prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — Det ärockså bra att utskottet förkastat regeringens förslagom att ta bort det särskilda bostadsbidraget för ung-domar, vilket framförde i en motion.Bra är också att utskottet går emot regeringens nejnär det gäller möjligheten att låta bostadsbidraget, omnågon så önskar, gå till vanligtvis hyresvärden, för attundvika att man i en trängd ekonomisk situation ut-nyttjar bostadsbidraget för andra ändamål än att betalahyran.Det gäller också förslaget om att avvisa regering-ens argument mot att utvidga gruppen bostadsbi-dragsberättigade till att omfatta personer som bortillsammans oavsett samlevnadsform, och att de sålångt som möjligt jämställs med samboende man ochkvinna, enligt de regler som gäller . Vänsterpar-tiet har länge verkat för att den diskriminering av t.ex.homosexuella när det gäller möjligheten att få bo-stadsbidrag skall tas bort. händer det äntligennågot i den frågan, och det tackar vi för.Den största förändringen, som är en besparing omca , handlar om att bidragstagarenfår ett preliminärt bostadsbidrag, som i efterhandstäms av mot den deklarerade inkomsten. Det ger enstörre träffsäkerhet i systemet och är därför bra. Detär viktigt att bidragssystemet, så långt det är möjligt,stämmer överens med verkligheten, med de verkligainkomsterna.Förändringen av förmögenhetsprövningen är ock-så rimlig. av nettoförmögenheten över 100 000kr tas upp i beräkningsgrunden för bidraget. Likaså ärregeln om att ta upp en del av förmögenhetstillväxteni egnahem och bostadsrätter rimlig, med tanke påneutraliteten mellan boendeformerna. Realisations-vinster av kapital blir också med som ett underlag förinkomstberäkningen för att få bostadsbidrag. Ävendetta är rimligt ur fördelningspolitisk synpunkt.När det gäller bostadsbidragen till egenföretagarehar ibland svårt att avgöra vad somär den bidragsgrundande inkomsten. Därför är försla-get om att mer likställa löntagare och näringsidkarenär det gäller ansökan om bostadsbidrag bra. Attreglera den bidragsgrundande boendeytan är ocksårimligt, inte minst ur ett miljöperspektiv.Det förslag som slår allra hårdast är uppdelningenav den bidragsgrundande inkomsten mellan hushålletsbåda vuxna. Det kommer att minska bidraget rejält förde hushåll där den ena parten är hemma utan inkomstoch där den andre jobbar. Å andra sidan kan manhävda att ett hushåll där båda jobbar och inkomstentillsammans inte är större än i hushållet där en jobbaroch den andre är hemma har större utgifter i form avbarnomsorgsavgifter, resekostnader m.m. Det finnsockså andra problem, t.ex. när den ene i familjen gårfrån att jobba till att studera, för att kunna skaffa ettnytt jobb eller kompetenshöjning för att behålla sittgamla jobb. Den familj där någon blir arbetslös ochhar ett dåligt skydd via arbetsmarknadsförsäkringendrabbas också, liksom låginkomsttagare i olika situa-tioner.Det stora problemet med förslagen till besparingarär hur den sammantagna effekten av dem slår. Detsaknas fullvärdiga beskrivningar från regeringen, inteminst ur det enskilda hushållets perspektiv. Inte helleri utskottet har dessa frågor belysts. Utskottet har intekunnat få en bra beskrivning av det faktiska skeendet.Detta är en brist. Det här är ett dålig sätt att läggafram förslag på.Inte heller finns det någon bra beskrivning av deeventuella övervältningseffekter som besparingen gerför kommunerna. Enligt uppskat-tas övervältningskostnaden till ca 600 miljoner kro-nor. Det är ett besked som inte underlättar för kom-munerna i fråga om kravet att inte säga upp folk under1997-98. Medel för drift av verksamheter måste an-vändas till ökade socialbidrag.Vänsterpartiet är oroat över effekterna av bespa-ringarna på bostadsbidragen. Därför har vi i vårt för-slag lagt tillbaka i systemet. Hurdessa medel skall användas på bästa sätt återkommervi till i höstbudgeten.Den bredare utvärdering av skattereformen som vikräver skulle, tror vi, visa att reformens fördelnings-politiska profil är till nackdel för dem som är beroen-de av bostadsbidrag. Det kommer att krävas förstärk-ningar av systemet på olika sätt.Vänsterpartiet kommer i sin alternativa budget attförsöka återställa balansen mellan låg- och högin-komsttagare. Höjt grundavdrag för låginkomsttagareoch skärpt inkomstskatt för höginkomsttagare är någraav förslagen. Detta stärker låginkomsttagarnas eko-nomiska situation och gör förhoppningsvis bidragsbe-roendet mindre.