prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — Vi skulle natur-ligtvis ha önskat att det hade blivit ännu snabbareimplementerade åtgärder, vilket jag också säger isvaret, men vi tycker ändå att vi har uppnått väldigtmycket från svensk sida.Men det gäller också att se till att alla anläggning-ar som skall drivas uppfyller internationel-la säkerhetskrav. Därför är det än mer viktigt att vi fårmed andra finansiärer än . har ju variten av de större enskilda finansiärerna när det gällerkärnsäkerheten i våra grannländer, och vi tycker attdet är viktigt att ha med både de stora finansiellainstitutionerna, EU och andra intressen för att se tillatt få en bra utveckling och att det blir många sominvesterar i kärnsäkerheten i öst.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1995/96:154 om ettmångkulturellt samhälleAnf. 35 Statsrådet ()Herr talman! har i en interpella-tion frågat kulturministern om vilka åtgärder, t.ex. iform av information, hon är beredd att vidta i avsiktatt förmedla kunskaper om fördelarna med ett mång-kulturellt samhälle.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Jag har tolkat interpellation somatt han huvudsakligen är oroad över de främlingsfi-entliga känslor som manifesteras bland vissa grupperav befolkningen i landet.Jag vill först redovisa att jag inte känner igen StenAnderssons beskrivning av samhällsdebatten. Det äringen allmän uppfattning bland debattörer och politi-ker att ett samhälle med människor från olika kultureroch religiösa ursprung automatiskt utvecklas positivtoch saknar problem. Alla samhällen består av enmångfald värderingar och förhållningssätt som ömse-sidigt påverkar varandra. Därför är spänningar inomsamhällen mer normala än onormala.Det vi vet är att samhällen där alla mänskliga re-surser tas till vara lider mindre av inre spänningar ände samhällen där stora grupper av människor ställsutanför samhällsgemenskapen.Den nye statsministern omorganiserade regerings-kansliet i syfte att uppnå större effektivitet i de frågorsom rör flyktingar och invandrare. Som integra-tionsminister är en av mina viktigaste uppgifter attarbeta för ett samhälle där alla människors erfarenhe-ter kommer till användning oavsett deras etniskabakgrund.Den 17 april presenterade sitt slutbetänkande. Kommittén konstateraratt mångfalden är ett faktum som skall bejakas och blien naturlig del av den svenska vardagen.Det är genom möte mellan människor våra upp-fattningar om varandra kan ändras. Några informa-tionsåtgärder av det slag efterfrågarär inte aktuella.Anf. 36 ()Fru talman! Jag tackar för svaret.Till skillnad från statsrådet har jag upp-fattningen att journalister och politiker i stor omfatt-ning, i t.ex. TV:s alla möjliga och omöjliga debattpro-gram, har beskrivit de stora fördelarna med mångkul-turella samhällen. Det är samma personer som tidiga-re närmast pinsamt dolde problemen; allting skullesopas under mattan. Jag kan erkänna att det har blivitbättre.Min interpellation baseras inte på främlingsfient-lighet från vissa grupper, utan jag tror att det finns oro bland många ute i det svenska samhället.Problemen är inte skinnhuvuden vars intelligens när-mar sig amöbans, utan det är många svenskar somkänner sig förvånade och framför allt svikna.Det är, som jag ser det, omöjligt att referera tillnågot positivt vad gäller fungerande mångkulturellasamhällen. Vi ser runt om i världen att olikaoroshärdar och krig baserar sig på etniska, kulturellaoch icke att förglömma religiösa problem. Man brukaribland nämna som exempel, men det är intenågot bra exempel. Om man åker till finner manatt det inte alltid är mångkulturellt, utan där finnsChinatown och , där det alltså finns bara ettfolkslag. Jag tror inte att man hade tänkt att det skullevara fördelen med ett mångkulturellt samhälle.Statsrådet säger att Invandrarpolitiska kommitténsexperter har sagt ditt och datt i den här frågan. Menenligt vad jag har förstått är de