prot · GJ0996 · 1996-05-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:96Tisdagen den 21 majKl. 14.00 15.35Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------1 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget att vara ledamot i biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till Utrikes-nämndenTalmannen meddelade att på grund av uppkommenvakans hade Socialdemokraternas riksdagsgruppanmält () som ledamot i efter förklarade vald tillledamot i (s)3 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att efter frågestunden ca skulle statsministerGöran lämna information om Östersjömötet iVisby.4 § Svar på interpellation 1995/96:203 om kost-nader för jordskredAnf. 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omregeringen avser skapa ett konto för kostnader i sam-band med skred inom våra inre vattenvägar.Skred i de inre vattenvägarna sker sällan. När dethänder sker det oftast i . Orsaken tillatt skreden uppkommer är flera. Först och främstinverkar de naturgivna förutsättningarna; älven erode-rar stränderna som marken i dalgången haren mycket låg bärighet. I viss mån påverkar mänskli-ga aktiviteter som fartygstrafiken i älven, men ocksåanläggningarna på land kan påverka var och när skre-den uppkommer.Jag vill framhålla att ansvariga parter så långtmöjligt arbetar för att minska risken för skred. Förut-om att kommunerna, länsstyrelserna och trafikverkentar sådana hänsyn finns en särskild expertmyndighet,, som har till uppgift attbedriva forskning, utföra särskilda utredningar ochkontrollera det aktuella läget vad gäller risken förskred. Vidare har medel förförebyggande åtgärder mot jordskred och andra natu-rolyckor. Under /95 utbetalade det 25miljoner kronor till 18 kommuner. Av detta har 19miljoner kronor gått till skredförebyggande åtgärder.När skred väl uppkommer kan det bli aktuellt medåterställningsarbeten. Vissa återställningsarbetenmåste göras för att olika aktiviteter skall kunna fortgå,exempelvis att älven skall kunna utnyttjas för fartygs-trafik. Det är naturligt att de som är ansvariga fördessa verksamheter så långt möjligt också bär kostna-derna för sådana åtgärder.Andra återställningsarbeten måste göras för att sa-nera den skada som skett eller för att förhindra fortsat-ta skred på platsen. Det kan också vara fråga om merakuta åtgärder. Eftersom dessa kostnader i högstagrad är oförutsedda finns det inte medel avsatta för atttäcka dem.Regeringen har inte någon avsikt att skapa ettkonto för återställningsarbeten efter skred i inre vat-tenvägar. beslutade om attinföra ett tak för statens utgifter. Detta innebär att detfr.o.m. budget inte finns möjlighet att skapaanslag för utgifter som inte kan preciseras i förväg.Kostnader som uppkommer genom katastrofer ochliknande kan hanteras under ett pågående budgetårgenom att en kredit skapas för sådana utgifter efter ettbemyndigande från . Dessa kostnader fårdärefter fördelas på ordinarie anslag i budgeten förnästkommande år. Regeringen avser att återkomma ibudgetpropositionen i denna fråga.Anf. 2 ()Fru talman! Inledningsvis vill jag tacka kommuni-kationsminister för svaret. Det är intedet svar som jag hade hoppats på.I min interpellation har jag pekat på problem somuppstod vid jordskredet vid . Det kan intevara rimligt att olika statliga verk, kommuner osv. inästan skall strida om vem som skall bestrida deuppkomna kostnaderna.Skred i de inre vattenvägarna sker sällan, somkommunikationsministern mycket riktigt pekar på isvaret, men det är inget skäl till att en fond inte skallfinnas för ändamålet. är ju ett självfi-nansierat verk, förutom de 60 miljoner man får i er-sättning av staten sedan man övertog driften av Troll-hätte kanal - en av våra viktigaste vattenvägar. Gi-vetvis borde någon form av försäkringsskydd finnasnär ras uppkommer. Det är därför jag tycker att det ärangeläget att bygga upp en fond för ändamålet.Skreden eller rasen i har vari-erat mycket i omfattning. Om det uppstår ras avsamma storlek som i eller skulle det