prot · GJ0999 · 1996-05-24 00:00:00 — Det beror inte på njugghet att fördel-ningen av de svenska resurserna verkar vara så litennär det gäller direkta insatser för att bistå offren iförhållande till den tekniska förbättringen för att för-hindra denna typ av olyckor.Det har också att göra med efterfrågan i dessa län-der. Vi har inte fått någon officiell framställning omdirekt stöd till sådan verksamhet. Däremot ger vi ettindirekt stöd genom de många enskilda organisationersom så förtjänstfullt verkar på det området.Vi är dock mycket aktiva och ger ett omfattandestöd när det gäller att ställa den specialkomptens ochden erfarenhet av kärnsäkerhet och strålskydd somfinns hos de svenska myndigheterna till förfogande.Detta utgör ett viktigt bidrag till EU:s verksamhet iUkraina, och Ryssland.Från EU:s sida har enbart under 1994 och 1995satsats för att höja säkerhe-ten på de sovjetbyggda reaktorerna, för att förberedaen slutlig stängning av Tjernobyl och även för att gestöd till offren för olyckan.Dessutom har man bidragit med läkemedel ochprogram för befolkningen i de kontaminerade områ-dena. I de programmen ingår primärhälsovård ochspecialutrustning för behandling av cancer hos barn iKijev och . Det försiggår en hel del liknandeprojekt genom EU där spelar en aktiv roll.Fru talman! Genom EU verkar för att fåTjernobylreaktorerna stängda så fort som möjligt.Vårt mål är att det bör ske senast år 2000.Anf. 61 ()Fru talman! nämnde att vi skall för-hindra ytterligare utsläpp, och det håller jag med om.Men på konferensen kom vi underfund med att manhade gjort ytterst litet åt det som händer inuti sarkofa-gen, åt den glödande massan.Man har satsat på att förbättra sovjetbyggda reak-torer i stället för att satsa på energieffektivisering ochförnybara bränslen. Man har inte gjort någonting åtdetta.Under konferensen talade man om att man skullepröva något slags titthålskirurgi och försöka sprinklain någon typ av plasma över sarkofagen. Det är dettasom är farligt.Jag nämnde detta 1991 här i kammaren, och ingenuppmärksammade det. Men 1994 är det plötsligt ennyhet att sarkofagen läcker och håller på att tippaöver. Det finns sprickor , ochfåglar kan flyga ut och in. Det låter som om det vorescience-fiction, men tyvärr är det verklighet.Uppe på läktaren har jag en vän från somvarit på . Han var 50 meterifrån sarkofagen och uppmätte 200 gånger förhöjdavärden med sin mätutrustning. Han är ingenjör ochspeciellt kunnig på radonområdet.Vi satsar fel. Vi måste hjälpa människorna. Jag ärförvånad över att de inte ber om hjälp. När jag är därsäger de till mig: Ni måste ta ansvar. Det är ett globaltansvar. Vi har offrat våra människor. Ni hade kunnatfå lida mycket mer om inte vi hade offrat dem närallting brakade ihop i samband med branden och denenorma hettan. Då offrade vi männen.De fick vara uppe ungefär en minut. De bar hems-ka blykläder och skulle kasta, sparka eller användaspade för att få ned den glödande grafiten i härden.En del tog handskarna, och de blev alldeles upp-brända.Jag träffade en man efteråt som inte fick sina ska-dor erkända som effekter av Tjernobyl. Han hade misthuden på armen. När han började bli bättre igen växtehårstrån upp. Man tror inte att det är sant, men tyvärrär det så. Ingen tog honom ad notam. Han var förstördhelt och hållet invändigt. Matsmältning, hjärta m.m.fungerade inte bra. Mödrar säger att barnen blir lättanfådda och inte orkar någonting.Jag förstår inte varför man inte begär mer hjälp tillsjukhus. Jag får höra: Ni måste betala ossoch hjälpa oss. Ni måste bidra till att barnen kan fåkomma till icke radioaktiva områden, men ni måsteockså hjälpa till med medicin.Vi har ju sett de hemska bilderna på TV på hurman utan bedövning opererar t.ex. sköldkörtelcancer.Detta är också sant. Jag har inte sett det själv, men dethar män som rest dit med Hoppets Stjärna. De gör ettstorartat arbete. När man besöker är detverkligen Hoppets Stjärna som lyfts fram. Det vetockså tredje vice talman som varit i Kijev. Man tyckeratt Hoppets