prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — kanvi alla läsa i direktiven till den utredningen att justmoms på litteratur inte skall ingå i utredningsuppdra-get. Kulturministerns ord om att särskilt värna bokenfaller platt till marken. skall även fortsätt-ningsvis ha högsta momssats på litteratur.Det är svensk socialdemokratisk ekonomisk priorite-ring.Ulla blandar ihop ett införande av en nybibliotekslag med bokmomsen. Det tycker jag visarpå en häpnadsväckande okunskap. Äpplen är ändåäpplen, och päron är ändå päron - och båda är väldigtgoda.Med stor oro noterar vi i att verklig-heten verkar tränga in i endast ge-nom omfattande och långvarig lobbyverksamhet. Dethar tagit och krävts mycket energi att över-tyga landets beslutsfattare om att ridsport är just sportoch inte utbildning. Om idrotten beläggs med momsskall samma låga skattesats därför gälla ridsporten.Det målet är nått , men det innebär ändå ökad ad-ministration som skall betalas med högaterminsavgifter inom denna idrottsgren som är mestpopulär bland just flickor.Det står klart och tydligt i Maastrichtfördragetsartikel 128 att kultur ej skall EU-anpassas. Vid kul-turutskottets slutjustering i går fastslogs av majorite-ten att detta faktum säkert är känt av regeringen ochatt man inte behöver tala om det för den. Men medtanke på dagens debatt är det inte klart och tydligt attkunskapen om artikel 128 är känd av le-damöter. För det kan väl inte vara så att riksdagensledamöter anser att kultur skall beläggas med momshelt enkelt för att få in mer skatt, och att man använ-der sig av EU som ett slagträ eller ett svepskäl för attslippa ta eget ansvar? har varit inne pådetta tidigare. Svaret är inte givet. behöverinte vara bäst i EU-klassen, men behöverskatteinkomster. Politik är att prioritera, och Miljö-partiet gör andra prioriteringar.Jag har läst betänkandet, . Jag undrarom har läst remissvaren till kulturutred-ningen - det kan ju vara svårt när det rör sig om olikautskott. På s. 379 står att många instanser helt avstyr-ker ett införande av kulturmoms. De är bl.a. , Folkrörelsernas Konstfrämjande,, och Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Dessa ställersig avvisande till införande av en generell moms påkulturområdet. och Folkbildningsrå-det har sagt att om man ändå inför moms skall denlägsta momsen gälla, , och den skall vara lika föralla. Det skall alltså inte vara olika momssatser.Flera instanser, t.ex. Länsmuséernas samarbetsråd,vill också uppmärksamma behovet av enhetligamomsregler, såväl för kommun som för landsting ochstat. kulturskrifter menar attmomsreglerna har blivit ett allvarligt hot mot kultur-tidskrifterna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Det finns en stark oro för att ett beslut om infö-rande av moms på kultur och idrott kommer att krävastörre administrativa resurser. Det kan innbära sämrebeläggning och lägre inkomster för viss verksamhet.De slutliga ekonomiska konsekvenserna känner vi intetill. Det är med andra ord ett dåligt berett ärende.Även inom utbildningsområdet finns oklarheter.Det är svårt att säga hur det egentligen skall bli, vil-ken utbildning som är kultur och bör omfattas av enlägre momssats. Enligt är lektioner isång, dans och instrumentalmusik kultur, och skallinte ha moms utan . har vi fått höra attdet kanske kommer att bli så, men det är otydligt ochdet finns en stark oro. Om det blir eller äravgörande för om en utbildningsanordnare skall lägganed eller fortsätta verksamheten. Det blir svårt förkulturutövarna att klara de höjda avgifterna ekono-miskt.Det har också varit svårt att avgöra vilka kulturut-övare som bedriver yrkesutbildning eller inte. Allaärenden skall före beslut genomgå main streaming.Det har vi tillsammans med 187 andra länder skrivitunder på i den platform for action som vi antog påden fjärde kvinnokonferensen. Det är inte svårt att seatt moms på t.ex. dans, sång, musik, vävning,och konsthantverksutbildning slår extra hårt motflickor och kvinnor. Ärendet borde egentligen