prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — Sedanfinns det en liten, liten vit sektor.Det finns också en ganska stor sektor där det härarbetet inte utförs på ett tillfredsställande sätt. Det äralla vi som under stor stress dras mellan å ena sidanatt ge mer tid till barnen och å andra sidan att utförade här uppgifterna på det sätt de egentligen bordeutföras på.Den verklighet jag här har beskrivit har man sett iDanmark, och där har man bestämt sig för att göranågonting åt den. Jag undrar varför socialdemokrater-na i inte är beredda att se möjligheterna närdet gäller att göra någonting åt det här. I harman sett att statliga subventioner i slutändan lett nettovinst för staten som beräknats till 24 danskakronor per subventionerad timme.Anf. 86 ()Herr talman! Det svar som statsrådet läm-nade på interpellation tycker jagvisar hur statiskt socialdemokraterna ser på de härfrågorna.Det grundläggande problemet är naturligtvis attdet generella skattetrycket på arbete är för högt här ilandet. Det gör att man kommer attbli tvungen att diskutera olika åtgärder för att stimule-ra vissa sektorer.Skattekilen mellan den som skall köpa en tjänstoch den som skall utföra tjänsten är i de här fallenungefär fyra fem gånger arbetsinkomsten, dvs. densom tar emot lönen får fyra fem gånger mindre än vadden som utbetalar den måste tjäna. Då blir min natur-liga fråga: Hur stor skattekil anser statsrådet egentli-gen att man kan tillåta? Har han någon idé om att fåned nivån, och var går i så fall breakeven för att viskall kunna få en större sektor för hushållstjänster ochandra tjänster i anslutning till detta? Bedömer intestatsrådet att en hel rad tjänster som utförs svartmåhända kan utföras vitt och faktiskt på det visettillföra inkomster till statskassan?Moderata samlingspartiet har i samband med pro-positionen om ekonomisk politik föreslagit enannan ordning än den danska modellen, en ordningsom påminner om en annan som var känd för många:avdrag på slutskatten för reparationstjänster och mot-svarande. Vi hade en sådan ordning tidigare. Det harnu aviserats att den skall återkomma, och det tyckerjag är bra.En motsvarande ordning tror jag hade varit en för-del även för denna sektor. Det hade haft en stor fördelgentemot bidragssystemet, nämligen att det då blir ettförhållande mellan två personer utan omväg via någonsom skall administrera bidragen. Jag vill gärna hörahur statsrådet ser på den modellen. Det är enviktig skillnad gentemot bidragsmodellen, och jag troratt den innehåller många fördelar.Anf. 87 Statsrådet ()Herr talman! talade om densocialdemokratiska taktiken. Återigen tycker jag mankan höra - jag har hört det tidigare från kds-ledamöteri - en tvekan om att budgetsanering skullevara en god grund för att bekämpa arbetslösheten. Jagvill varna för den typen av strategibyte och den typenav idéer från kds. Vilken typ av arbetslöshetsbe-kämpning är möjlig om vi inte ser till att få kontrollöver statens finanser?Det är klart att man kan ha en väldig tilltro till dy-namiska effekter. Vi hade en regering somhade det, som sänkte skatter en masse på olika områ-den, inte kunde hålla igen offentliga utgifter på andraområden, och budgetunderskottet stack i väg.Vad fick det för effekt? Jo, det försvårade lågkon-junkturen. I och med att skattesänkningarna ökadebudgetunderskottet ökade räntorna och tog död påföretagsamhet i landet, inte minst småföretagsamhet.Förra året, 1995, var ett gott år när det gäller sys-selsättning i . Om vi jämför 1995 och 1994 servi en ökning i den totala sysselsättningen med ca60 000 personer. Vi visar nu att vi genom att klarabudgetsaneringen kan ta ytterligare steg i arbetslös-hetsbekämpningen. Vem hade kunnat föreslå 100 000nya utbildningsplatser ? Idet ekonomiska tillstånd som ni då lämnade överfanns det inget utrymme för den typen av politik. Detorkar vi med . Ändå har vi stabilitet när det gällerräntorna.Det är så vi kommer att kunna bekämpa arbetslös-heten: genom att skaffa oss den styrka som behövs. Vikan