Stjärnas insats är fantastisk.När utrikesutskottet fattade beslutet att vi skullesatsa på och , så att det inte barahandlade om , blev jag så glad överatt vi skulle kunna göra en sådan insats. Men det ärbara en spottstyver.Jag tycker att man borde kunna utvidga och drivadenna fråga mer via EU och se till att pengarna går tillmedicinsk hjälp och hälsa. De barn som opererats försköldkörtelcancer måste ha medicin hela livet. Hurlångt det blir vet vi inte. De som besökte dem sade att25 % kommer att dö inom två år.Anf. 62 Statsrådet ()Fru talman! Jag gläder mig också åt att utrikesut-skottet följde regeringens proposition att utvidgasamarbetet från till att omfatta och . Det som hände i Tjernobyl ärett gemensamt, inte bara europeiskt utan mänskligt,problem. Jag delar alla de känslor som harför offren.Jag var själv i Kijev, och märkligt nog uppstodinte någon fråga om svenskt bistånd till offren, där-emot om andra insatser inom rättsväsende, lantmäterioch andra viktiga saker vid uppbyggnaden av demo-krati.Jag skulle vilja föreslå att , med denlånga erfarenhet och den sakkunskap hon har, samlarerfarenheterna och överlämnar dokumenten till mig,så skall jag se till att de på ett konstruktivt sätt kanali-seras in i EU:s olika program, om det inte redan finnssådana ansatser. Det kan inte vara riktigt att man barasatsar på teknik när många människor lider. Om detbehövs medverkar jag mer än gärna till detta, och jagär tacksam att få motta den information som kan ges.Anf. 63 ()Fru talman! Det var en fin öppning. Jag blir väl-digt glad och rörd. Jag har följt detta och försöktplocka fram fakta som gått. Jag har viariksdagens utredningstjänst begärt allt som finns skri-vet i utländsk press. Jag har tidigare överlämnat ma-terial till när jag var i perio-den . Jag har massor av information, för-utom att jag har det internationella nätverket, som jagbyggde vidare på i när vi vardär och talade om icke-spridningsavtalet. Kärnkraft ärså intimt förknippad med kärnvapen.Det som jag tycker är det viktigaste just nu är attförhandlingsvägen eller bakvägen försöka påverkapresident . Det kanske inte är så lätt. Hanhar gett order till människor som är drabbade, fattigaoch som lever i social misär, att flytta tillbaka tillkontaminerade områden där det är 5-15 curie. Encurie är 37 miljarder becquerell. Där skall de bo ochbörja odla. Maten därifrån skall sedan distribuerasutanför gränserna. Det är bara dessa som flyttar somfår pengar från fonden. Det är fruktansvärt cynisktoch allvarligt. Naturligtvis kommer det att drabba denekonomiska budgeten och hälsobudgeten, och detkommer att drabba hela omvärlden. Hur man skallbära sig åt här överlåter jag till att jobbamed. Det här är mycket allvarligt.Jag tackar för och hoppas att jagsnart kan få överlämna den dokumentation jag har omdetta.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1995/96:199 om för-slag om höjning av produktionsskatt på elektriskkraftAnf. 64 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migom jag är beredd att vid den fortsatta behandlingenoch utformningen av förslaget om höjd produktions-skatt ta hänsyn till den elintensiva industrins konkur-rensläge och på vilket sätt jag i så fall ämnar att göradetta.I proposition 1995/96:198 om ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet före-slås bl.a. vissa höjningar av skatterna på elektriskkraft från kärnkraftverk och äldre vattenkraftverk.Syftet med höjningarna är att finansiera den bredasatsning på utbildningsområdet som föreslås i vårpro-positionen.Dessa skatter är produktionsskatter som betalas avden som tillverkar kraften. Sedan elmarknaden avreg-lerades sätts priset på el efter mark-nadsmässiga förhandlingar mellan kraftproducenternaoch förbrukarna. Det finns således ingen automatiskkoppling mellan höjda produktionsskatter och priser-na på el. Det kan heller inte uteslutas att en del avskattehöjningen kan komma att övervältras även påindustrin. I likhet med vad näringsministern svaradepå en fråga från för ett par veckorsedan