prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — Jag trorfaktiskt inte att det första man gör när man kommertill ett land och vill åka taxi är att titta på ett sådantställe för att se hur taxiverksamheten bedrivs i landetså att man inte blir lurad på stora summor pengar.Det står också i svaret att det här har varit bra där-för att man har kunnat få rabatter vid upphandling.Jag förstår egentligen inte problematiken. Kunde maninte göra bra upphandlingar före avregleringen är detväl inte denna som gjort att det har blivit bättre möj-ligheter , utan i så fall har man kanske fått bättreupphandlare. Det är ju väldigt illa om man har varit sådålig på detta att man måste avreglera en marknad föratt det skall bli bättre möjligheter till upphandling.Man skriver också i svaret att det inte finns någotunderlag för att bedöma om ekobrottsligheten inomtaxinäringen har ökat efter avregleringen. Då skullejag vilja fråga: Har den minskat, eller är den på enacceptabel nivå? Eftersom svaret antyder att den intehar ökat måste motfrågan bli: Har den minskat, ellerär den på en acceptabel nivå?Finns det en brottslighet kring detta borde man jukunna göra någonting åt det. väntar man på enutredning, och det gör mig litet fundersam. I den förrainterpellationsdebatten, med kommunikationsminis-tern, hörde vi att utredningen kördes över innan denhunnit lägga fram sitt förslag. Här väntar man. Somjag sade åt kommunikationsministern använder mansig av utredningarna eller icke på det sätt som mestgynnar en själv. Det är olyckligt. Men det här brukarvara ett stående svar: Finns det en utredning så väntarman tills den är färdig - oavsett vad man tycker ellertänker, oavsett vad som händer och sker under tiden.Vi får nu bara hoppas att den här utredningensnabbar på, så att man kan konstatera det som mångaav oss redan vet - både att ekonomisk brottslighetförekommer och att prissättningen är helt oacceptabelför många kunder. Det handlar inte bara om läskun-nighet. Man kan gå till de ställen där det förut sagtsatt man skall titta, nämligen taxistolparna, och tittavilka som finns där. Ja, inte är det väl de mest seriösabilarna som finns där.Kan man det här så klarar man av det. Det är dockmånga som har kommit till , t.ex. äldre somhälsar på sina barn, och trott att de skall komma tillrätt ställe till rimligt pris men som helt enkelt harblivit lurade. Det finns otaliga bevis för detta.Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med ,som tar upp den här frågan från företagets eller denanställdes perspektiv. Jag vill då säga att den härbranschen på intet sätt är unik . Den har varitunik genom att den var reglerad och var ett slagsmonopolbransch. kan man säga att taxibran-schen lever under samma villkor som åkerinäringar iövrigt, t.ex. lastbilsåkerier, bussåkerier, entreprenad-maskiner eller någonting annat. Att börja hitta lös-ningar för yrkesgrupper genom att ge dem någon formav monopol - återinföra sotningsmonopolet, höll jagpå att säga - tycker jag inte är någon speciellt bra vägatt gå.Vad det handlar om är att se till att vi har ar-betsmiljöregler, skatteregler och trafikregler som göratt de som jobbar i den här branschen kan ha anstän-diga villkor. Jag ser alltså ingen väg tillbaka där.Den andra frågan handlar om huruvida det här ärbra ur miljösynpunkt. Jag vill hävda att det finns storafördelar. Ta ett sådant stort område som upphandlingav färdtjänst. Färdtjänst gick faktiskt inte att upphand-la i konkurrens tidigare - jag har ganska lång erfaren-het av just det exemplet. Avregleringen innebär nu kan upphandla och få samåkning till heltandra priser och minska det här med att man skjutsaren och en i varje bil. Därmed minskar man ocksåtomkörningarna. Det blev också möjligt att ta upppassagerare i olika trafikområden och även därmedminska tomkörningarna. Avregleringen har alltså heltsäkert lett till minskad tomkörning och mindre ut-släpp.Den tredje frågan ställdes av . Hanfrågar om man kan hitta något sätt att skärpa