prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Med tanke på vårmotion och det behov vi ser tycker jag att de signalersom jag och andra kan uppfatta från regeringen på dethär området är väldigt positiva. Det sker nu en be-redning och en genomlysning av hur de här frågornaskall hanteras och vilken teknik som skall användasför att vi skall kunna möta de här behoven och ta tillvara de här möjligheterna.Vi ser med stor förväntan och förtröstan framemot att få ytterligare signaler och att vi inom en intealltför avlägsen framtid skall kunna ta del av försla-gen. Vi är litet otåliga, men vi tycker oss ha uppfattatmycket positiva signaler i den här riktningen.Så något om utbildning. Jag har läst arbetsmark-nadsutskottets betänkande, och jag konstaterar attutskottet liksom jag är ganska oroligt för att det skallbli problem att klara av yrkesutbildningen med debegränsade resurser som står till förfogande. Jag troratt det är viktigt att understryka det arbetsmarknadsut-skottet skriver, att regeringen måste ha en beredskapför att gå in med ytterligare resurser om det visar sigatt de här farhågorna besannas. Det får bara inte in-träffa att vi har lediga platser som vi inte kan tillsättadärför att de människor som är arbetslösa inte harutbildning för att utföra jobben. Om en sådan situa-tion håller på att uppstå är det viktigt att kunna styraöver resurser för att möta de här problemen. Jag, ilikhet med utskottsmajoriteten, ser fram emot attregeringen när så behövs tar ett initiativ i den härfrågan.Så till a-kassan. debatterade och beslu-tade vi här i kammaren kring arbetslöshetskassan ocharbetslöshetsförsäkringen. Vi var ganska många somvar väldigt bekymrade över att det hade funnits sålitet tid till att bereda underlaget och att vi hade fått sålitet tid till att diskutera och analysera vilka konsek-venser det beslut vi fattade skulle få. Vikonstaterade under hand att det fanns ettantal fallgropar. En del av dem kunde skottas igenganska omgående, medan andra kvarstod. Därför ärdet bra att den här frågan nu kan flyttas fram. På såsätt kan vi ta vara på utredningen, och vi kan ta varapå för beredning. Därmed kan vi ocksåhitta en bra lösning på arbetslöshetsförsäkringen, såatt den även fortsättningsvis är en tillgång för arbets-tagarna.Fru talman! Jag skall upprepa det jag sade den 12juli när det gäller arbetslöshetsförsäkringens och a-kassans funktion. De flesta tänker på arbetslöshetsför-säkringen som en ekonomisk trygghet för den enskil-de. Så är det självfallet. Detta är en väldigt viktig del.Men arbetslöshetsförsäkringen är mycket mer än så,och det är viktigt att komma ihåg när vi diskuterar hurden skall utformas. Den är en del i balansen mellanarbetsgivare och arbetstagare. Har vi en arbetslöshets-försäkring som är undermålig innebär det att lönta-garna inte har möjlighet att hålla på sin rätt på sammasätt som annars. Är risken för arbetslöshet detsammasom att man hamnar i en ekonomisk och privat kata-strof, avstår nog många från att faktiskt ta till vara sinrätt i arbetslivet och att försöka uppmärksamma desaker som inte är bra.A-kassan spelar också en betydelsefull roll när detgäller lönebildningen. Om vi försämrar a-kassan, omersättningsnivån blir för låg, innebär det att vi drarisär lönebildningen. Vi släpper dem som har de lägstalönerna efter oss, och på det sättet ökar klyftorna.Det finns ytterligare en faktor som vi måste pekapå när det gäller a-kassan, nämligen rörligheten påarbetsmarknaden. Om en arbetstagare, en löntagarefunderar på att byta jobb, att söka ett nytt jobb och pådet nya jobbet inte får en trygghet, inte trivs där, kan-ske kommer sist i kön av de anställda, är det oerhörtviktigt att det finns en arbetslöshetsförsäkring somfungerar, som skyddar och ger en ekonomisk trygg-het.Fru talman! Med dessa ord vill jag tacka för mig.Anf. 93 HANS () replik:Fru talman! Jag vill göra några reflexioner. Förstoch främst är det glädjande att den fackliga ryggmär-gen finns kvar hos . Det är goda insik-ter han visar om a-kassans funktioner. Vi får