inte överens. Här finnsalltså klara åsiktsskillnader mellan olika experter.Fru talman! Allt det här beror på att vi i ,utan att fråga svenska folket, har drivit en asylpolitikutan förankring hos den svenska majoriteten. Därförtycker jag att politikerna - inklusive mig själv - ärskyldiga att förklara sig på ett bättre sätt än de hargjort . Att statsrådet inte villinformera tolkar jag som att han inte kan. Han sägeratt det inte är aktuellt för närvarande.Herr statsråd! I vilket läge kan de av mig efterfrå-gade informationsinsatserna bli aktuella?Anf. 37 Statsrådet ()Fru talman! Det är inte frågan om att lösa spän-ningar och problem i ett samhälle med informations-insatser. Jag tror inte att det är möjligt. Jag tror att detbara är möjligt genom att vi aktivt arbetar för attmänniskor skall kunna mötas, träffas och utbyta åsik-ter, tankar och idéer, där vi kan lära känna varandra,oavsett om vi kommer från , , , Liba-non, sydamerikanska länder, som och Chi-le, eller från . Vi skall kunna träffa varandraoch möta varandra på ett naturligt sätt och därigenomlära oss att förstå varandra och respektera varandra.Det är då vi får en minskning av spänningarna. Det ärdet ena.Det andra är ett samhälle som är i balans, där allahar tillgång till det som människor vill ha allra mest.Jag tänker på arbete och på social och ekonomisktrygghet. Jag tror att det är de viktiga förutsättningar-na för harmoni och minskning av negativa attityderoch negativa beteenden i vårt samhälle. Dessa tvåsaker samverkar naturligtvis.Det är klart att det i ett samhälle där vi har en högarbetslöshet och där den sociala och ekonomiskasituationen för många människor är svår också födsspänningar och motsättningar, och då är det lätt förmänniskor att ibland rikta sin aggression åt fel hålloch göra det gentemot personer med en annan etnici-tet, en annan trosriktning eller en annan kulturellbakgrund. Jag tror att det är ett jätteproblem.Jag ser inte människor som ett problem i sig. Jagser inte en person från eller en person somkommer till oss från som ett problem. Jagser den personen som en möjlighet och en förutsätt-ning för ett rikt liv på lång sikt och som en personsom tillför det här landet någon form av kunskap ochkompetens i olika avseenden. Jag tror att det är värde-fullt.Jag skulle gärna vilja att vi har en debatt kring dehär frågorna, där vi inte ser personer från andra län-der, med en annan etnicitet, en annan kulturell bak-grund eller en annan trosriktning än vad vi själva harsom bekymmer och problem, utan snarare noterar attdet i det svenska samhället finns många männi-skor, med olika etnicitet och med olika kulturell bak-grund, som har problem därför att de inte kan få ettarbete, inte kan uppnå den sociala och ekonomiskatrygghet som de skulle önska. Det gäller såväl svens-kar som många av de olika nationaliteter som har sitthemvist i vårt land och som har rätt att vara här. Vi är130 olika nationaliteter, och det går alldeles utmärktatt leva tillsammans. Men vi måste tillsammans ochgemensamt skapa ett samhälle där alla har tillgång tilldet som vi vill ha.Anf. 38 ()Fru talman! Jag önskar att statsrådet hade rätt,framför allt i det sista påståendet, när han sade att detgår alldeles utmärkt att leva tillsammans. När jagläser tidningar och ser olika TV-program är jag tyvärrinte helt övertygad om att det är en korrekt beskriv-ning av dagens verklighet.Däremot skall vi aldrig gå in och kritisera enskildapersoner. Om någon skall kritiseras för asyl-och flyktingpolitik är det framför allt vi politiker iSveriges riksdag. Det är vi som har ansvaret för detta.Jag har givetvis ingenting emot fungerande sam-hällen, men jag saknar däremot referenser från funge-rande mångkulturella samhällen.Allt detta beror på att vi i har beslutat omen asylpolitik där huvuddelen av dem som beviljatsasyl har fått stanna i , baserat på unika hem-gjorda svenska regler. Det finns inget land i Europasom per capita har