilt viktigför människor som har kommit till oss från andraländer, och det är ju språkutbildningen. Den utbild-ningsinriktningen måste vi också komma tillbaka till,förhoppningsvis , när vi har bear-betat en del tankar och förslag inom det området isyfte att höja kvaliteten på svenskundervisningen.Den kanske är huvudnyckeln in på svensk arbets-marknad och i svenskt samhälle över huvud taget.Anf. 125 ()Herr talman! Jag delar den uppfattningen. Jag trorockså att invandrare är en grupp som särskilt väl be-höver en uppsökande verksamhet. Det handlar inteenbart om inträde på arbetsmarknaden utan om sam-hällslivet i stort, där vårt föreningsliv, partierna ochandra organisationer spelar en oerhört stor roll. Frå-gan är då om statsrådet kan tänkas ta initiativ till ettstöd för uppsökande verksamhet som underlättarkontakterna mellan invandrare och det svenska sam-hället.Anf. 126 Statsrådet ()Herr talman! Om jag får ta i anspråkvill jag säga att vi bl.a. decentraliserar arbetsmark-nadspolitiken i vårt land. Vi går också ut och indivi-dualiserar den. Det är ett led i det ärute efter. Man kan nå fram till den enskilda individen,men också skapa ett möte mellan individ och utbild-ningsenhet - skola eller högskola - och också medarbetsgivare.Vi har också försöksverksamhet i ett tiotal kom-muner. skall besluta om dettaoch försöka hitta en lokal samverkan mot arbetslöshe-ten och på det sättet öka förutsättningarna för inträdepå svensk arbetsmarknad.Till detta kan vi lägga de somhar delats på ett antal kommuner med hårt segregera-de bostadsområden i syfte att hitta nya metoder ochett nytt sätt att arbeta i syfte att öka invandrarnasinträde på svensk arbetsmarknad.I all denna verksamhet - jag skulle kunna nämna ettantal saker till - är det centrala att nå fram tillindividen och koppla ihop individ med skola, högreutbildningsinstanser och arbetsgivare och på detsättet skapa de bästa förutsättningarna för att görarätt sak för den individ det är frågan om.FörsvarsanslagetAnf. 127 ()Herr talman! Jag ställer min fråga till försvarsmi-nistern i anledning av hans svar för en liten stundsedan till . Försvarsministernöverraskade mig genom att göra det enkelt för siggenom att tala om bekymmer som låg före hans tidoch sådana som han möjligen kan ha eget ansvar för.Inte kan man vara tre-femtedels-minister, försvars-ministern! Det är inte så vi känner försvarsministern.Jag tycker att det är synnerligen märkligt och på grän-sen till litet ovärdigt. Försvarsministern har säkert enbättre förklaring.Jag vill fråga försvarsministern om det inte var li-tet dumdristigt att skära ned försvarsramen om det nuändå fanns dolda ekonomiska bekymmer. Skulle vikunna ta upp diskussionen en gång till och känna efterom det var nödvändigt? Vi kanske har nog med attreda upp gamla problem? Kan vi diskutera det?Anf. 128 Försvarsminister ()Herr talman! Min lott är nu att ta ansvar för tidiga-re försummelser. Min lott är , , attplocka fram ur garderoberna och skrivbordslådornasådant som borde ha avklarats tidigare. Vissa av deåtgärder som man pekade på stabiliserings-proposition fullföljdes inte fullt ut av den borgerligaregeringen. Det vet jag att är fulltmedveten om. Vissa av åtgärderna, t.ex. beslut omytterligare reducering av Flygvapnets grundorganisa-tion, förutsatte man skulle ske . Det får somföljd, för att ta det som exempel, att den nuvaranderegeringen och jag som försvarsminister tvingas att takonsekvenserna av nedläggning av ytterligare enflygflottilj, som stabiliseringspropositionen förutsatte.Så skulle jag kunna fortsätta uppräkningen.Jag sade i mitt svar till att jaghar den uppfattningen att de totala åtgärderna frånkrisuppgörelsen sammantaget med depricieringen avkronan både har fått konsekvenser för krigsorganisa-tionen och förändrat inriktningen av för-svarsbeslut. Försvarsmakten och Överbefälhavarenhar understrukit att det är så. Följderna kommer attpåverka planeringen i hög grad.Vad jag nu får gå till med är de trefemtedelar som hände före min tid som försvarsminis-ter. Det är klart att jag får signera hela propositionen,och jag kommer självfallet också att försvara åtgär-derna. Jag skall skydda i den debat-ten.Jag måste ändå när jag blir så ivrigt utfrågad frånmoderat håll - och hjälps åt för att plana ut tidigare försummelser -vara oförskämd nog att påminna er om vad som händeunder den perioden.Anf. 129 ()Herr talman! skall vi inte krångla till det, herrförsvarsminister. Var det ändå på det sättet, vilket jagtror, att försvarsministern klokt nog förstod att detfanns skräp i byrålådan, var det väldigt dumt att börjamed en neddragning av ramen. Det hade kanske varitnog att rätta till det som förmentes ligga kvar från dengamla regeringens tid.När jag nu lyssnar till socialdemokrater och enoch annan centerpartist ute på de nedläggningshotadeorterna blir jag övertygad om att de inte visste vad6 december-beslutet innebar. De står inför fullbordatfaktum.