hoppasatt de insikterna skall bibringa honom sådan klarsynatt han kommer att rösta rätt när vi en gång ser ett nyttförslag. Det fanns goda möjligheter till det redan isomras. Det var inga hemligheter vilka konsekvenserdetta förslag hade.Jag vill ta upp en detalj. Vi skall inte träta om an-talet nya platser. Jag läser nu ordagrant ur AMS no-vemberstatistik och kommentarer: Tillgången pålediga platser fortvar att vara låg. anmäldes 20 000 nya platser till arbetsförmed-lingarna, vilket innebär en minskning med 1 000platser och med 3 000 . En svag nedgång noteras även för vakanserna itillverkningsindustrin.Om jag tittar på AKU-statistiken som jag fick i gårhar det gått ned från 21 200 till 19 900 från oktobertill november. Om jag tittar på vid den härtiden har det gått ner kraftigt från 23 000 till 19 900.Finns det andra källor än AMS och från SCBsom har? Vad skulle det i så fall vara?Jag har också tittat på . Senaste veckaninnehåller faktiskt en försämring och inte en förbätt-ring i förhållande till novembersiffrorna.Det är mer en fråga om vilken nivå vi skall ha pådebatten. Skall vi kunna lita på officiellt material,eller skall vi misstänkliggöra varann?Anf. 94 HANS () replik:Fru talman! Om vi börjar med a-kassan får vi välavvakta till propositionen föreligger så att vi ser hurden ser ut innan vi har anledning att debattera denfrågan, . Det är väldigt lätt att så här iefterhand konstatera att det fanns en rad luckor i detbeslut vi fattade . Om man konstaterar detskall man försöka att rätta till det, och det är vad ar-betsmarknadsutskottet och gör. Dettycker jag är väldigt positivt. Det måste vara möjligtatt göra fel och sedan rätta till de felen även i politi-ken.Sedan till frågan om utvecklingen på arbetsmark-naden. Om man ser så pass långt bakåt i tiden somHans Andersson gör kan man konstatera denna situa-tion. Men vi kan konstatera att det på en radområden i nu finns tecken på att antalet ledigaplatser ökar. Det är det jag pekar på. Vi ser sådanatydliga tecken. Det är en del av den positiva bild somjag och andra har försökt att spegla jämte den dystrabild som visar att väldigt många människor är arbets-lösa och lider under arbetslösheten.Anf. 95 HANS () replik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra omman kan ändra sig om man har fel. finns det ettgott beslutsunderlag redan vid det tillfälle man har fel.Det fanns t.ex. i motion införbeslutet . Det fanns också ett mycket braunderlag från fackföreningsrörelsen.När det gäller siffrorna är det litet olika i de olikakommunerna med lediga platser. Jag tror att vi måstevara oerhört strikta. När vi talar om platstillflödettittar vi antingen på AMS-statistik eller så tittar vi påAKU-undersökningar. Vi kan inte börja tvista ocksåom det. Då blir det outhärdligt.Jag vill inte göra mig till tolk för pessimistkonsul-terna. Men vi skall ha ett gemensamt underlag fördebatten.Anf. 96 HANS () replik:Fru talman! Vi får komma tillbaka till frågan oma-kassan, . Om man inte i första ske-det iakttar bristerna utan gör det i ett senare skedemåste det vara tillåtligt att då korrigera sig.När det gäller statistiken finns det inte någon bildsom över landet ger tydliga tecken. Men från ort tillort finns det tecken som tyder på en ökad till-strömning av lediga platser inom vissa branscher, ochjust sådana branscher som bär upp mycket av densvenska arbetsmarknaden.Anf. 97 ():Fru talman! skall vi bli konkreta! Mitt anfö-rande gäller motion A811. Motionen handlar om attden offentliga sektorn behöver kvinnorna och attkvinnorna behöver arbete och inte bidrag. Därförföreslår vi att 100 000 kvinnor erbjuds arbete och löni stället för bidrag, att kvinnorna erbjuds arbete i denoffentliga sektorn, att en omdisponering görs av ar-betsmarknadsmedel och att vi skall verka för att ingauppsägningar görs i offentlig sektor.