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationerna 2, 5, 12 och 13.Anf. 27 PER ()Herr talman! Jag tror inte att Socialdemokraternaeller regeringen är ute efter att slå på dem som redanligger, eller att ta från dem som ingenting har. Ändåtycks effekten av den intensiva sparivern i många fallbli just sådan.Jag vill inte påstå att jag, eller , harfunnit den enda vägen för att på en gång spara ochvisa solidaritet med dem som har det svårast i samhäl-let. Vi försöker, men det är svårt att alltid landa rätt isnårskogen av alla av varandra avhängiga ekonomiskabeslut. Detta är inget försvar för dåliga beslut, mendet är en insikt om att det som är bra för en utsattgrupp kan innebära något dåligt för en annan. Det somär bra i ett sammanhang kan vara dåligt i ett annat.Allt nytt är inte heller populistiska krumsprång. Detkan faktiskt också vara fråga om tecken på klok flex-ibilitet.Miljöpartiets fyra solidariteter handlar om naturen,framtiden, de utsatta i vårt land och de utsatta i värl-den. Betänkandet BoU11 behandlar förslag om nyaregler för bostadsbidrag. Den totala besparingen ärberäknad till på ett helår. Detinnebär flera mer eller mindre smärtsamma beslut.Men visst är det förnuftigt att bostadsbidraget är pre-liminärt så länge det betalas ut efter uppskattad årsin-komst, och att det i efterhand fastställs på grundval avskattemyndighetens inkomstuppgifter. Visserligen kandetta leda till att man får betala tillbaka eller till får kompletterande bidrag, men det finns enrättviseaspekt och en moral i detta som väger uppeventuellt utökad byråkrati och eftersläpning. Baramed den här åtgärden är det tänkt att vi skall spara 1,1miljarder kronor. Det ser bra ut, och det ställer vi upppå.De individuella inkomstgränserna är en merkomplicerad fråga. reduceras bostadsbidragenmed av den del av hushållets samlade inkomstsom överstiger . Propositionen föreslår,liksom majoriteten i utskottet, att reduktionen i ställetskall ske utifrån individuella belopp - förvarje make eller sambo. Detta har i praktiken betydel-se i de hushåll där den ena maken tjänar mindre än58 . Dessa får ett mindre bidrag än de fårmed nuvarande regler.Majoriteten hävdar att arbetslinjen är mycket vik-tig. Man anser inte att ett hushåll där en förälder väl-jer att vara hemma på heltid, eller att minska sin ar-betstid, skall subventioneras.Här uppstår en konflikt. Dagens arbetsmarknad ärinte generös på det sättet att människor i allmänhetkan välja om de vill arbeta eller inte. Den s.k. ar-betslinjen hjälper inte. Dessutom lever många hushållpå yttersta marginalen och har små möjligheter attöver huvud taget få ekonomin att gå ihop.Sammantaget ser förändringen ut att drabba demsom redan har det svårt, och som inte har valmöjlighe-ter. Arbetsmarknaden erbjuder inte fler jobb bara föratt det blir svårare för människor att vara hemma.Detta är också, och det kanske är den viktigasteaspekten, en fråga om hur vi värderar barnen i sam-hället och om hur vi ser på deras möjligheter att fåvara tillsammans med sina föräldrar. Om vi tror attdetta är viktigt för barnen, borde vi ser mer positivt påde föräldrar som prioriterar att vara hemma. Medtanke på bristen på arbetstillfällen och på den sänktaarbetstid som med all säkerhet kommer attgenomföras, ser jag det i det här läget som viktigareatt inte ändra inkomstgränsen. För övrigt borde allabeslut som berör barnen i samhället bygga på barn-konsekvensbeskrivningar.Herr talman! Förslaget om att förmögenhetsupp-byggnaden i egna hem och bostadsrätter skall betrak-tas vid beräkningen av bostadsbidraget kan teoretisktsett i och för sig vara