haåterremitterats för att förtydligas.Det sägs att man inte skall vara orolig, men detfinns en stark oro. För barn, kulturutövare och kul-turutbildningar finns inga starka lobbyorganisationer,som LO och LRF. Därför är det viktigt att vi riksdags-ledamöter själva begriper konsekvenserna av före-slagna beslut och ser till att besluten inte går attmisstolka.Till sist vill jag också yrka bifall till reservation13, Framtidens kultur.Som ni alla känner till instiftades Stiftelsen av medel ur löntagarfonderna. Dessstyrelse är utsedd av regeringen. Avsikten var attstiftelsens pengar skulle användas till projekt somhade varaktig betydelse för kulturlivet.Nu har det uppstått en svårighet vid utbetalningen- pengarna betraktas som skattepliktiga. Det har med-fört att åtskilliga skatteprocesser har inletts. Det är ettexempel på otydlighet. Om praxis blev att utbetal-ningarna är skattepliktiga, skulle det medföra att detkulturstöd som finns att förmedla för detta ändamålblev mindre än vad som avsatts för början och vad vitrott inom kultursektorn.För att hindra att det uppkommer en felaktigpraxis, alltså skatteplikt, vill vi att regeringen läggerfram ett förslag om generell skattebefrielse för Stiftel-sen Framtidens kultur.Anf. 107 ():Fru talman! Ledamöterna i ärsäkert duktiga på kulturfrågor, men jag inte säker påatt de har läst på momsfrågorna ordentligt.Vi socialdemokrater är inte heller förtjusta i attlägga moms på kulturen, . Men somregeringsparti har vi skyldighet och ansvar för attfölja upp vårt EU-medlemskap.Jag vill påminna om att kultursektorn ändåsom helhet tjänar åtminstone påmomsbeläggningen.Anf. 108 ():Fru talman! Om socialdemokraterna inte hellertycker att det är bra att belägga kulturen med moms,tycker jag att vi tillsammans kunde visa litet fightingspirit. Vi kunde bestämma oss för att inte vara bäst iEU-klassen, att avstå och se vad som händer. Kom-mer vi att föras inför eller vad kommeratt hända?Kommer kanske - som det hette inför EU-omröstningen - att vara det land som förändrar EUgenom att stå på sig, ställa krav och gå till domstol?Kanske andra länder kan dra fördel av det, så att vialla slipper kulturmoms. Det var ju därför socialde-mokraterna ville in i EU - för att förändra!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Vissa justeringar i lagen om räntefördel-ning vid beskattning m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU7Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid be-skattning m.m. (prop. 1996/97:12 delvis och1996/97:21)Anf. 109 ():Fru talman! är ett fantastiskt land, ellerhur? är också fantastisk, vilket framgår avden debatt vi har lyssnat på. skall vi straxbesluta om hur mycket ett företag skall få yrka avdragför när det gäller representation.Tydligen är det så att regeringen och utskottsma-joriteten har tagit ett ordentligt intryck av tidnings-skriverierna om deflation, så avdraget skall sänkasmed hälften till hela ! Detta är så absurt att manförst inte tror att det är sant. Även om inflationen ärlåg , får man inte särskilt mycket för !Grunden för beskattning av företag är att man all-tid skall kunna göra avdrag för intäkternas förvärvan-de. Inte lägger sig regering och riksdag i om mananvänder för mycket papper i kopiatorerna eller beta-lar för höga löner till personalen! Det avses vara upptill företaget att kunna bedöma om kostnaderna ärnödvändiga. Någon annan utgångspunkt är svår att se.