inne-bära en kostnad på åtskilliga hundra miljoner för attåterställa älven i farbart skick.Statens geotekniska institut har som kommunika-tionsministern mycket riktigt poängterar uppgiften attbedriva forskning, utföra särskilda utredningar ochkontrollera det aktuella läget vad gäller skred. EnligtJan Schälin från SGI var det senaste raset inte atträkna till de normala rasen. Man menar att det hadevarit en nederbördsfattig period och att marken av denorsaken inte brukar vara instabil.Oavsett intensivt arbete från SGI:s och sida kommer ras även framgent att ske,och det är oskäligt att ett självfinaniserat verk skall ståför eventuella uppkomna kostnader.I svaret säger kommunikationsministern att manvåren 1995 beslutat om att införa ett tak för statensutgifter, vilket innebär att det finns möjligheter attskapa anslag för utgifter som inte kan preciseras iförväg. Naturkatastrofer kan inte preciseras i förväg,och det var just därför som jag interpellerade i frågan.Naturligtvis borde det finnas klara regler för statennär det gäller att träda in och stå för uppkomna kost-nader för att återställa våra vattenvägar som utsätts förskred. För att undvika tidsödande diskussioner omvem som skall bestrida kostnaderna och dessutomundvika extrakostnader för utredare osv. vore enomprioritering inom det givna budgetramarna tillgagn för alla parter.Avslutningsvis, fru talman, hoppas jag att kom-munikationsministern i alla fall kan hålla med mig omen sak, nämligen att klara spelregler är bättre än okla-ra.Anf. 3 Kommunikationsminister ()Fru talman! Detta handlar egentligen mer om bud-getteknik. Det viktigaste när det händer naturkatastro-fer - det gäller inte bara skred, för vi har också haftproblem med broar som har rasat - är att man åtgär-dar problemen , dvs. får farleden att funge-ra eller får bron i gång så fort som möjligt. Där är detinga som helst problem.Man kan inte alltid fastställa de olika parternas an-svar, och därför är det väldigt svårt att i förväg sägavem som skall betala de olika kostnaderna. Man fårföra ett nyttoresonemang. Det var det som hände isamband med Agnesbergsskredet.Budgettekniken har varit sådan tidigare, att vi harhaft tusenkronorsanslagen. Dem har man kunnat an-vända till denna typ av oförutsedda utgifter. finnsde inte mer. Hur det exakt skall se ut kommer vi attredovisa i budgetpropositionen. En fond, som före-slagits i äskanden, är knappast trolig.Jag vill återigen poängtera att det är en budget-teknisk fråga. Det viktiga är - där tror jag att och jag är alldeles överens - att det inteskall behöva dröja vare sig dagar eller ens timmarinnan man sätter i gång att åtgärda. Sedan får manklara ut vilka konton som skall belastas i efterhand.Anf. 4 ()Fru talman! Det låter väldigt positivt. Jag vill till-lägga att det naturligtvis är fråga om olika parter, ochhär strider man om påvens skägg. Man skall ju anläg-ga dubbelspårig järnväg. Man kommer att bygga enmotorväg eller motortrafikled utefter 45:an. Detkommer naturligtvis att få till följd att det blir en extrapress och ett extra tryck ut mot älven.Det finns en fond för bärgning av fartyg och föroljekatastrofer. Det är en bra form av försäkring fördem som skall utföra arbetet. Man gör en snabb in-sats, och man har visshet om att man får betalt för denutförda prestationen. Detsamma borde naturligtvisgälla vid naturkatastrofer såsom skred.Kommunikationsministern säger avslutningsvis isvaret att kostnader som uppkommer genom katastro-fer och liknande kan hanteras under pågående budget-år genom att kredit skapas för sådana utgifter. Det ärjust det man kommer att undvika om man bygger uppen fond. Vi har väl alla vid det här laget lärt oss skall undvika krediter så långt möjligt.Avslutningsvis, fru talman, är det min förhoppningatt regeringen inser vilka ekonomiska följder som kanuppstå vid naturkatastrofer. Därför bör man byg-ga upp ett skydd i form av en fond som finns att ta tillnär skred eller liknade, t.ex. i fråga om broar, inträf-far.Anf. 5 Kommunikationsminister ()Fru talman! Om jag ville skämta, skulle jag kunnasäga att jag inte trodde att hör tilldem som gillar fonder i olika sammanhang.Vi har det gemensamt att vi vet att man inte skallleva för mycket på kredit om det inte finns speciellaomständigheter. Man måste väl ändå säga att den härtypen av naturkatastrofer är mycket speciella om-ständigheter.Den här bärgningsfonden försvinner ju också. Dethänger ihop med tusenkronorsanslaget. Det är frågaom hur man bygger upp en annan teknik.Självfallet kommer vi gemensamt inom det all-männa att se till att man vid olyckor, naturkatastroferoch vad det vara månde måste återställa omedelbart.Sedan får man som sagt göra upp om konteringen iefterhand.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:204 omBromma flygplatsAnf. 6 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av MaritaBengtssons rapport om framtid.Stockholms stad begärde , tillföljd av ett beslut i fullmäktige, förhandlingar medstaten om avveckling av så snartsom möjligt för bostadsbebyggelse på marken. Bak-grunden är att markupplåtelseavtalet av frånden löper till ominte parterna överenskommer annat. Staden har såle-des ingen ensidig uppsägelserätt av avtalet.Marita tillsattes av regeringen för attgemensamt med staden analysera möjligheten tilltidigareläggning av avvecklingen av jämförtmed markupplåtelseavtalet. Analysen, som redovisa-des , är gemensam fram till slutsatsen, ochvisar effekterna av avveckling vid tre tillfällen:- 1998 utan annan ersättning än befintliga flygplatser.- 2001 när den tredje rullbanan tas i drift på Arlanda.- 2012 när det gäller markupplåtelseavtalet löper ut.Marita anser i sin analys attBromma inte är en långsiktig lösning med hänsyn tillmiljö- och säkerhetsskäl m.m., och att flygplatsendärför bör avvecklas så snart det är möjligt med hän-syn till nationella trafikhänsyn etc.Marita förordar för sin del en avveck-ling av , kopplad till öppningstid-punkten för trebanesystemet vid flygplats.Att avvakta en ny ersättningsflygplats anser hon poli-tiskt svårt och inte i sig nödvändigt så länge Arlandasnavfunktion inte störs, vilket hon hävdar inte blirfallet vid en nedläggning år 2001.Birgitta påstår att intetagit ställning till konsekvenserna av en nedläggningav . Detta är inte riktigt.Tvärtom är utredarens slutsats grundad på just ensådan sammanvägning av konsekvenserna för olikatyper av flygtrafik och för dess trafikanter.Alternativet 1998, som förordas av staten, kan en-ligt henne inte accepteras eftersom det inte finns platsför nuvarande reguljärtrafik och för s.k.beslutsfattarflyg i nuvarande tvåbanesystem på Arlan-da under högtrafiktid. En avveckling innan trebane-systemet öppnas leder därför till starkt försämradkonkurrenssituation för reguljärtrafiken och till attbeslutsfattarflyget i princip utestängs från högtrafik-perioden.En utflyttning är således möjlig enligtMarita , men innebär ett behov avatt starta en seriös diskussion om ytterligare flyg-platskapacitet i regionen därefter- antingen i form av en fjärde bana på eller iform av en flygplats i den södra regiondelen. Regio-nen bör ta ledningen i processen mot bakgrund avbehovet av regional och förankring.Stockholms stad har i ett brev till regeringen den15 april redogjort för att man för sin del tagitställning till utredningens alternativ, att man står fastvid att föreslå en nedläggning och att manåterigen uppmanar staten att inleda förhandlingar omdetta.Betänkandet från bereds nu vi-dare inom . Efter ett remiss- ellerhearingförfarande kommer regeringen att besluta omstaten skall inleda förhandlingar med staden om av-veckling av före avtalstidens utgång och i såfall med inriktning på vilket år.En koppling finns här till pågående miljöprövningav trebanesystem. Kapaciteten påverkas avvilka villkor som fastställs, och detta får givetvisinverkan på möjligheten till överföring av trafik frånBromma. beslut kan förväntastill sommaren.Om förhandlingar inleds med staden kommer des-sa att omfatta på vilka villkor staten kan