riktigt. Men det måste vara svårtatt göra sådana beräkningar, och resultatet av demkommer att variera beroende på vilka förutsättningarsom sätts upp. Till detta kommer att variationernaöver landet är mycket stora. är det inte sällsyntatt ett nyproducerat hus som säljs visarsig ha ett värde som kraftigt understiger produktions-kostnaden. Då är det knappast fråga om en förmögen-hetsuppbyggnad. Dessutom ligger det enligt Miljö-partiet något positivt i ett sparande knutet till boendet.Herr talman! Många ungdomar har en mycket be-svärlig ekonomisk situation. Inte minst gäller detta desom inte studerar. De är ofta drabbade av arbetslöshetoch har svårigheter att etablera sig på bostadsmarkna-den. Att neka dem bostadsbidrag får ofta direkta so-ciala konsekvenser i form av socialbidragsberoendeoch mindre lyckad lösningar. Det blir en dålig start pådet egna livet.Miljöpartiets motion yrkade avslag på propositio-nen i detta avseende. Majoriteten har också gått påden linjen. Vi menar att det, om inskränkningar närdet gäller ungdomars bostadsbidrag måste ske, ärlindrigast att sänka den övre åldersgränsen, förslags-vis till . Genom sänkningen av ytgränserna fi-nansieras stödet till ungdomarna. Det tycker vi är enacceptabel lösning under rådande förhållanden.Barn behöver sina föräldrar. Därför bör samhälletsstöd utformas på ett sådant sätt att det inte försvårarkontakten mellan barn och föräldrar vid en skilsmäs-sa. Rätten till bostadsbidrag för umgängesrättsbarn ärett viktig inslag i sådana strävanden. De i betänkandetförordade gränserna, med en minsta bostad på två rumoch kök eller kokvrå och en minsta yta som villkor för bostadsbidrag, verkar i raktmotsatt riktning. Det bör givetvis vara föräldernsekonomi, inte bostadens storlek, som även fortsätt-ningsvis är avgörande för om bidrag skall utgå. Bar-nen behöver i först hand föräldern - inte kvadratme-terna.När det gäller de andra bostadsvarianterna diskute-ras inte ens minimigränser, så varför görs det just ifråga om umgängesföräldrar? Dessutom är bespa-ringen mycket liten. Detaljstyrningen och regleringenav kontakten mellan föräldrar och barn överskuggareventuella ekonomiska vinster. I de här fallen är kon-takterna i sig själva ofta också mycket ömtåliga.I övrigt stöder utskottets förslag omdirektutbetalningar av bostadsbidragen. Vi stöderockså förslaget om utvidgningen av kretsen av bi-dragsberättigade - det handlar bl.a om de homosex-uellas möjligheter till likställighet i detta avseende. Vistöder vidare utskottet i fråga om folkbokföringskra-vet och om det behov av analyser av förslagen somkds och Vänstern har reserverat sig för. Det tycker viär en rimlig reservation. Vi stöder den.Herr talman! Inledningsvis nämnde jag något omden konfliktsituation som man kan hamna i när manbåde vill spara och stödja på en gång. Det är enligtmin mening dags att göra några större omprioritering-ar mellan samhällets sektorer. Då menar jag satsning-ar på de mjuka sektorerna - som är bar-nen, på miljön som är en livsförutsättning, på demsom är mest utsatta både här hemma och ute i världen,på dem som betalat priset för den värld som vi harskapat. Resurserna till detta skall vi hämta från de s.k.hårda sektorerna, från dem som genererar ännu mermiljöskador och ännu mer av livsfientlig framfart.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation 3, under mom. 6, och reservation 10, undermom. Under förutsättning av bifall till dessa re-servationer yrkar jag bifall även till reservation 16.Anf. 28 ()Herr talman! Bostadsbidragen har vuxit fram ge-nom en hel rad reformer sedan början av 1930-talet.En stor del av bostäderna i tätorterna var då så usla attde inte gick att försvara från hygieniska utgångspunk-ter. Särskilt för barnfamiljerna var bostädernas tek-niska standard ett ganska allvarligt problem.