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt betänkandeAU1 som svar på motionen anfört bl.a. följande.1. Man känner sympati och förstår tankarna ochinstämmer i principen att det är bättre att männi-skor får stanna kvar i sina arbeten än att de uppbärpassivt kontantstöd.2. Man anser att de resurser som anslagits för ar-betsmarknadspolitiska åtgärder inte skall användasför att förhindra, minska eller skjuta på offentliganeddragningar.3. Man anser inte heller att det är givet att det är desom drabbats i den offentliga sektorn som har destörsta behoven.4. I den mån den offentliga sektorn åter skall expan-dera och därigenom även ge kvinnorna möjlighettill sysselsättning avgörs inte det av de arbets-marknadspolitiska resurserna utan av samhälls-ekonomin som helhet.Utskottet har inte analyserat vad våra krav skulleinnebära. Man har inte heller insett att de uttryckligeninnebär en kortsiktig lösning. Utskottets behandlingav våra krav är ett praktexempel på just det vi kritise-rat i motionen, nämligen uppdelningen av våra ge-mensamma resurser i ett antal olika påsar, när det somvi just nu behöver mer än någonsin är samordning.Om de arbetslösa i den offentliga sektorn inte kanbevisas ha de största behoven kan vi lätt konstatera attde gamla som läggs , de sjuka som skickashem till ensamhet och oro och barnen som trängs i alltstörre klasser har de behoven. De kvinnor som fåttlämna den offentliga sektorn har arbetskraften ochkompetensen. Staten som betalar nästan hela a-kassanhar pengarna. Det som skall till är en samordning.Detta har utskottet inte analyserat.Jag måste naturligtvis fråga varför motionen inteöverlämnats eller åtminstone remitterats till finansut-skottet, om det nu inte var möjligt för arbetsmark-nadsutskottet att ta ställning till någon av våra att-satser.Det socialdemokratiska partiet har lovat att halve-ra den öppna arbetslösheten . Det gällerockså kvinnors arbete. Det hade varit intressant omutskottet hade presenterat hur man avser att lösa pro-blemet som motionen tar upp.Vi motionärer tror inte att det vare sig är närings-livet eller nytt småföretagande som kommer att gekvinnor jobb fram . De kan inte ge100 000 jobb, som är åtminstone det antal som gällerom vi skall kunna halvera arbetslösheten för kvinnor-na.Självklart kommer kvinnorna att finnaspå hela arbetsmarknaden. Vi hoppas att kvinnornaskall arbeta inom den gröna sektorn med jobb för vårmiljö, där bl.a. ett nytt energisystem efter kärnkraftenkommer att finnas, med avfallsfrågorna, i lärartjäns-ter, eftersom det blir ett bristyrke, och med jobb inominformationssektorn.Men just nu är av kvinnorna anställda i denoffentliga sektorn, och ingen tvivlar på att behovenfinns. Kvinnorna skulle kunna gå tillbaka i morgondag, eftersom de har kompetensen och utbildningen.De skulle bli mottagna med öppna armar, eftersom desom arbetar där håller på att jobba ihjäl sig.Alla utanför det här huset förstår precis vad det ärvi s-kvinnor vill, och de säger att de inte förstår varförde ansvariga för finans- och arbetsmarknadspolitikeninte genomfört detta för länge sedan. Det verkaromöjligt att våga riva de murar vi byggt upp. Hurskall vi då klara arbetslösheten?Om vi s-kvinnor och från S-kvinnors Mansliga inte får igenom våra förslag förreller senare blir jag mycket förvånad, eftersom ingenannan hitintills haft några förslag för den stora grup-pen kvinnor, de 100 000.Vi har insett att det inte hjälper kvinnorna att viyrkar bifall till vår motion, eftersom utskottet inte hargivit oss det underlag som behövs för en seriös be-handling, något vi hade behövt ha för att kunnafullfölja våra krav. Därför blir det ett slag i luften. Vitycks vara ute för tidigt, som vi kvinnor ofta är.Fru talman! Vi beklagar djupt att tydli-gen inte ännu är mogen för att släppa på revir ochtraditionellt tänkande. Jag återkommer i andra sam-manhang med våra krav, och jag är övertygad om atttiden kommer att ge oss rätt.Därför vill jag i stället passa på att fråga arbets-marknadsminister : Har MargaretaWinberg någonting att säga till de 100 000 kvinnorsom inte önskar någonting hellre än att nu få gå till-baka till den offentliga sektorn? Tack, fru talman.I detta anförande instämde , , och (alla s).(forts. 