acceptera ennedläggning av och frågor om nedlägg-ningskostnader etc. Om en förhandling genomförsavser regeringen att återkomma till med enredovisning av resultatet inför ett beslut.Anf. 7 ()Fru talman! Det verkar nästan som om och jag har läst olika rapporter. Det är väl denhär vi talar om? Jag tycker att jag saknar flera av desvar som tycker sig ha fått.Men först skall jag säga att jag tycker att det är braatt genom sitt svar nu visar att fråganom inte är någon Stockholmsfråga.Det är faktiskt stockholmsk bipolitik när att inte behöver någon ytterligareflygplats. huvudstad, , är faktisktnavet i våra kontakter både med övriga landet ochmed vår omvärld. är alltså av rik-sintresse, det tycker jag är väldigt viktigt. Det här ären fråga som angår hela landet.Vad jag däremot saknar i svar, ären analys av hur det kan komma sig att Brommaflygplats plötsligt har blivit så trafikerad. Ökningenförra året var faktiskt . Det finns ingen flygplats ihela landet som har en sådan ökning - de flesta har jufaktiskt minskat! Ökningen är ännu större. Manligger nu på fjärde plats, och kanske man kommerpå tredje plats. fanns 820 000 passagerarepå flygplatsen.Detta måste väl bero på att flygplatsen behövs,och på att folk tycker att den fungerar. Vi skall ocksåtänka på att flygplatsen ju är stängd mellan kl. 22.00-kl. 06.00. Det är alltså fråga om ett väldigt begränsatantal flygrörelser, och ändå fungerar flygplatsen såbra.Då tycker jag att i sin rapporthar gått vidare med detta om att flytta flyget väldigtlättvindigt. Jag tycker inte att hon har analyserat hurflygsystemet skall se ut . Det beslutsfattar-flyg det talas om i svaret, alltså affärsflyget, kan juinte bara flyttas till Arlanda.Nu säger regeringen att man skall halvera arbets-lösheten. Hur skall företagen kunna fatta långsiktigabeslut när de inte kan lita på att det finns ordentligakommunikationer? Alla vet ju att den här flygtrafikeninte kan använda tredje bana. Och vad hän-der med all annan flygtrafik om flygplatsskall avvecklas ?Det finns en annan fråga som inte heller tas upp isvaret: Vad händer med konkurrensen om all flygtra-fik skall ligga på ? Tack vare att vi nu har tvåflygplatser i har en rad företag kunnatväxa upp här och konkurrera. Jag vet att priset inte harsänkts så mycket - det har inte heller höjts - men vihar fått ett oerhört stort antal avgångar.När man hör tror man kanske attdet bara handlar om ett antal flygrörelser som skallflyttas från ett ställe till ett annat. Jag vill se verklig-heten som mycket mer komplicerad än så.Tack, fru talman! 8 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tror inte att vi har läst olika rap-porter. Jag tror att vi båda inser att detta är komplice-rat.Jag kan hålla med om attBromma flygplats också har nationella aspekter. Detär inte bara beslutsfattare utan också s.k. vanligt folkfrån t.ex. , och som flyger.Självfallet är det på det viset.Utredaren menar att det finns ut-rymme för både reguljärtrafiken och s.k. beslutsfat-tarflyg på . Det är poängen med analysen.Hon är oerhört tydlig vad gäller att man i sambandmed att beslut fattas om att avveckla 2001 - som honföreslår - också måste sätta i gång diskussionen omhur flygkapaciteten skall av efter 2011. Det ärkanske den mest intressanta aspekten av det hela. Vivet ju flygplatsplaneringar att det tarmellan tio och innan det går att flyga där manhar bestämt att en flygplats skall ligga.Marita poäng är att det från det datumdå man öppnar den tredje banan och framåtfinns kapacitet på även om man ökar flygrö-relserna ganska rejält. Men jag måste i behandlingenav det här ärendet fundera ännu längre framåt. Vadhänder när också tredje bana är full? Jag serinte någon möjlighet till förlängning för evärdlig tidpå . måste vi ha ett nyttalternativ.Anf. 9 ()Fru talman! Jag tar den kastade handsken frånkommunikationsministern och säger: ja, låt oss hakvar och tänka på vadsom kommer att hända då! Det tycker jag skulle varaväldigt intressant. Den analysen gör inte riktigt MaritaBengtsson. Vad