beviljat så många människor asyl.Det är egendomligt, när vi harhaft en mycket hög arbetslöshet även bland svenskar,och ännu högre bland de personer som har beviljatsasyl här. Våra förutsättningar för att kunna ha enfungerande asylpolitik av den dimension vi har hafthar ju inte varit de bästa. Dessutom har kravlöshetentidvis varit närmast monumental, även om den understatsrådets tid som invandrarminister har skärpts be-tydligt.Fru talman! Jag är alltså rädd för att vi kommer attfå en segregation i ; inte en segregation i formav den i , med och , utanen segregation i form av att det i vissa kommuner borett stort antal människor med olika ursprung och därman inte känner samhörigheten med sina grannardärför att man inte har samma ursprung, samma kul-tur och samma religion. Det har skapat och skaparproblem.Därför är jag fortfarande förvånad över att statsrå-det inte vill, kan eller vågar tala om när det kan bliaktuellt att föreslå åtgärder, där man talar om försvenska folket vilka de dokumenterade fördelarnamed ett mångkulturellt samhälle är. Hitintills har detsaknats i debatten.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:125 omsegregation i skolanAnf. 39 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om jagvill verka för att behovet att motverka segregation iskolan och stimulera mötesplatser mellan barn frånolika sociala och etniska grupper ges ökad tyngd ibedömningen av samhällsbidrag till fristående skolor.Jag vill inleda med att redogöra för vad regeringenskrev budgetproposition:"Den svenska skolan är en sammanhållen skolasom skall ge likvärdig utbildning till alla barn ochungdomar. Barn börjar skolan med skilda sociala ochkulturella förutsättningar. Det är skolans uppgift attanpassa sin organisation och sin undervisning så attalla barns förutsättningar tas till vara. En skola för allabetyder en skola där alla elever blir sedda och bemöt-ta, där alla elevers erfarenheter får utrymme, och däralla elever får en undervisning som tillgodoser derasbehov och krav. I en skola för alla undervisas elevermed olika bakgrund tillsammans. Integration är ettviktigt värde i den sammanhållna skolan. Det går inteatt överskatta betydelsen av att barn och ungdomarmed olika erfarenheter, kulturer och sociala tillhörig-heter tillbringar tid tillsammans med varandra underskoltiden. I ett öppet demokratiskt samhälle är empati,inlevelse i andra, förmåga att se med andras ögon osv.avgörande värden. Sådana värden utvecklas bäst omde kan grundläggas tidigt i en ömsesidig kommunika-tion mellan skolkamrater. "Fristående skolor regleras av följande:Enligt 9 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall god-kännande för vanlig skolplikt meddelas, om skolansutbildning ger kunskaper och färdigheter som till artoch nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som förmedlar och skolanäven i övrigt väsentligen svarar mot grundskolansallmänna mål. I det sammanhanget skall särskilt beak-tas de krav som anges i 1 kap. 2 § andra och tredjestyckena skollagen, vilket bl.a. innebär att skolansverksamhet skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar.Inger hänvisar i sin interpellation till ettaktuellt ärende. har godkänt i som en fristående skola sommotsvarar . Godkännandet avser årskur-serna 1-6 och gäller fr.o.m. /97. Huvud-man för skolan är stiftelsen iMalmö, som bl.a. /94 driver AlElown Alislamiaskolan i fäster stor vikt vid att integrationen idet svenska samhället skall stimuleras och följaktligenockså att segregationen skall minska. I likhet medInger ser jag med oro på en utveckling därallt fler fristående skolor riktar sig till en begränsadgrupp inom det svenska samhället. En sådan utveck-ling motverkas bäst genom att den offentliga skolanutvecklas, så att den kan fungera som en mötesplatsdär barn och ungdomar oavsett social, etnisk ochreligiös bakgrund kan få det stöd de behöver ochkänna sig trygga.Regeringen har överlämnat en