5 §)4 § FrågestundAndre vice talmannen meddelade att försvarsmi-nister , utbildningsminister , inrikesminister , arbetsmark-nadsminister , statsrådet , statsrådet och statsrå-det skulle delta i dagens frågestund.AdoptionslagstiftningAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en kort fråga till statsrådetMaj-Inger . Adoptionslagstiftningsutred-ningen lämnade sitt betänkande 1994. Meningen var att proposi-tionen skulle läggas fram . Därför vill jag frågastatsrådet om hon kan ange när propositionen kommeratt läggas fram.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Propositionen läggs fram i början avnästa år. Den är något försenad.DubbelbeskattningenAnf. 100 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet med anledning av propositionen omdubbelbeskattning. Eftersom regeringen inte har velatge efter när det gäller dubbelbeskattning på alla akti-er, har man varit tvungen att göra en begränsning,vilket gör att det blir en del skillnader. Min fråga ärvarför regeringen har lämnat de aktier som finns påinnovationsmarknaden utanför lättnadsreglerna.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! De lättnader i ägarbeskattningen somvi har lagt fram förslag om till grundar sigpå en analys av hur det fungerar för företagen och påvad som bestämmer ett företags kostnad för att inves-tera och sysselsätta fler. Ett företag som finns på enbörs med tillgång till en internationell kapitalmark-nad, är inte hjälpt av en lättnad i aktieutdelningsbe-skattningen. Det blir en subvention till aktieägarna idessa företag, men det sänker inte investeringskostna-den.Men däremot de små och medelstora företag sominte har tillgång till kapitalmarknaden och som harsvårt att få riskkapital får en effekt av sänkt ägarbe-skattning. På det sättet sänks investeringskostnaden,vilket leder till ökade investeringar och ökad syssel-sättning. Det är detta som är grundorsaken till att vinu koncentrerar en satsning på små och medelstoraföretag - företag som är tillväxtföretag på många sättoch som antagligen kommer att vara oerhört viktigaför att föra ut ur arbetslösheten.Anf. 102 ():Fru talman! Det har ju visat sig att de som får denstörsta glädjen av lättnaderna är tjänsteföretag avtypen advokatfirmor o.d. Men de företag som finns påinnovationsmarknaden tar ju stora risker. De har ing-en möjlighet att vända sig till några stora aktieägare,utan de är beroende av människor som vill ta risker.Potentialen är ju också så väldigt stor i dessa företag.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag menar också att innovationsmark-naden är en viktig marknad. Men det är också enmarknad som inte får någon effekt av en sänkt ägar-beskattning. Vad vi vill är att stimulera de företagsom finns utanför kapitalmarknaden. Det handlar omviktiga områden inom servicesektorn. Det handlarmycket om en tjänstesektor som t.ex. hotell, restau-rang och turistnäringen - sådana branscher som säkertkommer att kunna anställa väldigt mycket folk om defår gynnsamma villkor. När vi har tittat på detta har vifunnit att det är företag som har 10-50 anställda somkommer att få störst effekt av en lättnad i ägarbe-skattningen.Vi har haft ett läge med mycket svåra statsfinan-siella problem, men har kommit upp på fast markoch kan skapa utrymme för en riktad satsning på småoch medelstora företag. Detta är en strategiskt oerhörtviktig del av regeringens näringspolitik.FO-staberAnf. 104 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Enligt propositionen skall tio FO-staber läggasned, bl.a. i , , , ochVästerås. Det betyder att det inte kommer att finnasnågon kvalificerad militär ledning i dessa län. Det rörsig om sammanlagt tio FO-staber.Detta kommer att direkt beröra hemvärnet ochnaturligtvis alla övriga frivilliga försvarsorganisatio-ner. Min fråga är därför till till försvarsministern: försvarsministern till dessa som kommer attsakna detta nära samband i sin verksamhet?Anf. 105 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vet inte om vi skall tjuvstarta för-svarsdebatten, som skall äga rum . Men dettaär ju en