lagstift-ningen och regelverket för att förhindra ekobrottslig-het. Det här är ju den viktiga frågan. Vi har i allakontantbranscher en alltför hög brottslighet. Detfinns litet olika utredningar, bl.a. den som pekar på: ekobrottsberedning.Den ekobrottsberedningen kommer med ett förslag -den har inte levererat det ännu, men det har funnits itidningarna - som går ut på att man skulle ta betaltper kvadratmeter. Jag vet inte hur man gör när detgäller bilar. Det där väntar vi med spänning på. Det ärhelt klart att vi måste hitta en mycket skarpare lag-stiftning än den vi har , ty problemen breder utsig i de här kontantbranscherna.Sedan säger att det gick attupphandla i konkurrens. Jag vill då peka på att man iden gamla lagstiftningen hade sina trafikområden.Inom dessa fanns det ingen konkurrens. Man fick inteheller ta upp passagerare hur som helst när man hadeskjutsat folk från ett trafikområde till ett annat. Avreg-leringen innebar alltså ett oerhört kraftigt pressat prisinom väldigt många områden.Nu skall det sägas att taxibranschen ser väldigtolika ut i storstäderna och på landsbygden. Men ge-nomgående är det samhället som är största kund. Desamhällsbetalda resorna är den största posten. Där hardet faktiskt inneburit stora vinster.Jag vill också säga till är ett bekymmer. Jag tror dock inteatt man kommer åt det genom att återreglera taxinä-ringen, lika litet som om man skulle återreglera t.ex.lastbilsåkerinäringen. Den var ju också reglerad påsamma sätt en gång i tiden.Anf. 44 ():Fru talman! Jag har varken i interpellationen elleri den här debatten tagit ordet återreglering eller mo-nopol i min mun, och jag tänker inte svara för detheller. Däremot har jag begärt en genomlysning avbranschen utifrån de villkor som jag har beskrivit. Detär också anmärkningsvärt, vilket jag tycker är talandeför den bild som näringsministern verkar ha av dennabransch, att han t.ex. nämner den upphandling somhar skett i form av samhällets tjänster. Då kan man jubara tala om de större företag och de åkare som äranslutna till växlar. Friåkarna har ingen upphandlingoch ingen kontakt med samhället. Vad har de förvillkor?Det är självklart på det sättet att man inte kan fö-reslå åtgärder utan att utreda dem. Men varför dennaovilja till att utreda branschen ur detta perspektiv?Näringsministern hänvisar till att så många andrabranscher har samma problem. Ja, det stämmer säkert.Men i denna bransch är det åtminstone möjligt att viaen utredning se vilka samverkansformer som kan varaintressanta och vilken form av reglering som kan varaintressant för att få en bättre situation för företagan-det.Näringsministern gjorde en åtskillnad mellan före-tagarens och förarens villkor. finns denna åt-skillnad i många fall inte, därför att företagaren ochföraren är samma person, vilket gör att pressen på attklara detta ökar ytterligare.Den studie som näringsministern tog upp i sitt svaroch som behandlar behandlar ju intede miljömässiga vinsterna i ett samhällsekonomisktperspektiv. Det är värt att notera.Däremot vill jag säga att jag inte delar den synsom framkommit angående taxibranschen, dvs. attsärskilt skurkar och fuskisar skulle söka sig till den.Jag tror och att det är gagnlöst att i längden reagera pådet symptomartade sättet att jaga bovar. Det går inteatt arbeta på det sättet. Man måste titta på varför fus-ket förekommer. När vi tittar på en sådan sak somförarboken, vilket tog upp i sitt in-lägg, är det ingen människa som tycker att det ärsärskilt roligt eller som tjänar på att jobba 13 timmarper dygn. Det är krav på lönsamhet för att klara eko-nomin i företaget som gör att man mer eller mindretvingas till detta. Det är inte roligt att behöva sitta 13timmar i en bil.Utifrån detta perspektiv måste man fråga sig var-för de som fuskar fuskar. Finns det något belägg föratt säga att det bara är skurkar? Ministern hänvisar tillvandelsprövning, vilken inte entydigt avgör vilka somskall ge sig in i branschen, men den har självklart enmycket stor