Är kostnaderna nödvändiga för intäkternas förvär-vande skall de vara avdragsgilla - punkt. Så borde detvara. Men skatteutskottets majoritet tycks mena attbestämmelserna alltid kan missbrukas. Om de miss-brukas är det i första hand företagets styrelse ochrevisorer som skall anmärka på förhållandena och iandra hand skattemyndigheterna vid en granskning.Har då t.ex. representationen varit vidlyftig och kan-ske mer haft karaktären av personlig gästfrihet, ärkostnaden inte avdragsgill. Detta är också självklart.Detta är grunden för våra skatteregler, men deträcker tydligen inte för regeringen och utskottsmajori-teten.För ett år sedan sänktes det avdragsgilla beloppetför representation till . skall det halveras.Varför?Svaret är enkelt: måste statens finanser för-stärkas ytterligare. Det är det enda motiv som rege-ringen och skatteutskottet anför. Det står ingentingom hur detta kan slå för en hel, mycket arbetsintensivbransch! Inte ett ord om arbetslösheten inom restau-rangfacket! Ingenting om den sviktande lönsamhetenbland restauranger! Inget om behovet avmångfald i utbudet av restaurangtjänser! Ingenting omsvårigheterna för företagarna att åter en gång anpassasig till statsmaktens ändrade spelregler!Inom mindre än har man i grunden ändratförutsättningarna för en hel bransch och för restau-rangföretagens verksamhet. Regeringspartierna, So-cialdemokraterna och , visar en häp-nadsväckande brist på hänsyn till gjorda investeringaroch företagarnas personliga engagemang. Detta, frutalman, från en regering som säger sig vilja stödjaframför allt småföretagen!Det är en småföretagarbransch som igen drab-bas. motiverar den ytterligare be-gränsningen av avdragsrätten för representation medatt den "är starkt motiverad mot bakgrund av denförstärkning av det offentligas finanser som åtgärdenmedför". Det är hela motiveringen, ingenting annat.Så talar en skattefogde av ! Det är skrämmandelikheter med de skattefogdar som sög ut den svenska allmogen. De hade heller intenågot annat motiv än att skatten skulle in. Ta allt vadsom kan tas! Det är ingen särskilt vacker skatteteori,men det är tydligen norm för utskottets majoritet.Hur kommer då ett sänkt representationsavdrag attslå? Jo, säger regeringen i propositionen, det innebärett årligt tillskott för staten på 500 miljoner kronor.Det är inte ett föraktligt belopp, det medges. Detförutsätter naturligtvis att företagens representationblir lika omfattande som . Med det utgångsre-sonemanget innebär det också att det blir en höjdföretagsskatt på . Det är fortfa-rande inget föraktligt belopp. Då har vi också införten ny pålaga på företagssektorn. Hur tror riksdagsma-joriteten att man skall kunna åstadkomma ett positivtföretagarklimat genom att lägga nyapålagor på företagen?I många olika sammanhang har såväl Socialdemo-kraterna som framhållit hur viktigt det äratt inte försvåra för företagen och företagarna. Tidiga-re har vi sett hur arbetsgivaravgifterna höjts, sjuklö-neperioden förlängts, redovisning av mervärdesskat-ten försämrats, skatt på industrifastigheter införts,skatt på kommersiella lokaler återinförts, etc. , ettår efter den senaste sänkningen, skall avdragsrättenför representation sänkas till . Regeringen villframtona som företagarnas vän. Jag vet att det ärmånga företagare som tycker att med sådana vännerbehöver man inte ha några fiender. Det är inte bara bakvägen höjer skatterna och försvårar för före-tagen och deras ägare, utan man visar dem ingenrespekt.Tror riksdagsmajoriteten att svenska företagarevältrar sig i lyx och lever ett liv i sus och dus? Mankan lätt få det intrycket, eftersom man gång efter gångdemonstrerar sin totala okunnighet om det dagligalivet i ett företag, stort eller litet. När kommunalrådoch andra ägnar sig åt fantastiska eskapader medskattebetalarnas pengar sägs som en förmildrandeomständighet att de tagit intryck av näringslivets sättatt vara. Detta är så groteskt förolämpande att manförst inte tror sina öron.I dagens proposition står det inte i klartext att detär olämpligt för företag att i samband med sin verk-samhet visa vanlig vänlighet och värdskap, men an-demeningen är klar. Det skall inte ätas på skattebeta-larnas bekostnad! Så låter det ofta också i debatten.De som säger så förnekar alltså företagarnas godaomdöme och anser att dessa kostnader för intäkternasförvärvande är onödiga.Varför inte gå längre? Det finns ju så många andrakostnader i ett företag som vi i kan sätta ossned och döma ut. Forskar man inte onödigt mycket?Det blir ju inte alltid resultat av det. Det borde vikanske begränsa. Säljare och andra reser ju