frågestund, och det är frågeställarna somavgör vilka frågor som skall ställas. Dessutom är deten viktig fråga om ställer, så jag villgärna svara på den.Men jag skulle vilja avvakta beslut ochförsvarsutskottets skrivningar. Jag vet att försvarsut-skottet här har lagt ned ett väldigt stort arbete och har gjort ett antal skrivningar som vi i Försvars-departementet naturligtvis mycket noga kommer attstudera.Jag vill göra allt för att underlätta hemvärnets ochfrivilligorganisationernas verksamhet ute i länen.Därför kommer ett stort antal staber att finnas kvar.Dessutom är propositionen mycket klar på den härpunkten. Som vet skall det i varje läninrättas en militär stab. Denna kan t.ex. knytas tilllänsstyrelsen. Jag har förstått av försvarsutskottet attdet skall kunna bli en fråga som vi skall diskuteramed militärbefälhavarna ute i landet. Jag kommerockså att vara lyhörd för både hemvärnets och frivilli-gorganisationernas uppfattning därvidlag.Men jag vill gärna att morgondagen skall ha pas-serat innan jag går vidare på den här punkten. Mininställning är att vi skall underlätta för frivilligorgani-sationerna och hemvärnet. Propositionens förslag ärju dessutom i den riktningen.Anf. 106 ():Fru talman! Våra FO-staber är naturligtvis ocksåmycket viktiga för totalförsvarscentrum. Med tankepå totalförsvarets nya uppgifter i hela skalan - fred,kris, krig - innebär att det i fredssituationen hela tidenmåste ske en kontinuerlig samverkan för att kunnamöta det otrevliga hot som vi kanske kan komma attställas inför. Då är min fråga: Hur skall totalförsvaretsnya uppgifter kunna tillgodoses i varje län? Jag tyckeratt det är en viktig fråga.Anf. 107 Försvarsminister ():Fru talman! Grunden för att tillgodose detta läggsju i propositionen genom att det i varje län skall fin-nas en stab. Frågan är var den skall ligga någonstansoch om den skall knytas till eller inte.Jag vet att försvarsutskottet har diskuterat fråganmycket noga. Med respekt för försvarsutskottet villjag ta del av utskottets skrivningar och beslutet innanjag funderar vidare.Åke Carnerö och jag har inga delade mening ombetydelsen av att både hemvärnet och frivilligorgani-sationerna liksom den civila delen av totalförsvaretfår möjligheter att både verka och utvecklas. Vi skallförsöka göra det bästa möjliga av detta.StödområdesindelningenAnf. 108 ():Fru talman! Jag en fråga till arbetsmarknadsminis-tern. Det gäller stödområdesindelningen. Det kommerju att bli en debatt om regionalpolitiken litet senarehär . Men jag skulle vilja ta upp frågan, eftersomdet i propositionen inte föreslås att stödområdesin-delningen skall ses över.Det finns en kommun i mitt län, ,som har drabbats väldigt negativt, nämligen Norsjökommun. Man har gjort ett flertal uppvaktningar bådepå och på Arbetsmarknadsde-partementet för att man uppfattar att man har blivitinplacerad i fel stödområde. Man har tappat över 300industrijobb i en kommun med drygt 5 000 invånare.Mer än 200 människor har flyttat från kommunen.Det här är allvarlig, och jag vill höra vad arbets-marknadsministern kan säga till dem som bor däruppe om möjligheten att göra en översyn eller enprövning eller hur man nu skall se över detta med dekommuner som uppenbarligen har hamnat snett.Anf. 109 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Dessvärre är de regionalpolitiska frå-gorna numera flyttade från Arbetsmarknadsdeparte-mentet till . så att säga med sig dem när han flyttade - tyvärrskulle jag vilja säga. Det hade varit mycket intressantatt ha hand om dem. Så är det i alla fall, och därförkan jag inte svara på fråga. Jagföreslår att antingen själv anmälersig debatten eller ber någon annan att ställa frågan tillBerit Andnor, som skall svara för utskottet. Hon kan-ske kan ge svar på frågan i den debatt som kommeralldeles strax.Anf. 110 ():Fru talman! Det tycker jag också var tråkigt efter-som inte är här . Men detfinns väl någon från regeringen som svarar på över-gripande frågor och som kanske kan ge ett svar på hurman mer generellt ser på det här med stödområdesin-delning?Anf. 111 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är som skallsvara på övergripande frågor - med betoning på över-gripande. Jag har en känsla av att just denna frågainte är övergripande utan ganska speciell. Jag föreslåratt gör som jag sade, och avvaktardebatten som kommer alldeles strax.ForskarflyktAnf. 