År 1935 beslutade om särskilda stödåt-gärder för att bereda mindre bemedlade barnrika fa-miljer i städer och tätorter billiga hyresbostäder.Familjebidragen som innebar en hyresreduceringutgick till familjer med minst tre barn. Bostadenskulle bestå av minst två rum och kök och vara full-värdigt utrustad.Som 40-talist växte jag själv upp i ett sådant s.k.barnrikehusområde i 1938 vidgades möjligheten till familjebidragoch bostadsanskaffningslån till egna hem, och detgällde även familjer på landsbygden.Familjestödet, för det var ett familjestöd, utveck-lades , och 1986 antogs målsättning-en att hushåll med bostadsbidrag skall kunna efterfrå-ga en bostad där varje barn har ett eget rum. Denmålsättningen ligger fortfarande fast, och syftet ärsåledes att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheteratt hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostä-der.I dagens proposition uttrycker regeringen ocksåtydligt och klart att de värderingar som styrt utform-ningen av bostadsbidragen ligger fast.Detta skall tydligen även vara möjligt trots att denbesparing som föreslås handlar om 2,3 miljarder kro-nor. Av den totala kostnaden för bostadsbidragen på 9miljarder kronor har vi därmed beslu-ta om besparingar på , en tredjedelav totalsumman.Kristdemokraterna är överens med regeringen ombehovet av sanering av statens finanser. Vi ställer osssåledes bakom propositionens huvudförslag om ettnytt system för inkomstprövning.När det gäller det befintliga systemet för beviljan-de av bostadsbidrag visar i under-sökningar att systemet inbjuder till missbruk i relativtstor skala. Det måste naturligtvis stävjas. Bara härfinns det hela att hämta hem.Som lagstiftare måste vi naturligtvis skapa lagar somär entydiga och klara och som inbjuder till ärlighet.Herr talman! I propositionen finns det ytterligareett antal bra inslag som vi helhjärtat kan stödja. Menjag skall fortsättningsvis ta upp några avsnitt där vitotalt kolliderar i våra olika uppfattningar. Trots pro-positionens inledande vackra ord om särskild omsorgom de ekonomiskt svaga hushållen och barnfamiljernam.m., är det just på dessa punkter som regeringenbrister avsevärt.Först skall jag ta upp förslaget om individuella in-komstgränser. Låt mig då först konstatera att Krist-demokraterna är ensamma i om sin syn påfamiljen som en enhet och en helhet. utgår fulltbostadsbidrag om en familj med barn har iårsinkomst. Om propositionen får stöd här bety-der det att de två föräldrarna för att få fullt bostadsbi-drag i stället måste tjäna vardera. Förslagetslår hårt mot de hushåll där en av personerna liggeröver den individuella gränsen, men där båda tillsam-mans inte ligger över gränsen enligt det gamla syste-met. Många låginkomsttagare kan drabbas med rege-ringens förslag.Det finns exempel på t.ex. svuxa-studerande somgjort precis som regeringen har uppmanat dem, näm-ligen att börja studera, och plötsligt drabbats av attbarnstödsdelen, barntillägget, drogs bort. handlardet åter om bostadsbidragsstödet, vilket också drabbarden här gruppen.Mängder av familjer med inkomster som ärojämnt fördelade mellan makarna kommer att drab-bas. Ända drabbar i vissa fallde svagaste familjerna.Vi går emot förslaget främst av familjepolitiskaskäl. Möjligheten att vara hemma under barnensförsta år ser vi som något värdefullt och centralt.Ibland har kravet på sextimmarsdag motiverats medmöjligheten att få mer tid till sina barn. För dessaförespråkare borde det inte vara svårt att hålla medom att föräldrarnas tid med de egna barnen är någotgrundläggande viktigt.Tack vare bostadsbidragen ges många för-äldrar möjlighet att minska sin arbetstid och varahemma mer medan barnen är små. En stor del avdessa föräldrar kommer med de föreslagna reglernaatt mot sin vilja tvingas ut i förvärvsarbete, dvs. omdet finns jobb. Risken är ju påtaglig att det i stället förbesparingar kommer att handla om fördyringar pågrund av arbetslöshetskassa, daghemsplatser, m.m.Larmrapporterna om hur illa barn mår har den se-naste tiden duggat tätt. I där barnens socialasituation och deras välbefinnande ofta sätts i fråga ärdetta naturligtvis en helt felriktad åtgärd.Regeringen påvisar mycket tydligt en helt annanideologisk syn. Arbetslinjen måste till