så väldigtmycket, och inte blir det avslut varje gång. Det verkarlitet onödigt. Det skall man väl inte få avdrag för? Jagvet att det är farligt att nämna sådana saker här ikammaren. Det kan ju finnas någon i Finansdeparte-mentet som tar det till sig och tycker att det är ettstrålande förslag.Fru talman! är det heller inte säker att det blirnågra som förstärker statensfinanser. Många företag kommer givetvis att se översin representation. Krogarna kommer att få det ännujobbigare att överleva. Arbetslösheten i branschen ärredan hög. var antalet arbetslösa inomhotell och restaurang 14 218 personer, varav merpar-ten var kvinnor. Den är en ökning jämfört med okto-ber 1995 med 1 930 personer!Arbetslösheten är nu uppe i ! Det är såledesdenna av arbetslöshet och låg lönsamhet drabbadebransch som regeringen vill åderlåta ytterligare. Detär dags för näringsministern och skatteministern attåka ut i landet och berätta om hur mycket regeringensatsar på företagsamhet! Det är ju genom denna manfrån regeringen säger att vi skall få ner arbetslösheten.Men då får man faktiskt bekväma sig att någon endagång betrakta tillvaron ur just en företagares perspek-tiv.Till allt detta bör tilläggas att man i alla civilisera-de länder är angelägen att utveckla turismen, densnabbast växande branschen i världen. Även densvenska staten och svenska kommuner säger sig varaintresserade av att utveckla turismen. Vi i harinte lyckats särskilt bra. Men alla som kan någontingom besöksnäringen vet att om man skall kunna fånågon utveckling för turismen måste man ha ett braoch varierat utbud av restauranger och hotell. Det ären grundförutsättning för varje satsning.Men man kan inte driva restauranger bara för tu-rister. Det måste också finnas en hemmamarknad.Riksdagsmajoriteten har gjort sitt bästa att förstörahemmamarknaden. På maten som serveras i en restau-rang är det dubbelt så hög moms som när man handlarden i butiken. Förklara det, den som kan! kommersåledes nya avdragsregler för representationen, mind-re än efter förra försämringen.I den kommande debatten skulle jag gärna vilja attLars kunde ge mig något vettigt argument attframföra till restaurangägare, restauranganställda ochalla företagskunder till restaurangerna. Varför skallman återigen minska avdragsrätten?Fru talman! Jag har koncentrerat mitt anföran-de till mom. 5 i utskottets betänkande. Det finns fleraandra viktiga frågor för företagen i detta betänkande.Vi moderater har sammanlagt avgett 5 reservationer.Jag står givetvis bakom alla dessa reservationer. Menför tids vinnande yrkar jag endast bifall till en, nämli-gen reservation 6.Anf. 110 ():Fru talman! Detta betänkande heter Vissa juste-ringar i lagen om räntefördelning vid beskattning,m.m. Ur det skulle jag vilja ta upp några saker somjust innefattas i m.m. Från infördessärskilda regler för småföretag när det gäller tidpunk-ter för redovisning och betalning av mervärdesskatt.Det infördes även nya regler för större företag, menjag tänker nu på de allra minsta.Gränsen för vilka som skall redovisa mervärdes-skatt i särskild självdeklaration höjdes till ett beskatt-ningsunderlag på . Handelsbolaglämnar inte någon särskild självdeklaration och tillåtsinte göra helårsredovisning av mervärdesskatten. Denredovisningsperiod om en månad som infördes i janu-ari 1996 medförde att de mindre handelsbolagenmåste lämna särskild deklaration , vilketnaturligtvis upplevs som betungande.Detta påtalades från sida i en motion,vilket också föranledde skatteutskottet att uppmanaregeringen att återkomma med ett förslag där skatte-reglerna så långt som möjligt skulle vara neutrala tillolika rörelseformer. Vid en interpellationsdebatt medskatteminister instämde han också i att det varett rimligt krav att skattereglerna så långt som möjligtskall vara neutrala till olika rörelseformer. Jag ärbesviken på både skatteministern och utskottsmajori-teten. Jag trodde att de hade menat mer än det förslagsom nu kommer.Regeringen återkommer med ett förslag som ut-skottsmajoriteten har anslutit sig till. Det är visserli-gen ett steg i rätt riktning, men gränsen för en möjlig-het till helårsredovisning har satts till . Dethar också vid utskottsbehandlingen kommit fram från sida inte gjort någondjupare analys - ingen analys alls, skulle jag viljasäga. Och varför skulle just gränsen närdet gäller beskattningsunderlaget innebära konkur-rensneutralitet i förhållande till andra rörelseformermed i beskattningsunderlag? Det ärfaktiskt inte trovärdigt.I betänkandet behandlas också begränsningen avavdragsramen för representation. libera-lerna har den uppfattningen att staten inte skall sub-ventionera alkoholkonsumtion. Även om avdragsra-men nu är mycket liten och inte rymmer större ut-svävningar vill vi från vår sida hålla på kravet att inteta med alkohol i avdragen för representation.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla reser-vationer som upptar mitt namn i betänkandet, men föratt vinna tid åt kammaren yrkar jag vid detta tillfällebifall bara till reservation 4.Anf. 111 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 7.Regeringen har tidigare givit uttryck för uppfatt-ningen att även vin och sprit av förenklingsskäl böringå i avdragsramen vid företagsrepresentation. Det är beklagligt att regeringen alltför oftasäger en sak, och därmed visar en ambition, och sedani realiteten gör ett annat. Man har ställt sig bakom attminska konsumtionen av alkohol i med 25 %fram , och så föreslår man ett skattepoli-tiskt beslut som går i rakt motsatt riktning, dvs. somfrämjar och stimulerar alkoholkonsumtionen.Det är bara kvar . Detta mål harav regering och riksdag ansetts så centralt och viktigtatt man har ställt sig bakom den handlingsplan som ettantal berörda myndigheter har utarbetat. Man sägerett, och så gör man ett annat! Jag vet attdet finns ett engagemang för de här frågorna i detsocialdemokratiska partiet. Varför agerar man såinkonsekvent?Kristdemokraterna anser att staten inte skall geskattesubventioner till vin och sprit. Frånvaron avalkohol i arbetsmiljön bör i stället vara ett särskiltviktigt delmål för att begränsa den totala konsumtio-nen. Reglerna om att inte ta med alkohol i avdragenför representation har i en lång tradition, ochden tycker vi bör värnas. Det steg som togs var felak-tigt.Kristdemokraterna vill arbeta för fyra vita zoner,som vi kallar det, när det gäller alkoholkonsumtion.De gäller graviditeten, ungdomsåren, trafiken och detsom är aktuellt , arbetsmiljön.Fru talman! Mot bakgrund av detta yrkar jag bifalltill reservation nr 7.Anf. 112 ():Fru talman! När man hör salva från kammarens talarstol kan manlätt få intrycket att regeringens proposition skulle varamot småföretagen och företagsamheten. Det är juprecis tvärtom! Det handlar om att underlätta för småoch medelstora företag och att främja deras möjlighe-ter att utvecklas.De små företagen är viktiga för vårt lands eko-nomi. Småföretagen är en viktig tillväxtpotential; deär en viktig möjlighet att utöka sysselsättningen ilandet. Det finns undersökningar som visar att småfö-retagen nu är beredda att öka sysselsättningen. Så vardefinitivt inte fallet när parti be-fanns sig i regeringsställning. Då var det tvärtom!Allt det här positiva beror på att konjunkturen nuhåller på att vända, men det beror också på att rege-ringen och för en småföretagarvänligpolitik. Det viktigaste inslaget i denna småföretagar-vänliga politik är saneringen av den svenska ekono-min. Budgetunderskottet håller på att försvinna,statsskulden planar ut och förtroendet för den svenskaekonomin ökar i motsvarande grad. Det har lett till enenastående sänkning av den svenska räntenivån, somnaturligtvis är det allra bästa för företagen och före-tagsamheten. Det är naturligtvis det viktigaste bidra-get när det gäller att förbättra läget för små och me-delstora företag.Regeringen har också vidtagit en mängd andra åt-gärder, som har efterlyst. Jag skallpresentera dem.Vi har föreslagit och beslutat om ett särskilt små-företagarpaket på . Det ligger