anser jag det vara rimligt att också industrinbidrar till finansieringen av den stora satsning påutbildning och kompetensutveckling som regeringenhar föreslagit. Det finns dock en betydande oro förvilka effekter en övervältring av dessa skatter frånproduktionsföretagen till elkonsumenterna kan kom-ma att få för framför allt de elintensiva industriföreta-gen. Regeringen kommer därför att skyndsamt utvär-dera produktionsskatterna med hänsyn till bl.a. över-vältringseffekterna och, om så bedöms nödvändigt,återkomma med besked under hösten 1996.Partiöverläggningarna om den framtida energipo-litiken börjar . Kraftfulla ekonomiska styr-medel är av central betydelse för omställningen avenergisystemet. Målet är att skapa en stabil energi-politik som även tillgodoser den elintensiva industrinskonkurrensläge. Vilka styrmedel som kan bli aktuellai den kommande energipolitiken är det ännu för tidigtatt säga någonting om.Anf. 65 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetÖstros för svaret på min interpellation. Jag har ställtinterpellationen därför att jag känt en stark oro för attskattehöjningar och kommande energiomställningriskerar att slå undan benen på vår mest elintensivaindustri. Det här får bara inte ske. Just därför måste viuppmärksamma villkoren för den här typen av in-dustriverksamhet i . Ett av dessa mest elinten-siva företagen är just , som med till-verkning av ferrokrom får fram framställning av rost-fritt stål.Det finns två saker som gör att ärett bra exempel. Det är dels ett framgångsrikt export-företag som har en hög kvalitet i sin tillverkning, delstar det ett stort miljöansvar i sin process. VargönAlloys är ensamt i om att framställa ferro-krom och är ett av världens ledande och största före-tag inom sin bransch. går på export, främst tillEuropa. Företaget omsätter en miljard. Om den härtillverkningen inte skulle finnas i skulle Sve-rige tvingas importera ferrokrom från ,och . Då vet vi att tillverkningen därsker i en miljö som är ungefär som den var i Sverigepå 50- och 60-talet.Detta säger jag därför att det visar att Alloysverkligen tar miljöhänsyn och är världsledande påområdet inom sin bransch. Ett exempel är att avdet som går upp i skorstenen i form av processtoftrenas i filter och går inte ut i luften. Hälften av denenergi Alloys förbrukar tas till vara genom över-skottsvärme till Holmens pappersbruk som liggeralldeles i närheten och till kommunsfjärrvärmenät. Pappersbruket får hälften av sin energifrån smältverket. av värmen via fjärrvärmenätettill kommunen kommer från smältverket. Även härfinns det världsrekord i den meningen att smältverketAlloys har en mycket låg nettoförbrukning. Trotsdetta är energikostnaden nästan dubbelt så hög sompersonalkostnaden för företaget. Bilden är ungefärdensamma som i mycket av den här typen av industri.Om man inte klarar av att hålla kostnaderna nereäventyras konkurrenssituationen. Då är bilden mycketmörk för framtiden.Därför gläder det mig att statsrådet och regeringeni svaret uttalar att man är beredd att skapa en stabilenergipolitik som beaktar den elintensiva industrinskonkurrensläge. Det är mycket positivt att det slås fasti svaret.Fru talman! Jag skulle ändå vilja fråga statsrådetÖstros om jag tolkar svaret rätt när jag uppfattar detså att regeringen nu kommer att vidta åtgärder så attproduktionsskatten inte övervältras på den mest elin-tensiva industrin. Om så är fallet finns det anledningatt vara optimistisk inför möjligheterna att få se denhär verksamheten och industrin leva vidare.Anf. 66 HANS ()Fru talman! Också jag vill börja med att tacka försvaret på interpellationen som jag tycker är ett stegframåt.