skulle hända om flygplatsblev kvar?I det svar som jag har fått står det att det skall gö-ras en analys och att regeringen skall komma tillbakatill . Jag tycker att det är viktigt att ministerngör det.Jag efterlyser en riktig konsekvensanalys. Vadkommer det egentligen att kosta att lägga ned Brom-ma eller ? Vem har räknat på det? Deberäkningar som jag har sett - och som inte alls ärfullständiga - visar att det är fråga om oerhörda kapi-talförstöringar. Det är inte bara och viskattebetalare som kommer att drabbas av den kapi-talförstöringen utan också företagen och Stockholmsstad. Därför undrar jag vad detta kommer att kosta.Den räkningen måste man också se innan man kangöra en analys av om en nedläggning skall ske år2001 eller år 2010.Jag vill också tala litet kring analysen av hur flyg-trafiken kommer att utvecklas. Vi kan se att inland-strafiken minskade . Däremothar utlandstrafiken ökat. Det är den som i första handskall gå på . säger att dentredje banan kommer att vara full eller2003 när det gäller bra s.k. slottider, dvs. tidigt påmorgonen och sent på kvällen.Jag vet inte om ministern delar Luftfartsverketsbedömningar om den trafikbelastningen. Men omdetta stämmer tycker jag att det är oroande att vi intehar någon lösning tidigare.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga som jagegentligen inte får ställa. Men den ligger mig, somstockholmare, varmt om hjärtat. Vi talar om ,men vi skulle kunna tala om ett annat årtal: 2004. År2004 vill vi ha en olympiad i . Skulle maninte kunna tänka sig att ha kvar tillår 2004? Det talas ju om att det behövs 22 nya flyg-platser i . Då är det väl inte för mycket begärtatt vi i kan få behålla en flygplats över år2004? Eller är det en ohemul fråga? Den frågan skullejag gärna också vilja ha ett svar på.Tack!Anf. 10 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det finns en analys som visar att manklarar av trafiken . Det ärinte så många som säger att skallvara kvar efter det att det nuvarande markupplåtelse-avtalet har löpt ut. Jag menar att det , in på2010-talet, inte är rimligt att ha kvar flyg-plats.Nu handlar det om att man skall nå fram till enuppgörelse som gäller förtida avveckling. All avveck-ling som sker är förtida avveckling.Den senaste frågan som ställdeom är både spännande och intressant. Menden skall inte ställas till mig. Den skall ställas tillstaden, och den diskussionen måste föras i Stockholm.Jag tycker också att det skulle vara roligt att lyssna påden diskussionen.Anf. 11 ()Fru talman! Självfallet skall jag ta upp den frågan,särskilt när jag har hört kommunikationsministernssvar. Spännande frågor är alltid roliga att diskutera.Jag skulle vilja ställa en sista fråga. Jag har hört -men det står inte någonstans - att en ny utredningkommer att tillsättas som skall se över vad som kom-mer att ske med en andra flygplats i . Är det med sanningen överensstämmande?Eller skall regionen, som det står i svaret, ta ett störreansvar? Hur skall man tolka det? Skall regionen ellerkommunikationsministern ta ett initiativ till en sådanutredning? När kan det i så fall ske?Tack!Anf. 12 Kommunikationsminister ()Fru talman! Som avslutning vill jag säga att jagtycker att detta har varit en bra diskussion. Vi harkommit in på de väsentliga frågorna om den långsik-tiga flygkapaciteten.Oavsett vem som tillsätter utredare eller tar initia-tiv - och får ett elände respektive krediteras för det -måste en ny flygplats accepteras av de berörda kom-munerna i den berörda regionen. Detta gör att detfaktiskt handlar om ganska besvärliga frågor.Vi har båda varit med i diskussionen kring Tul-linge och vet att det här inte är någon-ting som man fattar beslut om över de berördas huvu-den. Därför måste den här frågans för- och nackdelardiskuteras sansat och lugnt. Vi vet att det kommer attta tid och att det uppstår många känslor i en sådan härdiskussion.Inte desto mindre behövs det efter år2010 mer kapacitet. Om det rör sig om ett, två är svårt att säga. En fjärde bana på ärinte det bästa alternativet. Det tror jag faktiskt inte.