betydelse.Detta är sådana saker som jag anser att vi bör fåbelysta, och jag kan, som sagt, mycket väl accepteraatt ministern inte är beredd att föreslå någraåtgärder. Men varför kan det inte göras en utredningav denna bransch utifrån det perspektiv som jag harnämnt?Anf. 45 ():Fru talman! Trots påståenden om motsatsen häv-dar jag att det företag som medvetet anlitar personersom går på a-kassa och sjukpenning är skurkar, ochdet förekommer procentuellt sett säkert oftast i taxib-ranschen. Kommunerna hjälper till, eftersom de allt-för ofta tar det lägsta anbudet. hör man talasom anbudssummor som inte går ihop. En kommun iSkåne antog ett bud på färdtjänst för per mil.Det är helt orimligt. Det varade , sedanbrakade det ihop. Kommunerna borde skaffa litetkompetens och inte bara säga att de skall tjäna peng-ar, eftersom de kan förlora taxiservicen i ett stortområde.Det borde vara på det sättet att inte vem som helstkan få tömma. kan man gå till en s.k. tömmareoch beställa slutsumman. Det fixar han. Det kan intevara meningen.Det är rätt som statsrådet säger att många taxi-chaufförer på landsbygden är mycket irriterade överdet som de kallar de onödiga och dyra apparaternasom de tvingas ha. De har ingen nytta av dem. Om dekör en person till t.ex. kyrkan kostar det exakt sammasumma varje gång. Det går inte att dribbla med den.Detta har alltså två sidor, en storstadssida och enlandsbygdssida.Statsrådet nämnde en annan bransch som inte ärriktigt vit, nämligen lastbils- och lastvagnsbranschen.Titta på alla skattemärken på lastvagnar. Bland dessafordon kan man hitta både och motorcyk-lar.Anf. 46 ():Fru talman! Det skulle ha varit roligt att ha en de-batt med näringsministern om sotningsväsendet. Så-vitt jag vet var det kommunerna som avskaffade mo-nopolet, inte regeringen. När det gäller taxibranschenvar det väl egentligen regeringen som avskaffademonopolet genom ett beslut. Vi gick från en regleradmarknad till en avreglerad marknad. Det är väl san-ningen.De vinster som görs genom samåkning inom färd-tjänsten görs tack vare att människor anmäler till encentral att de skall åka. Denna central fördelar bilaroch lägger upp planer. Det har ju förekommit kritikpå vissa håll när det gäller att människor har hamnatpå fel ställe på grund av det har varit fel personal påde centraler som dirigerar bilarna. Det är inte avreg-leringen i sig själv som har gjort att samåkningen harökat utan det beror på att kommunerna har ställt dessakrav. För att få dessa körningar måste man rätta sigefter detta. På det sättet har det gått till.Jag tror faktiskt att en viss reglering inom den s.k.marknaden skulle vara bra, både ur ekonomisk syn-punkt och ur brottslighetssynpunkt och även påmånga andra sätt.Näringsministern och trafikutskottet har varit iHong Kong. Där har regeringen bestämt t.o.m. färgenpå bilarna. Så långt har vi i aldrig gått.Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Det är fint i Sverige.Jag skall upprepa litet grand. Varför vill jag inteha någon särskild utredning? Jag anser inte att taxib-ranschen har ett specifikt problem. Jag anser att taxib-ranschen har ungefär samma bekymmer som väldigtmånga andra kontantbranscher. Detta finns på , och nämnde några andra åke-rirörelser. Därför måste man hitta regler som gör kan hantera just detta. Därför tycker inte jag attdet finns något särskilt motiv att se över just taxibran-schen.De människor som på ett eller annat sätt blir upp-skörtade på tycker jag skall komma ihåg attlänsstyrelsen här i faktiskt har ett ansvar,och de bör ta kontakt med när sådantinträffar. Då skall dessa tillstånd dras in. Det tror jagär viktigt att säga.Jag tycker att blandar ihop tvåsaker. Det första var svaret på interpellationen, attsamordningen som vi har åstadkommit genom de nyaupphandlingsreglerna som har med avregleringen attgöra minskar belastningen på miljön. Men avregle-ringen i sig sänker också priset kraftigt. Kostnaden förupphandlingen av samhällsbetalda resor har kraftigtreducerats . Det är