Är högre arbetslöshet i bra för ?undrade , som är kommu-nalråd i . Man kan tycka att det är ett dras-tiskt uttalande, men det ligger en ganska bister verk-lighet bakom det. Bakgrunden är det regeringsförslagsom nu ligger och som innebär att produktionsskattenpå elektrisk kraft höjs med . Det finns en uppen-bar risk för en fullständig övervältring av denna skat-tehöjning från elproducenterna till industrin.Elproducenterna agerar faktiskt strikt affärsmäs-sigt. Dessutom är de väldigt få till antalet. Det gör attde har en mycket stark förhandlingssits gentemot deelkonsumerande företagen. Om inga undantag görsför den elintensiva industrin hamnar många företag ien omöjlig situation, eftersom industrin inte kan lyftaav produktionsskatterna. Man konkurrerar på deninternationella marknaden och har i praktiken ingenmöjlighet i att i sin tur övervältra kostnaderna på sinakunder. Många av konkurrenterna har redan i daglägre priser.Denna bakgrund gör att vi som bor i regioner medstor andel elintensiv industri är väldigt oroade föreffekterna av den föreslagna skattehöjningen. Jagskall som exempel nämna några av effekterna i mitthemlän Västernorrland.Västernorrland är landets mest elintensiva län,med både stor elproduktion och stor elförbrukning.Bara elanvändningen inom industrin i Sundsvallskommun är lika stor som inom industrin i hela Stock-holms och södra . Trots det är faktisktelproduktionen i större än konsumtio-nen. Eftersom elberoendet kanske är mest tydligt iSundsvall använder jag som exempel. Detförtjänar dock att påpekas att vi har elintensiv industrii så gott som samtliga av länets kommuner.För den elintensiva industrin är elenergin inte ut-bytbar mot annan energi utan måste faktiskt betraktassom en råvara i tillverkningsprocessen. För GrängesMetalls aluminiumsmältverk utgör elkostnaden 20 %av saluvärdet. För delar av Akzo Nobels kemiskaindustri är elkostnadsandelen faktiskt ännu större.De indirekta sysselsättningseffekterna inräknadesvarar bara de tre största elintensiva företagen iSundsvalls kommun för av sysselsättningen. Förnärvarande planerar både SCA och Metall attbygga ut sin produktion i , men förverkli-gandet av dessa utbyggnadsplaner är helt beroende avelprisernas utveckling i framtiden.Redan tidigare har beslutat höja elbe-skattningen som en del av finansieringen av EU-medlemskapet. Så här i efterhand kan man faktisktkonstatera att den höjningen har slagit igenom i stortsett med full kraft för den elintensiva industrin. Omden kostnadshöjning som produktionsskatterna med-för tillåts slå igenom, är det en stor risk för att detkommer att slå ut ortens elintensiva metallverk ochdelar av arbetstillfällen inom den kemiska industrin.Därför tycker jag att det är mycket positivt attThomas nu lovar att se över reglerna runthöjningen av elbeskattningen, men jag vill understry-ka att det måste göras innan skattehöjningen träder ikraft den 1 september.Anf. 67 ()Fru talman! Även jag vill tacka skatteministern försvaret som också jag tolkar positivt. Men jag villvidare säga att det är ett svar som förpliktar regering-en att återkomma med lösningar som gör att jobbenklaras inte minst i , där man är mest ansträngdav dessa skattehöjningar. Utöver att instämma i vadSöderqvist och har sagt vill jag tilläggaföljande.När det stod klart hur skulle drab-bas av den föreslagna skattehöjningen blev reaktionenmycket kraftig i hela vår region. Vi som har en arbets-löshet som redan nu är bland de högsta i landet riske-rar att få en situation där ytterligare många drivs ut iarbetslöshet. Därför har hela regionen ställt upp förVargön och de anställdas kamp för sina jobb.Vargön Alloys kunde också i samarbete med defackliga organisationerna mycket snabbt presenteramycket sakliga och trovärdiga uppgifter om huromöjlig situationen skulle bli om skatteförslaget ge-nomfördes i sin helhet. Jag vill gärna berömma deninsatsen, för utan dessa trovärdiga uppgifter hade detvarit mycket svårt att driva frågan framåt.Det andra jag vill säga är att socialdemokraterna ivårt distrikt inte kunde acceptera en höjning av ener-giskatten som skulle ge så drastiska konsekvenser.Det har vi tidigare framfört genom uttalande på vårdistriktskongress, i skrivelse till regeringen och parti-styrelse och vid samtal med statsråd. Vi ansåg ossockså ha stöd för denna vår uppfattning i beslutet omenergin på vår partikongress