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:188 om fi-nansieringen av kulturhuvudstadsåretAnf. 13 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig vil-ken roll staten kan ta på sig när det gäller finansie-ringen av kulturhuvudstadsåret.År 1998 kommer att bli ett särskilt kulturens år iSverige. Dels kommer då att vara Europaskulturhuvudstad, dels kommer olika aktiviteter attanordnas runt om i landet med anledning av att rege-ringen har deklarerat att 1998 skall vara kulturens år ihela . Här kommer att finnas en unik möjlig-het att låta de olika projekten ge varandra drivkraft.Staten kommer att bidra till fullföljandet av bådekulturhuvudstadsåret och projekten kring kultur i helalandet. Hur stora bidragen kommer att bli går inte attsäga förrän det nu pågående budgetarbetet är avslutat.Anf. 14 ()Fru talman! Jag tycker kanske att svaret är rätt in-nehållslöst. Vad jag hade önskat mig att få höra avkulturministern var självfallet vad kulturministern sersom det viktigaste det här året. Vad är det som statendefinitivt kommer att satsa på? Vilka projekt är vikti-ga både för och för landet, och vilken rollvill staten spela när det gäller finansieringen? Den varden ena frågan som jag tänkt få besked om.Den andra frågan som jag också vill ha besked omär hur staten ser på sin roll som finansiär. Tittar manpå hur de olika kulturhuvudstadsåren har finansieratsfinns det väldigt många olika modeller. harstaten satsat mycket, och ibland har staten inte satsatalls.När det t.ex. gäller har staten satsatlika mycket som kommunen och omgivningen till-sammans. Om vi tänker oss att staden satsar 200 mil-joner och 100 miljoner skulle alltså statensatsa 300 miljoner. Sådana diskussioner måste varaklara redan nu inför budgetarbetet. Det är ganska viktigt att staten ger någon slagsuppfattning om vilken roll den tänker spela när detgäller finansieringen. Tänker man sig en fördubbling,eller vad är det man har i tankarna? Vad finns det försiffror i budgetarbetet?Anf. 15 Kulturminister ()Fru talman! Budgetarbetet är som allra intensivastjust . Några färdiga siffror finns helt enkelt inte attredovisa. Detta är något som kommer att redovisas ikulturpropositionen. Det är alltså något som riksdagenkommer att få veta först, och då i gängse form. Detsker i form av kulturpropositionen som enligt planer-na skall presenteras den 20 september.När det gäller finansieringen av dessa kulturhu-vudstadsår är det precis som säger.Det har fungerat väldigt olika i de olika huvudstäder-na. På vissa håll har staten satsat i stort sett inget alls,och satsningarna har över huvud taget varit blygsam-ma. Det har inte varit några arrangemang som harvarit av en sådan bredd att de har fått något allmäntgenomslag. På andra håll har man satsat mycket in-tensivt antingen med hjälp av många sponsorer ellermed statligt stöd.Den modell som i Stockholmkommer att finansieras med är relativt klar. Allamåste vara med och bidra. Det handlar om kommuna-la medel, att landstingen skall gå in, att staten skall geett visst stöd och att näringslivet självfallet också skallfinnas med. Hos många av de kulturinstitutioner vihar i landet och i pågår redan nu ett inten-sivt arbete och en intensiv planering för att delta ikulturhuvudstadsårets arrangemang. Jag tror inte skall stirra sig blind på enkla budgetsiffror i dettasammanhang utan se till helheten.Det finns en särskild tidtabell för alla kulturinsti-tutioner för att "toppa" sina insatser under kulturhu-vudstadsåret . Jag är mycket optimistisk om attdet kommer att bli ett bra arrangemang. Men jagtycker inte att vi skall tävla i kultur så att vi nödvän-digtvis måste bräcka exempelvis . Jag troratt vi kommer att göra ett bra kulturhuvudstadsår somdessutom präglas av att detta är något som gäller helalandet och icke bara huvudstaden.Anf. 16 ()Fru talman! Jag ställer mina frågor just därför attjag vill höra vilken inställning som kulturministernhar i dessa frågor.