enproposition på skatteutskottets bord om permanentlättnad i dubbelbeskattningen av små och medelstoraföretag. Den kostar oss . Vi harbeslutat att sänka arbetsgivaravgiften för den del avlönesumman som understiger . Det är di-rekt riktat till små företag.Nu lägger vi alltså fram ett nytt förslag, och därundviker sorgfälligt att nämna depositiva inslagen. För det första vill vi ändra reglernaför räntefördelning och expansionsmedel i enskildföretagsamhet, vilket ju i allra högsta grad kommer attunderlätta generationsskiften.För det andra skall handelsbolag och europeiskaekonomiska intressegrupperingar bli skattesubjekt förfastighetsskatt, särskild löneskatt på pensionskostna-der och för avkastningsskatt på pensionsmedel. Det ären betydande förenkling, som underlättar både för deskattskyldiga och för skattemyndigheterna.För det tredje föreslår vi att handelsbolag och vis-sa andra skattskyldiga skall få möjlighet att gå övertill helårsredovisning av mervärdesskatt i självdekla-rationen, under förutsättning att beskattningsunderla-get inte går . Det skapar bättre kon-kurrensneutralitet mellan olika företagsformer - det äringet tvivel om den saken.Det är nästan självklart att det finns moderata in-vändningar mot en hel del av detta. ärinte nöjda - de måste till varje pris bjuda över. Deskall införa ännu generösare skatteregler, som natur-ligtvis kostar mer för det allmänna. Och det är inte detvärsta - det kostar inte särskilt mycket mer. Men pådet viset gör man skattereglerna krångligare, och detär med förlov sagt konstigt.I reservation nr 5 pläderar man medstor emfas för enklare skatteregler. I reservation nr 1och 2 gör man precis tvärtom! Jag tycker att Moderatasamlingspartiet måste bestämma sig. Vill ni ha enkla-re skatteregler, eller vill ni inte ha det? Även på denhär punkten avskräcker spåren en smula, om man sertillbaka på era mycket invecklade förslag när detgäller småföretagsbeskattningen under den gångnamandatperioden.Så finns också det som har väckt stora irritation, nämligen ett förslag om be-gränsning av avdraget för representation från 180 till90 kr. Det är riktigt som säger, attdet leder till en besparing på 500 miljoner för staten.Jag för min del tror inte på att detta,som säger, skulle drabba småföre-tagen. Det drabbar möjligen de stora företagen, ochjag tror att de kan bära det. De små företagen, deriktigt små företagen - och det borde ju veta, som säger sig vara ute i verkligheten -använder inte särskilt mycket pengar för representa-tion. De har helt enkelt inte tid för det, utan de sysslarmed andra saker, som förmodligen är viktigare. Ävenföretagen måste ju faktiskt vara med i den viktigasaneringen av den svenska ekonomin. De kan inteställa sig utanför när barnfamiljer, pensionärer ochandra får ställa upp. Då måste företagen vara med,och då måste vi ta besparingarna där de gör minstskada. Om detta sedan leder till sänkta räntor förföretagen, vilket det gör, vinner de ju flerfalt på ensådan åtgärd.Det finns tre stycken reservationer när det gällerrepresentationsavdraget. Två av dem kan sägas repre-sentera ytterlighetsalternativ. En reservation, denmoderata, vill att vi skall behålla det nuvarande av-draget på , och en annan vill ta bort avdragethelt och hållet, dvs. att det skall vara på . Som såofta annars ligger sanningen i det här fallet någon-stans mittemellan, och där, fru talman, där finns detsocialdemokratiska och centerpartistiska förslaget på90 kr.Jag skall be att få yrka bifall till utskottets hem-ställan på samtliga punkter och avslag på reservatio-nerna.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! När pratar om att detinte var något särskilt företagarvänligt klimat underden borgerliga tiden pratar han om saker som han intehar någon kännedom om. Jag råkade då befinna mig iden s.k. verkligheten, som nämnde. Jag levde i detta, och jag vet hur posi-tivt man, trots de stora finansiella kriserna som vihade i och i större delen av västvärlden, upp-levde de förändringar som gjordes.