varje pris stär-kas, säger man, och därmed också målet om minskadförekomst av "icke-dagisbarn". Därför säger vi: Valetav hur ett hushåll intjänar och använder sina pengarmåste vara individernas eget, inte statens. Hushållenssammanlada inkomst måste även i fortsättningen varagrunden för bostadsbidrag. Så säger , TCO ochRiksförsäkringsverket i sina remissvar under utred-ningsarbetet. Detta tycks kds vara ensamt om i riks-dagen.De svenska socialdemokraterna borde lära sig avden engelske labourledaren . Han tar varjetillfälle att understryka familjens betydelse. Han sä-ger: Familjen är basen för varje anständigt samhälle.Vi borde på varje politiskt område undersöka effek-terna för familjen, för att ta reda på hur den kan stär-kas och hållas samman.När får vi höra något sådant från från ? Vad som krävs är att So-cialdemokraterna vågar bryta med gamla invandaföreställningar. Staten vet inte bäst hur den enskildafamiljen skall ordna sin vardag. Familjerna är faktisktmyndiga. Vi har fått nog av allt vackert tal om stödtill de svaga och värst utsatta grupperna. Vi har fåttnog av allt vackert tal om vuxenutbildning och kom-petensutveckling som man drar in barn-tillägg och liknande stöd. Vi har fått nog av bespa-ringar som drabbar de mest utsatta grupperna - famil-jer, ensamstående med barn och studerande med barn.Man måste också visa vad man menar. Det räcker intemed vackert tal.Var finns de seriösa konsekvensanalyserna? Hurslår egentligen alla de samlade indragningarna ochkostnadshöjningarna? Det gäller vårdnadsbidragetsom försvann, sänkta barnbidrag, borttaget flerbarn-stillägg, borttaget barntillägg vid svuxa-studier, sänktersättningsnivå i föräldraförsäkringen och sjukförsäk-ringen, sänkt a-kasseersättning, höjda egenavgifter,höjda dagistaxor, fastighetsskattehöjningen, fastig-hetstaxeringen som är rullande och försämradebostadsbidragsvillkor. Det borde vara uppenbart föross alla att det är hushållens samlade inkomster ochutgifter som avgör och ingenting annat hur man klararsin ekonomi.Det är uppseendeväckande att ochModeraterna helhjärtat ställer sig bakom Socialdemo-kraternas linje och att de inte längre ställer upp ochstöder familjerna.Herr talman! I frågan om begränsning av den bi-dragsgrundande bostadsytan är det märkligt nog baraKristdemokraterna och som står kvar vidregeringens och propositionens förslag. Även härsviker och barnfamiljermed behov av något större bostadsyta, genom attytterligare skära ned den bidragsgrundande bostadsy-tan med för varje hushållsgrupp.Till sist angående vidgad bostadsbidragsgrundandeinkomst för egenföretagare: har självklart ingen-ting emot att åstadkomma likställighet i inkomstbe-greppet mellan löntagare och egenföretagare, meneftersom både den utredning som föregick dennaproposition och regeringen föreslår en översyn avinkomstbegreppet för näringsidkare, menar vi attfrågan om ett vidgat begrepp för bostadsbidragsgrun-dande inkomst för egenföretagare bör prövas i detsammanhanget, innan fattar beslut i frågan.Vi påpekar också riskerna med de stora överväl-tringsproblem som kan drabba kommunerna genomde socialbidrag som de kommer att tvingas betala utnär bostadsbidraget sänks.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servationerna nr 1, 4, 7, 9, 11 och 12.Anf. 29 () replikHerr talman! Jag instämmer i synpunkten från kdsatt socialdemokraterna har varit litet väl storordiganär de talat om att det bara är de som känner för desmå i samhället. Jag vill inte söka sak med UlfBjörklund, men han var något storvulen när han sadeatt kds är det enda parti som står för familjen. Givet-vis har han rätt att säga så, men det innebär inte atthan har rätt. Jag tycker faktiskt inte att han har det.Jag talade i mitt anförande om att vi moderater haren annan syn på bidragen och vill se till helheten. Jagsade också att vi till kammaren kommer att läggafram förslag om grundavdrag för barn och om vård-nadsbidrag. Vi vill ha en generell politik, så att män-niskorna slipper att navigera bland "socialkonstens"alla kobbar