där vi, liksom statsrådet isitt svar, talar om att den elintensiva industrins kon-kurrenskraft inte får äventyras. När regeringen nuutlovar en skyndsam utvärdering finns det kanskeingen anledning att gå in på hur en beskattning somklarar den elintensiva industrin skall vara utformad.Men jag vill säga att särskilda nedsättningsregler försådan industri inte tidigare varit någon främmandetanke.Jag utgår därför ifrån att den översyn som skatte-ministern aviserar i sitt svar skall göra framtiden möj-lig på men också på andra elintensiva företag.Vi har flera sådana exempel inom valkrets.Eka Chemicals, med anläggning bl.a. i Ale, är ettannat exempel på företag där elprishöjningar slårmycket hårt.Det tredje jag skulle vilja säga gäller litet mer ge-nerellt om industrins framtid. Trots alla jobb somförsvunnit har vi faktiskt i vår del avlandet en mycket stor andel sysselsatta i industrin. Detär oftast en mycket väl utvecklad och högteknologiskindustri. Denna industri har alla förutsättningar attframgångsrikt delta i utvecklingen inte minst av mil-jövänligare produktionsmetoder och miljövänligareprodukter. Då får inte skatter och regler utformas såatt de blir omöjliga för företagen och att företagen istället slås ut.Jag förväntar mig som representant för en industri-region att regeringsförslagen framöver kommer varaså avvägda att vår industri både kan utvecklas, gemånga jobb och också stärka vårt lands ekonomi.Anf. 68 ()Fru talman! För oss i är en omställ-ning av energisystemet mot förnybara och mer krets-loppsanpassade energikällor en mycket central fråga.Vi ser de nu föreslagna produktionsskatterna på elsom ett led i den omställningen. Meningen är ju attdessa avgifter skall medföra att elmarknaden ändrarinriktning till bättre alternativ. Men den svåra knutenär själva omställningen, och det är den vi står införnu. Jag är alldeles övertygad om att det går att finnakloka lösningar där man tar hänsyn till de elintensivaföretagens speciella situation. Alldeles särskilt gällerdet företag som likt har tagit unikamiljöhänsyn och som dessutom använder återvunnenenergi i fjärrvärmen i och tillpappersbruket intill.Jag vill tacka för svaret som är ett uttryck för enförståelse för problemen för den elintensiva industrin.Jag uppskattar också att statsrådet i svaret tar upp detförhållandet att det inte finns någon automatisk kopp-ling mellan höjda produktionsskatter och priset på el.Efter vad jag förstått är avtalen mellan kraftbolagenoch industrin utformade så att höjningar trans-porteras rakt över till kunden. I en fungerande avreg-lerad elmarknad är detta inte rimligt. Det måste liggaockså i kraftbolagens intresse att inte slå undan benenför sina största kunder. Det är synnerligen angelägetatt kraftbolagen här tar sitt ansvar inför energiom-ställningen och medverkar till att negativa konsekven-ser för industrin minimeras.Vad regeringen kan göra - vilket statsrådet ocksåsade i svaret - är att skyndsamt utvärdera de överväl-tringskonsekvenser som kan uppstå och att vidta åt-gärder. I det sammanhanget är det viktigt att jämföraden nuvarande situationen med situationen i övrigaEuropa. Man måste också ta hänsyn till de föränd-ringar som sker där. Vi i är ju inte ensammaom att ställa om energisystemet. Vid en sådan jämfö-relse blir också konkurrenssituationen tydligare. Jagvill därför fråga statsrådet om en sådan jämförelseingår i den utvärdering som planeras.Jag uppfattar alltså svaret så att det finns en bety-dande vilja att åstadkomma lösningar. Det är förplik-tande. Man får ju inte invagga de anställda vid och andra företag i förhoppningar som inte kom-mer att infrias. Här har det beskrivits en hel del omhur det ser ut vid i och iÄlvsborgs län. Jag skall inte upprepa detta, utan jaginstämmer i den beskrivningen. Jag delar också upp-fattningen om att basindustrin är viktig för jobben iSverige och för svensk ekonomi. Det går inte att iso-lera den till enbart de som jobbar inom dessa företag.Det finns mycket kringverksamhet, och därför är detmånga människor som är beroende av basindustrin. Idagens sysselsättningsläge kan vi inte avvara någraarbetstillfällen alls.I stiger arbetslösheten. Närmare1 600 fler stod utan arbete i länet jäm-fört med motsvarande månad . har bland den högsta arbetslösheten i landet. Viär självfallet mycket oroade över situationen. Jaghoppas att regeringen delar den oron.Vi i är angelägna om att i energiför-handlingarna finna lösningar som garanterar en fort-satt konkurrenskraft för och för annanelintensiv industri.Mina frågor till statsrådet är alltså: Kommer enrelevant jämförelse mellan nuvarande och planeradelprisnivå ute i att ingå i den utvärdering somregeringen avser att göra? Ingår hänsynstagande tillde miljöåtgärder och till den återvinning av energisom har gjorts och görs vid i de tankar somregeringen har inför beskedet ?Anf. 69 ()Fru talman! Jag får väl tacka försvaret på interpellation.Mina gamla arbetskamrater hemma vidAssi Domäns fabrik i pustar nog ut ordentligtnu. Visserligen hör vi i och vår elintensivaindustri inte till de värst drabbade. Men ändå hängerhotet om försämrad konkurrenskraft över oss som detvärsta åskmoln. Det är sant att vi inte har något Var-gön Alloys uppe hos oss, men lika fullt har den elin-tensiva industrin spelat - och spelar - en betydelsefullroll för förutsättningarna för ett levande samhälleäven i de norra regionerna i vårt land.Svaret är bra. Det innehåller en öppning till dis-kussion, en diskussion som jag anser bör inriktas påhur vi på bästa möjliga sätt skall klara av att sänkaarbetslösheten på både kort och lång sikt. På lång siktkan den lösas genom kompetenslyft för att vi överhuvud taget skall kunna ha en drivkraft i samhälletsom förser staten med arbetstillfällen som bidrar tillinkomstskatter och andra skatteinkomster.Ett svar är ett svar, det vet jag också. Men fråganär vad svaret kommer att leda till. Alla svenskar för-väntar sig nog att någonting måste hända från rege-ringens håll. Jag träffade några pappersarbetare frånKarlsborgsverken i . De sade:Att i ett läge där varslen återigen börjar öka ochfolk börjar tappa mer och mer av tilltron till en ljus-ning lägga energiskatter på den sektor somhåller oss vid liv som land, det får bara inte hända -inte utan en riktig analys av hur detta slår på syssel-sättningen och även av hur energiskatterna påverkartillväxtkraften i vårt land.Detta är åsikter som har hämtats direkt från perso-ner som arbetar inom den elintensiva industrin. Ochjag håller med dem. Vi måste stanna upp och göra enordentlig analys av just sysselsättningsfrågan ochäven av tillväxtfrågan kopplat till energiskatterna.Fru talman! Jag kommer från ett län i somofta framställs som ett bidragslän. Därför får jag tackaTomas för det något lugnande svaret. Vi villinte mista den drivkraft i vårt norrländska samhällesom förser i övrigt, inte bara med energi utanockså med träprodukter, papper, metall, malm ochdessutom flera miljoner i skatteintäkter. Det är utifråndetta som vi kommer att följa den här frågan medstort intresse i framtiden.Anf. 70 ()Fru talman! Jag skall börja med att tacka framförallt för att han har framställt denhär interpellationen. Det gör ju att vi får anledning attdiskutera den här frågan. Själv tog jag upp den vid enmuntlig frågestund , men då var det så ontom tid. har vi bättre med tid. Det är bra.Många debattörer här säger att de är väldigt nöjdamed svaret. Jag måste säga till statsrådet att det är intejag. Jag har väldigt höga tankar om statsrådet. Är manväldigt nöjd med det här svaret, då har man under-skattat statsrådet.Jag och är överens om att markna-den är bra. Vi skall ha marknadslösningar på mångaområden - ja, faktiskt de flesta - när det gäller pro-duktion. Men vi vet också båda att det inte alltid fun-gerar överallt. Därför behövs det politik, det är viöverens om.Statsrådet säger i sitt svar att det rådermarknadsmässiga förhållanden mellan kraftproducen-terna och förbrukarna. vet ju jag att det inte gördet. Det råder i bästa fall marknadsliknande förhål-landen.