inte sätta i gång med subventioner och skatte-sänkningar innan vi har kommit till en punkt där vikänner att vi har offentliga finanser i balans.Den danska modellen skall naturligtvis inte avfär-das hur som helst, utan den skall man studera. Menglöm inte att det handlar om väldigt få heltidsarbets-tillfällen. Detta har inte påverkat massar-betslöshet mer än ytterst marginellt.Det handlar på många sätt om ett vägval när detgäller vad vi vill satsa på. Vill vi satsa på högproduk-tiva arbeten, arbeten där man faktiskt kan få en lönsom man kan leva på? Eller skall vi välja en annanväg i arbetslöshetsbekämpningen: arbeten som integer en möjlighet att klara sig och sin familj i framti-den?Det handlar inte minst om ungdomar. Vad skall vilocka in ungdomar i då studier ochfortsatt utbildning visserligen är nödvändigt men dådet också är lockande att komma ifrån utbildningen,som ju kan kännas jobbig ibland i tonåren? Skall vi dåsäga: Här får du en framtidsmöjlighet. Satsa på denhär sektorn! Du kommer att upptäckaatt du inte kan försörja en familj i den här sektorn,men kom i alla fall!Det är mycket bättre att vi satsar på utbildning ochkompetens och går den vägen i stället.Carl talar om ett statiskt synsätt. Jagvet inte om han menar att även budgetsaneringen ärstatisk. Då blir jag också orolig.Skattetrycket är för högt generellt sett, säger . Vilka bevis kan han finna för att skatte-tryck förklarar massarbetslöshet? Titta ut över värl-den! Titta ut över ! Vi har vitt skilda skatte-tryck. Vi har vitt skilda skattesystem. Kan hitta ett samband som säger att sänkta skatterger full sysselsättning? Sänkta skatter skulleförsvåra budgetsaneringen och arbetslöshetsbekämp-ningen.Carl talar också om avdrag och detförslag vi har lagt fram i vårpropositionen och skatte-propositionen om avdrag för reparationer i hemmet.Det är en väldig skillnad på byggnadssektorn och detvi nu diskuterar. Vi har gjort stora investeringar i densektorn, t.ex. vad gäller människors utbildning. Män-niskor går arbetslösa - vi har mycket hög arbetslösheti byggnadsarbetarkåren - och vi har lågt utnyttjandeav många andra resurser inom byggnadsindustrin. Attdå stimulera med en tillfällig avdragsmöjlighet är enhelt annan sak än att genom avdrag - som kommer attbli en subvention - öppna en sektor som inte kommeratt kunna bära löner som man kan leva på.Anf. 88 ()Herr talman! Jag tycker det är väldigt märkligt gång på gång får höra från socialdemokratiskastatsråd och riksdagsledamöter att vi inte skulle tyckaatt man skall sanera budgeten. När har vi lagt fram ettbudgetförslag med ett sämre saldo än den socialde-mokratiska regeringens? Det har vi självklart integjort, och vi kommer inte att göra det heller. Men entaktik som skall lyckas, en strategi som skall varaframgångsrik, måste innebära att man sparar ochgnetar och satsar på tillväxtfrämjande åtgärder förföretagandet i vårt land. Där har socialdemokratinmisslyckats.Statsrådet talar om tilltro till dynamiska effekter.Ni sitter här och tittar teoretiskt på de här sakerna.Socialdemokraterna i vågar vara med ochpraktisera och pröva. Vad de då har funnit är att manhar fått en vinst för statskassan på motsvarande 24danska kronor per subventionerad timme. Här kanman sätta "subvention" inom citationstecken. Det äralltså fråga om en samhällsekonomisk vinst.Jag skulle önska att ni också kunde gå från teoreti-serande till praktiserande. När skall ni våga pröva nyamöjligheter när det gäller detta enorma problem somvi har i vårt land? Man hör er inte tala om det påsamma sätt som . Det är uppsatt som ett mål -man skall minska arbetslösheten osv. - men vi ser intevägen som verkligen kommer att leda dit.Även statsministern har gjort uttalanden som kantolkas som att om vi bara får in tillräckligt mångamänniskor i utbildning och åtgärder så att antaletöppet arbetslösa hyfsas kan man tänka sig att varanöjd med det. Jag förstår inte hur man kan tänka sigatt vara nöjd med det.När det sedan gäller skatteministerns bedömningav den danska modellen, har jag sällan träffat på såmånga fördomar: "väldigt få", "marginell påverkan","låga löner", "locka in ungdomar i sådant som de intekan försörja sig på". Statsrådet har ju inte ens studeratden här modellen. Jag har varit på plats och möttrepresentanter för företag och för departementet.Lönerna kan jämföras med lönerna för människori sjukvården i och för flera andra grupper somhar sammma nivå. Detta är inte på något sätt gruppersom ligger under andra när det gäller möjligheten attförsörja sig. I så fall måste vi säga att det är väldigtmånga med heltidslöner i som inte har möj-lighet att försörja sig, därför att de har löner på dennivån.Statsrådet säger också att det är fråga om "väldigtfå" och "marginell påverkan". Ja, det här började somen mycket försiktig försöksverksamhet. Det debatt-klimat som finns i fanns också i början iDanmark, men det har gått över. Man börjadeväldigt smått med en försöksverksamhet, men ut-vecklingen är oerhört positiv. Bedömningen frånbranschens och departementets sida är nu att det skeren fördubbling av antalet tjänster under ett antal år.Det är alltså en mycket dynamisk utveckling. Det harverkligen en påverkan.Ni teoretiserar bara. Praktisera litet grand i stället!Låt inte det här få vara bara lyxjobb eller svartjobb,utan låt det vara jobb som vanligt, hederligt folk kanköpa!Anf. 89 ()Herr talman! Jag ställde ett antal frågor till stats-rådet. lär ju vara skolad ekonom, ochjag hade av det skälet tänkt mig kunna få någon bildav vad han ansåg om skattekilarna. Jag nämnde enrelation, fyra till fem gånger, och ställde frågan omhan ansåg att det fanns en nivå, break even, som gjor-de det möjligt för privatpersoner att anställa männi-skor utan att de här skattekilarna får de skadliga effek-terna. Jag ställde också en fråga om statsrådet hadenågon uppfattning om det här inte kunde flytta jobbfrån den svarta till den vita sektorn. Det hade han inteheller någon synpunkt på i sitt inlägg.Statsrådet ställde en fråga till mig: Finns det någraexempel på länder som har sänkt skatter och det harlett till flera arbetstillfällen? Han tänkte sig då i förstahand . Men det finns ju ett stort land som lig-ger utanför , nämligen , där detunder har åstadkommits en enormexpansion inom hushållssektorn. Där är ju skatternalägre, som säkert känner till.Herr talman! Jag tror att det är på det sättet attThomas och hans vänner i regeringen inte villha den här typen av tjänster. I svaret säger : "De är så viktiga" - dvs. de härtjänsterna - "för samhällets karaktär och utvecklingatt vi i valt att i huvudsak finansiera dem medoffentliga medel. "Det leder mig till den slutliga frågan i den här de-batten: Är det på det sättet att statsrådet har bestämtsig för att alla typer av tjänster när det gäller vård ochomsorg, som också skulle kunna ligga inom ramen fördet vi nu talar om, skall bara det offentliga utföra ochatt det därför inte är någon idé att fundera över någraandra alternativ?Jag är litet besviken över att inte finna någon sortsansats eller någon vilja att finna nya vägar på det härområdet. Jag tror att det finns nya vägar att finnaarbetstillfällen, och jag hoppas att statsrådet kan för-söka ta det till sig.Anf. 90 Statsrådet ()Herr talman! Får jag börja med att vända mig tillRose-Marie Frebran när det gäller tillväxtfrämjandeåtgärder. Vad är det den socialdemokratiska regering-en har gjort? Jo, vi har lagt en grund som gör detmöjligt att bekämpa arbetslösheten. Ni har prövatvägen med skattesänkningar, på flera områden änsådana som vi diskuterar , bl.a. stora skattesänk-ningar på kapitalområdet och annat. Vad ledde dettill? Jo, det ledde till finansiellt kaos, höga räntor ochsämre sysselsättningsutveckling.Det är inte så att arbetslösheten bestäms av vad desom har jobb jobbar med. Det bestäms av hur lågaräntor vi får, som bestäms av budgetsaneringen. Detbestäms av hur lönebildningen fungerar och vilketansvar arbetsmarknadens parter tar. Om Rose-MarieFrebran och andra vill att vi skall börja subventioneraen del av sektorn kommer det att tränga ut en annandel av sektorn. Vad vill spara påom vi skall minska skatteintäkterna på något annatområde? Är det som finns i kommuner-na? Är det utbildningen i kommunerna? Är det äldre-omsorgen? Det är klart att det inte bara är så att mankan finna ett område som kan växa utan att det harkonsekvenser någon annanstans.Jag tycker att man i arbetsmarknadspolitiken skallha en öppen syn och pröva olika modeller för att setill att människor har en chans att få in en fot i yrkes-livet. Men om man har som långsiktig strategi attsubventionera hushållstjänster med skattemedel skallman tänka sig noga för, därför att de pengarna måstehelt enkelt tas någon annanstans.Den danska modellen är värd att studera. Manskall vara öppen och studera de exempel som finns iolika länder. Men man måste också erkänna att dethär inte är någon lösning på massarbetslösheten. Hurmånga årsarbeten har det gett i ? Rose-MarieFrebran beskriver en dynamisk utveckling, men hurmånga årsarbeten har det gett i ?Kds har, när jag har lyssnat iriksdagen i olika sammanhang, avvisat flera bespa-ringar när det gäller budgetsanering. Man har ocksåsagt sig vilja ha skattesänkningar. Hur skall detta gåihop? Jag väntar med spänning på den motion somkds skall väcka i början på maj.Carl diskuterar skattekilar och skatte-tryck och beskriver som ett föregångsland, ge-nom att man där har haft en enorm expansion i hus-hållssektorn. Jag skulle vilja passa på att fråga : Tycker att ocksåUSA är ett bra exempel när det gäller expansion avtjänstesektorn?Det vi har där är inte någon liten subvention av entjänstesektor, utan där har vi ett tillstånd med fleraolika faktorer som driver fram en stor sektor mednågonting som i kallas för arbetande fattiga, sektor där man definitivt inte kan försörja sig påsin lön. Jag menar inte att man i den danska modelleninte kan försörja sig på sin lön, men det är ju subven-tionen som gör att man får en möjlighet att försörjasig. Men är det en långsiktigt hållbar strategi för ar-betslöshetsbekämpning?USA har valt en annan väg, och de kan till synesvara framgångsrika när man tittar på öppen arbetslös-het i , som är . Det är bra för amerikanskahistoriker som tittar på en tidsserie. Men vad är pri-set? Man har byggt in ett allt tydligare klassamhälle,som det kommer att vara oerhört svårt att klara av iframtiden. Jag har hört framstående amerikanskaakademiker ifrågasätta om klarar av att vara ettstabilt samhälle , och om man kan kallaUSA ett samhälle. Så illa kommer det förhoppnings-vis inte att gå. Men förstå vilka krafter man sätter igång om man vill ta den amerikanska vägen i frågaom arbetslöshetsbekämpning, med ingen arbetsrätt,med mycket låga minimilöner och med dålig socialtrygghet! Det är klart att det driver ned lönerna i dehär sektorerna, och det är klart att människor för attöverleva tar jobb i de här sektorerna. Det kommer viockså att få se om vi gör på motsvarande sätt i Sveri-ge.Anf. 91 ()Herr talman! Detta är nästan sanslöst! Här får viett moderat inlägg i debatten, och sedan står skatte-ministern och öser ur sig allt av åsikter om Amerikaoch riktar sig till mig och frågar om detta är vad jagvill ha. Detta är otroligt!Här har jag framhållit en mycket fin modell, somman har prövat i och som jag dessutom harstuderat ordentligt där. Jag har mött politiker ochföreträdare för branschen. Jag vill ha ett seriöst samtalmed en ansvarig minister i om detta, och såråkar jag ut för det här.Nej, det här är inte lösningen. Jag hoppas att skat-teministern är så klarsynt - jag tror egentligen det -att han inte tror att det finns något som kan kallas förlösningen på massarbetslösheten i . Det finnsinte en sak som kan lösa det här. Men genom att an-vända den taktiken att man för varje sak som vi före-slår och vill diskutera, frågar om det är lösningen,avfärdar man allting. Det vi behöver är ju i stället enmängd olika lösningar för att vi skall klara situationeni Sverige.Låt låsningar, gammalt tänkande och prestige fara,så att vi kan få lösa problemen i ! Vi måste välkunna diskutera en åtgärd utan attdiskutera tio andra åtgärder - om det inte ärnågot stort rundabordssamtal vi har, då vi måste ta inmer. Men i en liten interpellationsdebatt skulle vi välkunna göra det.I har man redan fått in en tredjedel avden svarta sektorn i det här. Det är delvis därifrån somresurser skall komma. En del skulle komma från detsparandet, säger statsrådet, och skulle därmed slåundan fötterna för annan konsumtion. Det är inte såjag har upplevt att det skulle gå till.Det finns mycket annat som jag tyvärr inte hinnerkommentera. Jag vill ändå ta fasta på det statsrådetsade, att man skall studera det här, inte avfärda dethelt och hållet.Anf. 92 Statsrådet ()Herr talman! Alla goda idéer och alla typer avmodeller skall studeras. På en punkt är vi överens:Det finns ingen snabblösning på massarbetslösheten.Men det finns en väg som vi är säkra på är bra. Därutgår man ifrån att inte börja underminera statsfinan-serna med olika typer av avdrag. Jag fick ett exempelav riksdagsledamoten på den amerikanska vä-gen. Det var intressant att höra att tydligen inte tycker att den är väg som det är värtför oss att gå in på.Den privata tjänstesektorn är naturligtvis den sek-tor som kommer att växa i framöver. Så hardet varit . Den har vuxit mycketstarkt i . 1990 låg i toppenklass i Eu-ropa när det gäller andelen av befolkningen som arbe-tade inom den privata tjänstesektorn. Vi har alltså intehaft en slumrande privat tjänstesektor.Nu diskuterar en annan typ avtjänstesektor, ett subventionssystem för att stimulerafram en sådan tjänstesektor. Jag tycker inte att vi harråd med det. ställs vi inför svåra avväg-ningar i budgetsaneringen. Det handlar om svåraavvägningar i kommuner och landsting, och inte minsthandlar det om avvägningar här i kammaren mellantransfereringar, a-kassa, socialförsäkringar och stödtill viktig verksamhet ute bland människor. Då ser jaginte att vi har möjlighet att införa ytterligare subven-tioner.Jag fick inget svar på hur många som årsarbetendet hade gett i , men jag skall studera detsjälv. De uppgifter som jag hastigast tagit del av handen att det är ganska få. Jag är villig att titta påen dansk modell, men det är mycket svårt att i nuva-rande läge gå in för en subventionering av en tjänste-sektor.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1995/96:121 omskatt på avfallAnf. 93 Statsrådet ()Herr talman! har frågat miljöminis-tern vad som gjort att frågan om införandet av avfalls-skatt tillåtits bli försenad med och om honär beredd att lyfta ut de mer okomplicerade delarna urAvfallsskatteutredningen för att skall kunnafatta beslut om en skatt som kan bli införd vid årsskif-tet 1996/97. Frågan är ställd mot bakgrund av attregeringen bifallit en framställning från Utredningenom beskattning av avfall som deponeras om förlängdutredningstid så att utredningsarbetet skall redovisassenast mot i direktiven angiv-na den 31 mars 1996.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.I slutet av februari inkom den särskilde utreda-ren med en begäran om att få förlängd tid för utred-ningsarbetet. I sin skrivelse pekar han på att utred-ningen befinner sig i ett intensivt skede. Enligt hansuppfattning kan en skatt på avfall införas och bli ettviktigt kompletterande styrmedel för att miljöanpassaavfallsbehandlingen och minska avfallsmängderna.Han pekar på att underlaget för vissa delar av avfallet- främst från industrin - är bristfälligt. Ett samlatförslag med noggranna konsekvensanalyser kundedärför inte lämnas till . Vidare pekarden särskilde utredaren på att andra viktiga utred-ningsarbeten görs av Miljöbalksutred-ningen och beträffande avfall. Ettsamlat, genomarbetat förslag skulle enligt den särskil-de utredaren underlätta införandet av en avfallsskatt,och en förlängning av utredningstiden skulle göra detmöjligt att beakta andra utredningsinsatser.Herr talman! Det fanns ingen anledning för rege-ringen att ifrågasätta utredarens bedömning. Jag villsärskilt peka på att just avsaknaden av konsekvensana-lys i det senaste betänkandet om avfallsskatt genom-gående kritiserades av remissinstanserna. Det harockså bidragit till att något förslag ännu inte lagtsfram. Innan en sådan analys finns saknas tillräckligtunderlag för att gå fram med ett förslag. I den analy-sen bör även vägas in de utredningsarbeten som tidi-gare nämnts. Effekterna av en avfallsskatt kan intebedömas utan att hänsyn tas till vad som föreslås där.Jag anser därför att det varken är möjligt eller lämp-ligt att bryta ut vissa delar för lagstiftningsåtgärder nu.Anf. 94 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret,som jag tycker ändå innebär ett olyckligt besked. Detverkar nu som om i stort sett alla frågor läggs i lång-bänk, i utredningar och beredningar utan att mankommer fram till ett beslut. är ett väldigttrist exempel i det här sammanhanget. Det har videbatterat ett antal gånger . Det ärregeringen och som bär ett gemensamtansvar för att man har förhalat just , somvi annars hade haft i kraft förra året.Nu vet vi inte när den kommer att träda i kraft.Den här förseningen av bidrar ocksåtill att försena andra viktiga utredningar. Det hänvisastill det i svaret. Man börjar faktiskt ta sig för pannannär det gäller att lägga allting i utredningar och på detsättet inte komma till skott. Problemet finns nog inte iförsta hand hos utredaren utan hos den politiska led-ningen. Man har uppenbara problem med att kommatill beslut. Har man ingen uppfattning är det bästa atttillsätta en utredning.Jag hade faktiskt förväntat mig en annan beslut-skraft hos regeringen . Jag kan nu konstateraatt det faktiskt verkar bli tvärtom. Man förhalar, mantillsätter utredningar, bereder vidare utan att kommatill med förslag.Det är allvarligt att avfallsskatten nu inte hellerkommer att införas. Det innebär stora svårigheter förkommunernas miljöansvariga i deras planering. Nyli-gen kom det en rapport från Svenska naturskyddsfö-reningen där man har undersökt vilka nationella hin-der det finns för lokala Agenda 21-arbeten och vilkaåtgärder som behövs för att undanröja dem. Det ärintressant läsning. Brister i den nationella miljölag-stiftningen är det största hindret i kommunernas mil-jöarbete. Återigen: Regeringen har förhalat den natio-nella offensiva miljölagstiftningen. Observera att detär miljömål som skall av. Det är dårimligt att vi från sida ger kommunernainstrument för att se till att man kan genomföra demål som har satts upp. I det sammanhanget kan mankonstatera att lag om avfallsskatt passar väl in i dekommunala strävandena att få en ekologiskt hållbarutveckling.Frågan om avfallskatt har också bäring på ett tidi-gare interpellationsämne från min sida, då jag debatte-rade det med , nämligen möjligheten attkomma bort från förbränning av importerat avfall frånTyskland. I den debatten anförde miljöministern attförslaget om en avfallsskatt skulle kunna vara ettviktigt instrument i arbetet för att minska kostnads-skillnader i omhändertagande mellan ochSverige. Om avfallsskattens införande nu fördröjsminskas möjligheterna att snabbt komma till rättamed avfallsimporten från , som är väldigtomfattande i dag.Vi har vid flera tillfällenhaft anledning att diskutera den dåliga måluppfyllel-sen när det gäller mål och utfall inom miljöområdet.Vi har klarat av bara ett av de nio nationella målen,åtta är ouppfyllda. Det blir ingen större hjälp i ochmed att regeringen inte lägger offensiva förslag påriksdagens bord.Till sist vill jag hänvisa till vad statsrådet säger isvaret om vad utredaren har sagt. Enligt utredarensuppfattning kan en skatt på avfall införas och bli ettviktigt kompletterande styrmedel för att miljöanpassaavfallsbehandlingen och minska avfallsmängden. Detgår att göra det, och det hade gått att bryta ut just denhär delen. Men är handling som efterlyses, det ärdet som saknas.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1995/96:123 omfastighetsskattens miljöeffekterAnf. 95 Statsrådet ()Herr talman!