mycket stora beloppsom tidigare gick till taxiåkning som kan användastill vård och omsorg. Det finns ingen anledning attåtergå till det gamla systemet.Anf. 48 ():Fru talman! Näringsministern upprepar tålmodigtatt det inte finns några specifika skäl till att göra ensärskild utredning om denna bransch, eftersom denlider av samma problem som alla andra kontantbran-scher.Alla mina inlägg syftar till att visa att problemethos taxibranschen inte är enbart det som drabbar denför att den råkar vara en kontantbransch, utan detgrundar sig t.ex. på överetablering.Att man inte vill återreglera fullständigt behöverinte betyda att man står handfallen och inte har någraalternativ och inte ens är beredd att utreda vilka pro-blemen är och inte är beredd att se vilka åtgärder somkan vara rimliga.Avreglering sänker visserligen priset kraftigt. Menhur går det med lönsamheten, och blir det möjligt attha ett seriöst företagande i denna bransch?Näringsminister säger att detinte finns några specifika skäl att utreda den här bran-schens problem, eftersom han uppenbarligen hardeklarerat att de problem som jag har tagit upp medmarknadsstruktur när det gäller små och medelstoraföretag och jätteföretag inte existerar. Därför vill jagveta vad han grundar sin bedömning på.Jag har nämligen efter den här debatten inte någonsom helst uppfattning om vad den bedömningenskulle grunda sig på. Inte heller har jag fått svar påfrågan om hur ministern förhåller sig till detta. inte skulle ta till särskilda åtgärder för vissabranscher stämmer inte. Det finns en rad exempel påatt egen regering faktiskt haragerat specifikt branschgynnande. Bilaccisen exem-pelvis slopades för att gynna nybilsförsäljningen. Detär självklart en åtgärd riktad till svensk bilindustri,och detta är bara ett av många exempel.Jag föreslår alls inte att taxibranschen skall gynnasvia något slags selektiv subvention - absolut inte!Men att man inte ens vill utreda saken tolkar jag så attministern helt enkelt nonchalerar de problem somfinns och de människor som arbetar med det här ochsom drabbas av de negativa konsekvenserna.Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! , jag nonchaleraralls inte detta. Men jag anser inte att detta är ett spe-cifikt problem för taxinäringen. Man kan visst upp-handla av andra än det stora företaget på orten. Jagkan ta min egna resor som exempel.Regeringskansliet har av en liten taxiåkare upp-handlat mina transporter från Kallax till ; dettatill ett mycket konkurrenskraftigt pris. Det går visst attgöra på det sättet. Det kan samhället alltså göra.Det som det är viktigt att konstatera är anledning-en till att de här människorna måste jobba så långaskift. Skälet till att de har så svårt att klara sig är ju attbranschen i sig inte är riktigt sund. Det beror på attdet finns brister. Någon eller några fuskar på ett ellerannat sätt. Därför gäller det att hitta ett skattesystemsom gör att det blir svårt att fuska. Man måste alltsåhitta en lagstiftning för yrkestrafiken som gör detsvårt att fuska. Därför gör vi saker. Vi har såledestillsatt , Yrkestrafikut-redningen och Ekobrottsberedningen för att den vä-gen försöka komma åt bl.a. de problem som finns ibranscher med väldigt mycket av kontantersättning.Jag tycker att det är fel att peka ut taxinäringensom en speciellt svart bransch. Detta förekommer ju ialla branscher som har sådana här bekymmer. Därförmåste vi försöka hitta regelverk som gör det svårareatt fuska och som gör det lättare att leva på sin lön ide här branscherna. Men det skall ske med bibehållenhård konkurrens i dessa branscher.