lagrådsremissom villkor för godkännande av och bidrag till fristå-ende skolor. I lagrådsremissen framgår att regeringenhar för avsikt att närmare utreda den segregations-problematik som kan förknippas med ett antal fristå-ende skolor som riktar sig till en avgränsad gruppinom det svenska samhället.Anf. 40 ()Fru talman! Jag vill tacka skolministern för svaretpå interpellationen. Jag instämmer också helt i densyn på skolan som regeringen givit uttryck för i bud-getpropositionen. Integrationen är ett viktigt värde iden svenska skolan, och skolan är en grundbult ikampen mot segregationen.Den sammanhållna skolan har betytt mycket fördet svenska samhället. Den har medverkat till att vihar en hög och jämn standard i skolan och att vi harkunnat ta till vara begåvningar från olika samhälls-grupper.Men den har också haft ett viktigt demokratisktvärde. Det finns i vårt samhälle en ömsesidig respektmellan människor med olika bakgrund. Även om visom vuxna hamnar på olika platser i livet, betyder engemensam skola gemensamma barndomsminnen. Detblir svårare att sprida fördomar om människor om viverkligen lärt känna dem som barn och lärt kännavarandra i unga år.Detta är inte bara en kunskap som vi har i Sverige.Till de allra finaste projekten i hör de försökman gör med sammanhållna skolor för judiska ochpalestinska barn.Det är svårt att tala högt om honnörsorden om ut-vecklingen i vårt land går åt ett annat håll. Vi har enmycket snabb utbyggnad av muslimska skolor i Sve-rige. Kommun Aktuellt redovisade för sedan attSkolverket på löpande band godkänt ett drygt tiotalskolor i och i merparten av fallen gjort detmot kommunernas avrådan.Ett exempel är skolan i , som skolministernnämnde. Här har godkänt en skola för 675barn i årskurserna 1-6, 27 klasser. Man är orolig för segregationen. Det an-märkningsvärda är att det i kommun totaltfinns ungefär 600 barn med muslimsk bakgrund.Ändå godkänner ett statligt verk en skola för litetdrygt så många barn.Jag tror att enskilda muslimska skolor kan fungerabra. Men vad betyder det på lång sikt för det svenskasamhället om muslimska skolor är det naturliga alter-nativet för de muslimska barnen i ? Hur kom-mer barnen i muslimska skolor att se på barn som ärfödda i ? Hur ser barn födda i på bar-nen i den okända skolan? Vad betyder det om vi beto-nar skillnader och inte likheter mellan barn?I har regeringen sagt nej. Rätten att väljaskola har fått ge vika för integrationsmålet. I Sverigehukar vi. Därför är jag glad över att regeringen i lag-rådsremissen föreslår att en arbetsgrupp skall ges iuppdrag att se över segregationsproblematiken. Mendet finns en risk för att det blir litet som att kastajästen efter degen. Statliga myndigheter säger ja tillsegregationen, och sedan visar vi vår oro för den.Man vill i kommun arbeta starkt för demuslimska barnen. Man vill utveckla den allmännaskolan så att alla barn och föräldrar känner sig hem-ma. Det är en av de viktigaste utmaningarna för detsvenska samhället. Invandringen måste påverka denallmänna . Invandrarföräldrarna måsteges en roll i den. Men det finns en risk om man skiljerut invandrarbarnen i ett tidigt stadium.Det är inte bara kommunen som känner oro förden här utvecklingen. Jag har varit i kontakt med fleramuslimska kvinnor. De har vädjat till oss att säga nej.De är troende muslimer, de vill ha respekt för sinkultur och för sin religion, men de vill att barnen skallväxa upp i det svenska samhället. Många av dem harflytt från fundamentalismen. De känner en oro för attdet skall sättas en press på dem att sätta sina barn imuslimska skolor.Jag vet, fru talman och skolministern, att det härinte är enkelt, att det också finns fördelar, att det finnskommuner som vill göra försök. Jag tror att det är braatt de får göra de försöken. Men jag tror att det ärdjupt olyckligt om den snabba och starka utvecklingsom vi har får fortsätta.Anf. 41 ()Fru talman! ställer mycket viktigafrågor i sin interpellation. Det var det som fick mig attvilja delta i debatten. Frågor om integration och seg-regation är ju oerhört problematiska, särskilt i ettsamhälle som det svenska, som är statt i en så oerhörtstor förändring. I den omvandlingsprocessen kanskemycket som har varit bra i det gamla samhället intefungerar på samma positiva sätt längre. Det är det härsom skolministern, regeringen och vi aktiva politikermåste inse med ännu större allvar än tidigare, så att viinte blir fångar i den gamla strukturen. Då blir det dengamla strukturen som lär oss vad som är rätt och fel,trots att verkligheten är helt annorlunda.I dag har av medborgarna i Sverigeutländsk bakgrund. Många av de utländska kamrater-na känner att de inte blir insläppta i det svenska sam-hället. Detta är ett problem som vi kommer att fåbrottas med . Förmodligen tardet flera generationer och innan man känneratt man är en del av samhället.Frågan vi då kommer att ställa som politiker är:Hur går integration till? Jag tycker att svar andas alltför mycket av att integration ärmöjlig att bestämma ovanifrån och av myndigheter.Jag ser integration som en jämbördig process, därmänniskor från olika håll kan närma sig goda ochvärdiga förhållanden i samhället. Hur kan vara säker på att det är bättre integrations-politik att tvinga utlänningar från främmande kulturertill en omedelbar underkastelse under den gamlasvenska ordningen, i stället för att låta dem i trygghethos sina egna steg för steg, generation för generationskaffa sig en värdig plats i det nya samhället?Kan det inte vara så att det som kanske många med henne uppfattar som ett stegut från det svenska samhället, om man t.ex. vill startaen muslimsk skola i eller någon annanstans,faktiskt kan vara ett första steg in i det svenska sam-hället, men inte på den svenska byråkratins villkor,utan på människornas villkor?Jag tror att vi behöver genomlysa väldigt mycketav de gamla strukturerna i det svenska samhället ominte minst de utlänningar som kommer till Sverigeskall få möjligheter till värdiga förhållanden och intetvingas in i ett gammalt mönster. Jag menar att detinte är en slump att väldigt många utlänningar startaregna företag, anställer varandra, hjälper och stödervarandra, att man vill starta skolor och att man haregna föreningar. Man söker trygghet och stöd hosvarandra i den mycket besvärliga integrationsproces-sen. Här får vi verkligen se upp så att de inte bliralltför mycket styrda av de gamla strukturerna.Den muslimska skolan i tas som exempel.Men skolans roll i segregationen är alldeles för upp-värderad. Genom bostadspolitiken i kommunoch i kommuner runt om i landet bor ändå många avutlänningarna i samma bostadsområde, och det är detsom är det helt avgörande. För det är var du bor somstyr var du kommer att gå i skola. I många kommunerrunt om i landet placeras utlänningar i kommunalabostadsområden där inga svenskar vill bo. Därför ärman också bunden till en och samma skola. Varförskall det då vara så uppseendeväckande om de i ställetvill starta sin egen skola, på sitt eget sätt, finna sinegen plats i det svenska samhället i stället för att deflesta av dem ändå förmodligen skulle gå i sammaskola, en offentlig förortsskola? Jag kan inte se att detskulle vara så oerhört dramatiskt.Anf. 42 (m)Fru talman! Detta är en oerhört central debatt närdet gäller integration och segregation i skolan. Jag villgärna haka på resonemanget. Man använder hela tidenmuslimska skolor som ett instrument för politiskasyften. Ytterst handlar ju friskolefrågan om en ideo-logisk uppfattning och valfriheten.Jag tycker att det är ett lågt argument att ständigtanvända muslimska skolor som ett stort problem. Fördet första är muslimer ingen homogen grupp - likalitet som judar, kristna, svenskar eller några andra ärhomogena grupper. Det finns en attityd av omyndig-förklaring av dessa människor. Jag är nämligen över-tygad om att också människor som är muslimer kanläsa de regler som gäller för fristående skolor: skyl-digheten att bedriva allsidig undervisning, hålla högkvalitet och mycket annat. Jag tror inte alls att detänker leva efter andra villkor, men de ser uppenbarafördelar med att kunna bedriva undervisningen utifrånsina önskemål och erfarenheter.Det är samma skäl som har gjort att vi har mångaSverigefinska skolor i . Jag vågar påstå att deSverigefinska skolorna icke har bidragit till ökadsegregation. Tvärtom är de ett svar på en del miss-lyckanden som vi har inom det offentliga skolväsen-det.Jag tror också att vi skall fundera litet grand överhur vi svenskar gör utomlands. Samma regering somnu ser detta som ett stort bekymmer lägger faktisktpengar på att svenskar som bor utomlands skall fåsätta sina barn i en svensk skola med svensk kultur.Jag tror inte att vi gör det därför att vivill att svenskar skall isolera sig från andra i det landdär de befinner sig eller kanske underlängre tid.Jag skulle också med anledning av den interpella-tion som är ställd vilja veta vilka utredningar skolmi-nistern kan redovisa som presenterar bevis för attfristående skolor leder till ökad segregation. Jag harinte tagit del av några sådana, i varje fall. Tvärtom ärjag övertygad om att friskolorna har blivit ettembryo till en folkrörelse av allemansskolor med ettökat föräldraengagemang och fler pedagogiska alter-nativ - någonting som det svenska skolväsendet be-höver.Däremot vet vi av en alldeles färsk utredning ombarnomsorg - privata alternativ och kommunala alter-nativ - att de fristående alternativen är lika bra, menframför allt att de icke har bidragit till ökad segrege-ring. Jag skulle inte bli förvånad om man kunde nåsamma resultat i en seriös undersökning av friståendeskolor. Jag tycker att man borde göra det.Det är ändå en knäpp på näsan åt väldigt mångaengagerade människor när man ser fristå-ende skolor som problemet när det gäller segregation.Det är, som sade, en fråga om bo-stadspolitik och mycket annat, där vi har uppenbarabekymmer.Jag välkomnar att skolministern har tagit initiativtill att vi skall titta på segregeringen. Jag hoppasverkligen att man i det arbetet också kommer att ta itumed de problem vi har i de kommunala skolorna. Jagär litet rädd för att stadsdelsnämndsreformer ochannat just nu dessutom kommer att sätta upp nyamurar som låser oss fast i ett icke gemensamt samhäl-le, i alltför många fack och lådor.Anf. 43 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi kom-mer ihåg att mycket av den utveckling som vi har settnär det gäller fristående skolor, bl.a. grundad på vill bilda en skola utifrån en viss etnisk ellerreligiös övertygelse, faktiskt också handlar om ettmisslyckande i den kommunala skolan att klara av denya utmaningar som ett mångkulturellt samhälle stäl-ler. Det kanske är den viktigaste frågan att fokuserapå. Det är också det jag säger i mitt svar.Regeringen har givit klara besked om vad vi tyck-er är viktigt och redovisat en viljeinriktning - ensammanhållen och gemensam skola. Medlen för att nådetta är framför allt att arbeta för att den gemensam-ma skolan blir så bra att alla föräldrar med sammaförtroende kan skicka sina barn till den skolan.Tidigare har det funnits en kritik mot den gransk-ning som har gjorts av fristående skolor. Den har varitalltför detaljerad och inriktat sig på timplaner ellerdetaljer i organisationen. Jag tror att det vore önskvärtatt granskningen av fristående skolor mer inriktar sigpå de grundläggande demokratiska värderingarna ochde grundläggande målsättningarna i läroplan ochskollag. Vi har för avsikt att göra ändringar så att enfristående skola i fortsättningen helt och hållet skallvara skyldig att följa de grundläggande värderingarnaoch målsättningarna i läroplan och skollag, och intesom tidigare endast väsentligen göra det. Jag tror attdet är viktigt att fokusera på att det är dessa värdensom avgör om eleverna får en likvärdig och bra ut-bildning i alla skolor.