och skär.Till sist, herr talman, vill jag beträffande ytornasäga att jag faktiskt tycker att de ytor som utskottsma-joriteten har kommit fram till avseende bostäder ärgenerösa, framför allt jämfört med vad som gäller iden omvärld som vi nu skall konkurrera med. Det ärfaktiskt så, vilket man från kds borde veta, att de somi dag inte har bostadsbidrag därför att de ligger någotovanför gränsen för detta faktiskt får finna sig i att bopå mindre bostadsyta än de som erhåller bostadsbi-drag.Anf. 30 () replikHerr talman! Verkligheten är ändå den, , att här har stött socialdemokra-ternas förslag om individuella inkomstgränser, somfaktiskt i första hand drabbar större barnfamiljer men iviss mån även mindre barnfamiljer som harbyggt sig ett hus med relativt stor yta. Det är ingettvivel om att de kommer att drabbas av denna indivi-duella beräkning. Massmedierna har visatpå otaliga exempel där detta kommer att bli fallet.När det gäller ytorna innebär minskningen medytterligare i varje kategori en för-stärkning av denna effekt. Detta har moderaternastött, och det förvånar mig att man i det här fallet hargått ifrån sin gamla linje att stödja familjen.Anf. 31 () replikHerr talman! Jag tror att kds representant fattarvad jag har sagt, men det passar naturligtvis inte atterkänna detta i en debatt. Jag har talat om att vi mode-rater arbetar för en annan syn på familjepolitiken. Jagvill återigen säga att vi kommer att lägga fram nyaförslag om grundavdrag för varje barn och vårdnads-bidrag. Detta borde man från kds notera i stället föratt försöka plocka litet väl billiga poäng.Jag anser fortfarande att ytorna är generösa. Det ärframför allt i dagens ekonomiska läge försvarbart attden familj som har ett barn får bidrag för upp tillmaximalt . Det kan jag försvara, ochjag känner inte att detta skulle plåga barnfamiljer ellerde familjer som lever under små omständigheter. Omkds vill knipa poäng i detta sammanhang så à la bonneheure - det bjuder jag på.Anf. 32 () replikHerr talman! Det måste ändå vara så att modera-terna vill spara pengar när de här vill dra in 300 mil-joner kronor genom att utöver regeringens tidigareförslag skära ned ytorna med perboendekategori. Jag misstänker att om man vill ut-forma ett paket för att stödja barnfamiljerna framöveroch om det däri skall ligga med ett vårdnadsbidrag -vilket vi naturligtvis kommer att stödja - kommer detatt kosta betydligt mer än . Detinnebär att framöver för en gångs skullkanske vill ställa sig bakom en utgiftsökning.Det som förvånar mig är att de inte ser hur desamlade effekterna av alla typer av besparingar somhar gjorts drabbar ensamstående medbarn, större familjer osv. Det allvarliga är att man intehar helhetssynen. Det är det som vi kritiserar rege-ringen för, och tycks nu ha hamnat isamma fälla.Anf. 33 ()Herr talman! Jag vill först yrka bifall till utskottetsförslag, så att jag inte glömmer bort det.Det är i en sådan här debatt naturligt att var och enkänner ett behov av att lägga tyngdpunkten vid dedelar i förslaget där man har egna åsikter och alltsåinte är överens med de övriga. Jag tycker ändock attdet finns skäl att erinra om att den bild som hittillsframkommit i den här debatten kanske inte är riktigträttvis. I det betänkande som vi nu behandlar är näs-tan alla partier överens om nästan allt.På den viktigaste punkten är vi i det närmasteöverens, nämligen att vi tyvärr måste spara på bo-stadsbidragen. har kostnaderna förbostadsbidragen ökat från knappt 3 miljarder till enberäknad kostnad om 9 miljarder. Det harvarit en medveten ambitionshöjning. Hyran har stigitkraftigt, och det är självklart att vi måste följa eftermed bostadsbidrag för att skydda dem som är allramest utsatta.Bekymret är dock att vi har budgeterat baraungefär 7 miljarder. Vi är i utskottet överens om att vimåste rätta mun efter matsäcken, precis som allaandra inklusive vi politiker i alla sammanhang bordegöra. Vi måste se till att kostnaderna för bostadsbi-drag håller sig inom den ram som har gettoss, inom de 7 miljarderna.