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 1996/97:56 omnedläggning av mätstationer på västkustenAnf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Per har frågat mig om jag pånågot sätt avser ingripa så att mätstationerna vid Hal-lands och i Lysekilsområdet kan behållas.De mätstationer Per åsyftar används ca 25gånger för mätning av bl.a. näringsämnen ochplankton. Mätningar utförs även av vid andrastationer på , sammanlagt vid 37 stationer.Vid 8 av dessa sker mätningar 10 till 20 gånger per år.Utöver dessa utför även mätningar 12 gångerper år vid flera stationer mellan och Danmarksom kompletterar provtagningar i Skagerrak.Det finns även kustvattenprogram som finansierasmed regionala medel med månadsvisa observationer idet fria vattnet vid 30 stationer. De sträcker sig frånÖresund upp till norska gränsen och täcker svensktterritorialvatten. Motsvarande kustvattenprogramfinns även på den danska och norska sidan, liksom ettantal lokala recipientkontrollprogram på västkusten.Enligt , som är ansvarigt för detnationella miljöövervakningsprogrammet, har även efter den föreslagna neddragningen välfungerande miljöövervakning. Verket måste självfal-let optimera sina mätinsatser inom ramen för tilldela-de medel för att kunna följa tillståndet i alla har på regeringens uppdragredovisat förslag till framtida inriktning och omfatt-ning av den nationella och regionala miljöövervak-ningen. Med anledning av redovisningen har en sär-skild utredare tillkallats. Han har som uppgift attgranska dagens miljöövervakning och utarbeta förslagtill verksamhetens fortsatta inriktning, omfattning,struktur och finansiering.Utredningen, som just har påbörjats, skall redovi-sas . Härav kommer bl.a. attframgå vilka delar som är att betrakta som statligakärnverksamheter och som skall utföras och samord-nas av . Utredningen skall ocksåanalysera förutsättningarna för ökat sektorsansvar förmiljöövervakningen.Den miljöövervakningsnämnd som finns vid kommer att prioritera den nationellamiljöövervakningen inom givna anslagsramar. Det ärsjälvfallet mycket angeläget att klarlägga miljöförhål-landena i såväl som i Östersjön.Förslaget att begränsa övervakningen i marinmiljö måste ses mot den samlade miljönyttan av an-slagen för miljöövervakningen. Avvägningen inomverket har enligt verket ansetts skälig att göra utifrånsåväl miljömässiga som finansiella synpunkter. Jagkommer att hålla mig informerad om möjligheternaatt upprätthålla en tillfredsställande nivå på redovis-ningen.Avgörande för miljöövervakningens framtid ärställningstagandena till resultatet från den nyligentillsatta utredningen om den framtida miljöövervak-ningen i dess helhet, som förväntas i början av 1997.Anf. 51 PER ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret,men jag är dessvärre inte nöjd.I svaret säger ministern bl.a. att Naturvårdsverketmåste optimera mätinsatserna inom ramen för tillde-lade medel. Det är ju riktigt. Men hur går det ihopmed att lägga ned intensivstationerna vid Bohuskus-ten? Just de stationerna, med sådan hög mätfrekvens,rekommenderas bl.a. av Helsingforskommissionenoch , internationella organi-sationer till vilka är anslutet.Intensivstationerna behövs, både till havs och ikustzonen, för att kunna följa och förklara processer,utveckling och trender med både kemiska och biolo-giska parametrar. Övergödningen av kustvattnet fort-sätter, med sjunkande syrgashalter i bottenvattnet somföljd, trots alla de åtgärder som vidtagits för att mins-ka närsaltstillförseln. Detta är en viktig miljöfråga,och den samlade sakkunskapen är enig om betydelsenav mätningarna.Det finns inget annat mätprogram som enshjälpligt kan ersätta intensivstationerna i Skagerrak.Stationerna har kontinuerlig övervakning av före-komst av giftiga alger och andra skadliga planktonfö-rekomster. Verksamheten kostar en bråkdel jämförtmed vad samhället satsar på åtgärdsprogram. De tvåstationerna utanför motsvarar en årlig kostnadpå omkring 1 miljon, jag tror att man räknar mednärmare 960 000 kr.Måste det skäras optimalt vore det enligt forskarnabetydligt mer lämpligt att skära på de lågfrekventastationerna, som bara kan mäta tillståndet och inteförklara orsakerna. Varför föreslår då Naturvårdsver-ket tvärtom, kan man undra. Och vad anser ministernegentligen om denna plötsliga nedläggning? Anserinte ministern att den kontinuerliga miljöbevakningenbehövs för att vi skall kunna leva upp till våra egnanationella miljömål och våra internationella åtagan-den?Anf. 52 Miljöminister ():Fru talman! Det är klart att miljöövervakningen äroerhört viktig och central och att den även skall pri-oriteras. är det naturligtvis så, att när vi görbesparingar får det konsekvenser. Men i det här falletmenar att man ändå klarar över-vakningen.Jag kan inte sätta mig över experternas utlåtandenom hur de skall göra övervakningen. Naturvårdsver-ket har ansvaret för övervakningen. Naturvårdsverkethar en egen nämnd som också gör bedömningar ochprioriteringar. Det måste ligga på deras fulla ansvaratt göra den här bedömningen.Man har gjort bedömningen att man i det här falletkan minska antalet stationer. Man har dessutom fram-hållit att det finns andra, framför allt , som gören hel del mätningar i området, också från fartyg, ochatt det är viktigt, speciellt i tider med knappa resurser,att vi faktiskt försöker att hitta samverkansmöjligheteroch försöker att använda resurser så optimalt sommöjligt. Då är det viktigt att t.ex. de norska under-sökningarna också utnyttjas optimalt.För framtiden är det viktigt att vi hittar ett brasystem som tillåter en bra miljöövervakning. I detavseendet räknar jag med att vi kommer att få ett braunderlag av utredaren . Jag förutsät-ter att vi då kommer att kunna se vad som är ansvar, men också hur andra samhälls-sektorer skall vara med och betala för att vi skall få eneffektiv miljöövervakning inom hela samhället.Anf. 53 PER ():Fru talman! I interpellationen harjag nämnt . Där har faktisktnått upp till gränsen för vad man kallar högfrekventmätning. Man kommer upp till 20 mättillfällen. Det gör man på Fladen och iKattegatt. Men när det gäller är det faktisktbara Släggö och Broa, som de kallas, utanför Lysekilsom är högfrekventa stationer.Man kan fråga sig vad ett avbrott i mätseriernakostar av förlorad kontinuitet. De här mätningarna harpågått . Att missa övervakningen av mil-jögifterna, övergödningen och de giftiga algerna, attinte kunna upptäcka plötsliga förändringar och, inteminst, vad betyder förlusten av kompetensen? För detär det som det handlar om. "Planktongruppen" på marinbiolo-giska station, är ackrediterad och står för kvalitets-säkring. Den ingår i det nationella ansvaret. Ett av-brott är mycket svårt att reparera, vad jag har förståttav forskarna. Det är ungefär som om man skulle slutata pulsen på en patient mitt under pågående opera-tion.Det är inte särskilt lyckat.Regeringen har tillsatt en utredare som skallgranska miljöövervakningen och komma med förslagsenast . Varför, ministern, kan maninte skjuta upp beslutet om intensivstationerna tillsutredningen är klar?Anf. 54 Miljöminister ():Fru talman! Som jag sade redan i mitt tidigare in-lägg är det som måste göra bedöm-ningen av hur man bäst och effektivast använder sinaresurser. Man skall komma ihåg att inte blirutan mätningar på grund av den här nedläggningen,som det nästan låter som om Per menar.SMHI har fyra stationer kvar i . Norgegör mätningar vid flera mätstationermellan och i . Vi får kan-ske, som jag sade, också lära oss att samordna våraresurser bättre och mer utnyttja t.ex. de norska mät-ningarna.Jag måste lita på tolkning, somär att det är på det här sättet som man effektivastanvänder sina resurser. Jag kan inte sätta mig tilldoms över hur dess egen miljöövervakningsnämndoch dess egna experter gör bedömningen att de bästklarar miljöövervakningen.Det som jag tycker är viktigt är att vi får en bramiljöövervakning för framtiden, och det hoppas jagatt vi får genom att sektorerna kommer att ta ett störreansvar, så att varje sektor är med och betalar en or-dentlig miljöövervakning i det svenska samhället.Anf. 55 PER ():Fru talman! Det olyckliga är, som jag ser det, attforskare och inte är överens. Dethar ju varit känt att syret i vissa avvästkustens havsområden har minskat, bl.a. på grundav eutrofieringen. Detta har drabbat de skyddadeområdena, som är oerhört viktiga för reproduktionenav fisk.