112 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsminister om den påstådda flyktenav forskare från . I gårdagens debatt här ikammaren om forsknings- och utbildningspolitiken,påstods det att det sker en stor forskarflykt från Sveri-ge. Jag skulle vilja veta av utbildningsminister om dessa påstående är korrekta.Anf. 113 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är ett påstående som jag har hörtmånga gånger. Jag har förgäves försökt få någon sortsdokumentation som styrker det. Den enda statistiksom finns om detta är analyser av Statistiska central-byrån från 1991 och 1994.1991 var det 180 personer med forskarutbildningsom utvandrade från . 1994 var antalet 340.Vill man vara elak kan man då säga att det var ettresultat av den borgerliga regeringspolitiken. Det villjag dock inte göra. Jag betraktar siffran som helt na-turlig. Det är en väldigt liten grupp forskare dethandlar om. Dessutom var mer än hälften av demfödda utomlands. Det var helt enkelt personer somhade kommit hit, fått forskarutbildning i ochsedan återvänt till sina hemländer.Det förekom kort sagt inte då, och det förekommerinte heller , någon nettoutvandring av forskare. Detenda som förekommer är det naturliga samarbete ochden naturliga rörlighet som det skall vara när detgäller forskningen. Det är inget att undra över - Sve-rige har det ju väl förspänt när det gäller forskningen.Däremot förekommer det nettoinvandring av forskare,och det har det gjort i flera år.Bostadstillägget till pensionärerAnf. 114 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Först vill jag ge en kort bakgrundsbe-skrivning.Det gäller en yngre, gravt handikappad personsom är förtidspensionerad, bor i en egen anpassadlägenhet och har personlig assistent. Lägenheten lig-ger förmodligen i ett kommunalt . Personenär rullstolsbunden, och har därför kanske litet störreyta än man normalt skulle ha. Hyran är ganskahög, och den kommer troligen att höjas. Det är inteovanligt med en hyra på 7 000-8 500 kr.1995 fattades beslut om att bostadsbidraget skullebli statligt, och i budgetförslaget finns ju det här sär-skilda bostadsbidraget till pensionärer som har höghyra och låg inkomst. Man kan få av en maxhy-ra på . I mitt exempel, där en person bara harfolkpension på , kan man räkna ut att när denpersonen har fått bostadsbidraget blir det inte specielltmycket kvar att leva på. Allt går till hyra.Jag vill fråga: Är statsrådet medveten om dennaproblematik? Vilket råd ger statsrådet en yngre han-dikappad som befinner sig i denna situation?Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Det var ett enskilt ärende som redovi-sades här. Det man kan vara glad för är väl atträntebidragen till nyproducerade hus finns där definns. hade förslag om att de skulle skä-ras ned, och då hade hyresnivån för den här personenvarit betydligt högre.Vi har ju varit tvingade att lägga fram ett förslagtill som innebär en sänkning av bostads-tillägget till pensionärer , menvi har justerat detta i botten, eftersom vi har förstärktdet särskilda bostadstillägget för pensionärer. Det ärockså viktigt att lägga till.Anf. 116 ():Fru talman! Detta var inte ett enskilt ärende. Jagvar ju tvungen att berätta hur det kan vara. Det här äringet enskilt ärende, utan det är vad som händer gene-rellt. Personer i den här situationen är ju inte hjälptaav att statsrådet angriper . Det kan maninte leva på.Min fråga är: Skall den här personen flytta från sinlägenhet? Det här är nog inget hus som är bygget på90-talet, utan det är säkert byggt . Skall denyngre handikappade personen flytta? Skall personenleva på socialbidrag resten av livet? Vad skall enperson i den här situationen göra?Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman!