prot · GK093 · 1996-09-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:3Torsdagen den 19 septemberKl. 14.00 15.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------1 § Nya riksdagsledamöter, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för nya ersättareför riksdagsledamöterTill har från Riksskattever-ket inkommit bevis om att , Älvsjöoch , (båda s) utsetts till nyaersättare för riksdagsledamöter fr.o.m. den 20 augusti1996.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och den nya bilagan till bevis för ersättareoch därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 7 september 1996Lars /om granskning av bevis för riksdagsleda-möter och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Riksskattever-ket inkommit bevis om attdels (), , utsetts tillny ledamot av fr.o.m. den 17 september1996 sedan () avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare för riks-dagsledamöter har i detta fall utsetts ,, , ochPirjo Veteli, , (alla s),dels , , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan ChristinaZedell (s) avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsleda-mot. Till ersättare för riksdagsledamöter har i dettafall utsetts , , ,, , , , , , , Len-nart , , , , , , , , , och ,, (alla s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 18 september 1996Lars /§ Meddelande om plan för kammarens sam-manträdenTalmannen meddelade att en plan för kammarenssammanträden delats till kamma-rens ledamöter.3 § Meddelande om debatt med anledning avbudgetpropositionenTalmannen meddelade att med anledning av bud-getpropositionen skulle debatt anordnas fredagen den20 september kl. 9.00. I debatten skulle finansministerErik (), (), (), (), (), () och () delta.Talmannen meddelade vidare att i meddelandesom delats ut framgick debattregler som överens-kommits med företrädare för partierna.4 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Vi inleder nu frågestund, den förstaunder detta . Följande statsråd kommer attdelta: utrikesminister , socialmi-nister , miljöminister ,jordbruksminister , statsrådet , statsrådet och statsrådetUlrica . Utrikesministern svarar på såvälallmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget an-svarsområde i regeringen. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inom rege-ringen.Jag hälsar regeringens företrädare välkomna ochber er inta era platser.EU-stöd till miljöorganisationerAnf. 2 ():Fru talman! Det verkar som om man inom EU ge-nom ministerrådet har fattat beslut om att skära nedbudgeten på så sätt att stöd till miljöorganisationernainom EU inte längre kommer att utgå. Det är bud-getministerrådsmötet som har fattat det här beslutet,som fick stöd av - dock icke av t.ex. Dan-mark. Det här har väckt viss förstämning, berättigadsådan, hos miljöorganisationerna.Jag undrar om miljöministern med utgångspunkt imiljöresonemang vill berätta hur hon tänker korrigeraden här situationen och se till att det här beslutet fåren annan inriktning.Anf. 3 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om att det här sågmycket allvarligt ut när man såg det i tidningarna.Lyckligtvis är läget inte riktigt så allvarligt. Skälet tillatt man inte fattade beslut om det här anslaget var attdet inte fanns formell grund för anslaget, dvs. manhade inte beslutat om det i rätt ordning. Man kommerdock att fatta beslut om anslaget så attmiljöorganisationerna får sina pengar, om än någotsenare än om kommissionen hade skött den här fråganrätt från början.Anf. 4 ():Fru talman! Jag är naturligtvis väldigt glad försvaret, om det nu innebär att genom sin före-trädare i ministerrådet kommer att se till att miljöor-ganisationerna får det här stödet. Ett sådant löfte frånmiljöministern är jag väldigt glad över.Anf. 5 Miljöminister ():Fru talman! Miljöorganisationerna kommer att fåsina pengar. Förmodligen sker det som jag sade på enannan formell väg; det blir kommissionen som ser tillatt miljöorganisationerna får sina pengar. hardock aldrig ifrågasatt anslaget till miljöorganisatio-nerna som sådant. Det var bara en formell debatt om ivilket forum beslutet skulle fattas.Regeringspartiets relation till LOAnf. 6 ():Fru talman! Min fråga är till statsrådet och fackföreningsrörelsen har hotat att dra indet årliga stödet på ca till rege-ringspartiet om inte några fackliga krav tillgodoses.Oviljan att stöta sig med fackföreningsrörelsen synstydligt i Socialdemokraternas och uppgörel-se om förändringar i arbetsrätten. Med några få ordavfärdas t.ex. företagens önskemål om en revideringav turordningsreglerna i LAS. Anser statsrådet att detär lämpligt att regeringspartiet tar emot pengar av LOsom så tydligt villkoras med att LO:s synpunkter skalltillgodoses?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Som säkert har upp-märksammat är LO starkt kritiskt mot det förslag omarbetsrätten som vi har förhandlat fram med Centern.Vi tycker att det är ett bra förslag, och vi kommer attpresentera en proposition till den 30 okto-ber utifrån de förhandlingar som har varit.Jag tror också att den artikel som stod i DagensIndustri , där man hade vänt sig till 500 småföre-tag med mellan 5 och 200 anställda, talar sitt tydligaspråk om att det inte är turordningsregeln som gör attföretag inte nyanställer. av de tillfrågadeföretagen sade sig nämligen vara intresserade av attnyanställa när de nu läst förslaget till ny arbetsrätt.Naturligtvis välkomnar jag den reaktionen.Anf. 8 ():Fru talman! Statsrådet svarade inte på min frågaom lämpligheten. Vad gäller den här artikeln kanskeman också måste titta på vad som står i den fråga somföranleder resultatet. Frågan löd: "Kan du tänka digatt försöka förhandla fram ändringar i arbetsrättenmed facket på ditt företag, till exempel för att ändraturordningsreglerna?" Då är det inte så konstigt attsvaret blir detta, eftersom företagarna vill ha ändradeturordningsregler. Statsrådet har kanske läst den härartikeln på ett sätt som är till fördel för henne själv,men man skall nog se det som att företagarna väl-komnar varje ändring i arbetsrätten.Jag vore dock tacksam om statsrådet svarade påmin fråga om lämpligheten.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte bara läst artikeln utanäven fått ta del av hela undersökningen. Den går isamma tecken, och jag välkomnar resultatet hos små-företagarna av våra förslag till förändringar i arbets-rätten. Vi skall naturligtvis följa upp detta och se omde verkligen leder till så många nyanställningar somde säger. Ingen vore gladare än regeringen om det blirså.Beträffande lämpligheten tycker jag att den dis-kussion som har varit talar sitt tydliga språk. Vi kom-mer att presentera ett förslag till förändringar i arbets-rätten med proposition i ,trots kritik från många olika håll.Svenskt bistånd till militär utrustning samt EU ochbarns rättigheterAnf. 10 ():Fru talman! Jag har två frågor till utrikesministerLena Hjelm-Wallén.Min första fråga gäller om det är möjligt att ge-nom biståndsmedel förse andra länder med militärutrustning.Min andra fråga gäller . Riksda-gen beslöt att regeringen borde föra framatt frågor om barnets rättigheter skulle sättas upp påregeringskonferensens dagordning och beaktas där.Sverige skulle aktivt driva detta. har jag förståttatt ingenting har gjorts på det området, och att Irlandsfamiljeminister vid en direkt fråga säger sig ha tagitupp frågorna bland utrikesministrarna och inte funnitnågot särskilt stöd för att driva dem.Anf. 11 Utrikesminister ():Fru talman! Det var två mycket olika frågor. Menjag kan ändå svara på dem med en gång.Jag antar att första fråga handlarom radarinstallationer i , och Litauen.De har ingenting att göra med att det är en militärutrustning det handlar om. Radar för att övervaka sinagränser har de flesta länder. För att stärka suveränite-ten hos , och bör de också hatillgång till detta.Det är på det sättet man bevakar sina gränser, intepå grund av någon rädsla för militära hot, utan det kanvara illegal flyktinginvandring, det kan vara oljeut-släpp, för att bevaka kusttrafiken osv. Det är ingetkonstigt i det alls. Helt öppna och tydliga handlingarhar beskrivit vår verksamhet i detta avseende.Beträffande den andra frågan, om barn och barn-perspektivet i EU-sammanhang, är det på det viset attalla EU-länder har ratificerat . Där-för är alla länder bundna av detta och kommer ocksåatt arbeta på det sättet.Sedan är frågan om man skall lyfta in detta i EU:slagstiftning. Då skulle vi ju ge EU inflytande över enväldigt stor del, som vi normalt i inte brukaranse skall vara EU:s åliggande.Anf. 12 TALMANNEN:Jag vill uppmana er att ta en fråga i taget med tan-ke på den korta tiden för varje enskilt inlägg.Anf. 13 ():Fru talman! Jag skall hålla mig till den senare frå-gan.När fattade beslut om att uppmana re-geringen att särskilt beakta frågan om barnets rättighe-ter var det inte fråga om att föreslå någon gemensamlagstiftning. Det står tydligt och klart: Frågor ombarnets rättigheter uppmärksammas vid regeringskon-ferensen, och barnperspektivet beaktas i förberedelse-arbetet inför EG-beslut som rör barn, utan att EG fårkompetens att lagstifta.Det är det jag vill hävda. Jag har inte settnågra tecken på att regeringen har drivit eller tagitupp dessa frågor. Jag vill därför gärna skicka med enförhoppning om att man gör det framöver, eftersomarbetet inte är avslutat i regeringskonferensen.Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! Om man arbetar med denna fråga di-rekt i regeringskonferensen handlar det ju faktiskt omatt ändra EU:s traktat. Då är vi inne på lagstiftning.Däremot, och där tycker jag att socialutskottet haralldeles rätt, skall vi bevaka barnfrågor i EU-sammanhang. Självfallet skall vi det. Senaste tillfälletjag gjorde det var när utrikesministrarna träffades. Dåhade vi faktiskt under samma möteen diskussion om de mycket allvarliga händelserna iBelgien och hur vi ministrar skulle kunna följa uppkonferensen i mot sexuell exploatering avbarn.Assistansersättning till funktionshindradeAnf. 15 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerMargot Wallström.Sedan beslutet om förändringar i lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade harträtt i kraft kommer det rapporter om att begreppetSärskilda skäl tolkas mycket hårt av försäkringskas-sorna. Flera svårt funktionshindrade som harhaft rejäl assistansersättning har fått försämringar.Jag vill därför fråga socialministern om hon har föravsikt att följa upp detta och eventuellt vidta någraåtgärder.Anf. 16 Socialminister ():Fru talman! Naturligtvis skall vi följa denna för-ändring mycket uppmärksamt. Detsamma skall förståsSocialstyrelsen och andra av våra tillsynsmyndighetergöra. är det väl litet för tidigt att dra slutsatser avförändringen, men vi håller självklart ögonen på detta.Anf. 17 ():Fru talman! Jag tackar för det. För några kan detju vara ganska bråttom, t.ex. för skolbarn som nuinför höstterminen inte får ha kvar sin personligaassistent i skolan och kanske får avstå från den frivil-liga skolgången.Det är tydligen så att försäkringskassorna hänvisartill att det nu är domstolarna som skall avgöra. Dethär skapar naturligtvis mycket bekymmer och oro fördem som är drabbade. Jag ser det som mycket angelä-get att man tittar på detta.Anf. 18 Socialminister ():Fru talman! Som jag sade tidigare är det självklartatt vi skall följa detta med intresse. Jag gör ändå be-dömningen att man försöker att hitta lokala lösningarsom följer lagens intentioner. Jag hoppas att man skallfortsätta att göra det och hellre följa en generös ochhuman linje än att vara för tuff.Följderna av en sänkning av ölskattenAnf. 19 ():Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till Mar-got . Det gäller den aviserade sänkningenav ölskatten.Alla forskare är eniga om att det är tillgänglighetoch prissättning som mest av allt påverkar alkohol-bruket och kanske främst missbruket.Med tanke på att så många tror att det kommer attmedföra en stor ökning både av dödsfall och av sjuk-vårdens kostnader, undrar jag vad tänkt göra för att möta den förmodade ökningenav alkoholbruket om ölskatten sänks.Anf. 20 Socialminister ():Fru talman! Vi tar detta på allra största allvar.Naturligtvis är vår utgångspunkt att alkoholpolitikeninte skall vara utformad så att den framkallar hånflinhos stora delar av befolkningen och därmed så små-ningom mister sin legitimitet. Vi måste också anpassaoss efter hur verkligheten ser ut, med ett behållandeav skydd för ungdomar.Samtidigt måste vi naturligtvis arbeta med delvisnya verktyg. kommer jag att kalla tillmig våra myndigheter och institutioner som jobbarmed de här frågorna för att diskutera hur vi skall mötadet hot som vi kan se framför oss. Hur skall vi gemen-samt utforma informationskampanjer och andra insat-ser så att vi kan upprätthålla grunderna i vår alkohol-politik?Anf. 21 ():Fru talman! Det där kan låta gott och väl. Jag sågen lista över de institutioner som kallat till sig. Jag vet inte om den var fullständigpå något sätt, men jag saknade där både de poliklini-ker och den sjukvård som sysslar mycket nära medmissbrukets offer. Jag saknade också nykterhetsorga-nisationerna som ändå på många sätt har bidragit tillatt hålla alkoholmissbruket nere.Jag undrar: Finns det inte fler åtgärder som Mar-got redan har tänkt på? Alla forskare äreniga om att en åtgärd som sänkt pris, som gör alko-hol betydligt tillgängligare, har en stor inverkan påmänniskor så att de brukar alkohol i större utsträck-ning.Anf. 22 Socialminister ():Fru talman! Vi måste ta till alla de metoder som vikänner, alltifrån att bekämpa hembränning, smugglingoch allt vad det kan vara gemensamt med polis, tulloch andra - och där har vi redan ett stort antal projektpå gång -, till att mobilisera alla våra myndigheteroch institutioner som arbetar med de här frågorna,och organisationerna.På den punkten har jag mycket gott samvete. Vihar , och jag, haft en mycketnära kontakt med nykterhetsorganisationerna. Detkommer att bli fler tillfällen att tala med dem, och jagser också fram emot att vi skall kunna tilldela dem endel medel så att de också har resurser att driva de härfrågorna både i EU-sammanhang och genom aktionerhär i . Självklart skall vi möta den här fråganpå många fronter.Anf. 23 ():Fru talman! Jag är helt överens med MargotWallström om att man bör ta till ett mycket brett fältav åtgärder och fortsätta med de medel som vi redanhar. Men jag undrar ändå om det är klokt att släppa ettmedel som har visat sig ganska effektivt innan manhar kommit på några metoder som verkligen kan göraen stor skillnad. Jag tycker att det är ansvarslöst. Vihar nu en ökning av bruket av starköl som är mycketoroande, främst bland ungdomar.Anf. 24 Socialminister ():Fru talman! Vi kan inte blunda för att det här är ettstort problem. Det är inte längre geografiskt begrän-sat, utan det håller på att bli en kommersiell handel.Det som till syvende och sist står på spel är ju tilltrontill hela vår alkoholpolitik. Det får inte vara så att mani ungdomsgruppen tar emot vår alkoholpolitik ochvåra bestämmelser med ett hånflin, som jag sade. Vimåste naturligtvis se att detta nu är en verklighet somvi får lov att tampas med. Vi kan inte blunda ochlåtsas som om ingenting har hänt, för någonting harhänt. Vi måste se till att välja verktyg och utformavåra insatser så att vi anpassar oss och så att vi ser tillatt slåss för det som är grundläggande i alkoholpoliti-ken.Förändringar i fastighetsskattenAnf. 25 ():Fru talman! har i olika omgångar beslu-tat om höjda fastighetsskatter, vilket gör att en delmänniskor får svårt att bo kvar i sina hus. Det knötsdå förhoppningar till uttalanden som regeringsföreträ-dare gjorde om att det skulle bli förändringar. Det vihar sett av det nu är en lagrådsremiss som enligt mittförmenande innebär alltför små förändringar.Min fråga till skatteministern är därför om han un-der det som är påbörjat avser att läggafram några fler förändringar på fastighetsskattensområde eller om detta är den slutliga förändring somskall kopplas till de uttalanden som gjordes undervåren.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Bakgrunden till fastighetsskattehöj-ningen känner ju och övriga leda-möter väl till: statsfinansiellt kaos och behov av attbåde stärka statens inkomster och att spara på utgif-terna. Den särskilda bakgrunden till fastighetsskatte-höjningen rörde det förslag som fanns om att snabbaretrappa av räntebidragen för de nybyggda årgångarnabostadsrätter . Vi gjorde dåbedömningen att det skulle hota många bostadsrätts-föreningars fortbestånd. Bättre vore att fler var medoch bar den bördan.Carl anser att skatter kan sänkas, detvet jag. Det är mer sällan vi får höra vilka utgiftersom skall bort. Men när det gäller fastighetsskattenvar den ett sätt att låta fler solidariskt bära bördan änbara dessa bostadsrättsägare. Sedan har regeringenlagt fram ett förslag för att lindra effekterna för demsom fått den mest kännbara höjningen av fastighets-skatten. Regeringens bedömning är att det är en poli-tik som är väl avvägd. De som får mest kännbarahöjningar får på sig innan de kommer in i denhögre skattenivån.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tolkar svaret på det sättet att stats-rådet inte avser att lägga fram några fler förslag omförändringar på fastighetsbeskattningens områdeunder det här . Det innebär att problemenkommer att kvarstå i väldigt stor utsträckning förmånga människor. Det visar sig ju, åtminstone omman skall gå efter lagrådsremissen, att detta intekommer att leda till önskade effekter i samtliga fall.Jag vill ställa en följdfråga till detta. Anser stats-rådet att det finns några andra skäl än statsfinansiellaför att behålla de höga fastighetsskatterna?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Fastighetsskatten ger detta år sam-manlagt ca i statliga inkomster.Det är en oerhört väsentlig del av statens intäkter. Detär mycket mer än vad barnbidragen kostar under ettår. Det är hälften av vad staten ger till kommunernaunder i bidrag. Det är halva försvaret. Det ärklart att det är en oerhört väsentlig intäktskälla. Sam-tidigt har vi fortfarande inte fullt ut sanerat statensfinanser. Det är inte möjligt att sänka skatter ochsamtidigt föra en ansvarsfull välfärdspolitik, och detär regeringens mening att fastighetsskatten är en cen-tral del av det som alla måste bidra till för välfärden.ArbetsrättenAnf. 29 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till bi-trädande arbetsmarknadsminister tog ju för regeringen att få fram ettlagförslag om arbetsrätten, och när man läser lagråds-remissen konstaterar man att väldigt mycket byggerpå att kollektivavtal sätts i förgrunden. Med den långatid som detta har tagit blir man ändå litet förvånad närman läser om ikraftträdandet. Ikraftträdandet skall skeden förutom när det gäller reglerna pålokal nivå. De träder i kraft först den 1 juli 1997.Härigenom får parterna på arbetsmarknaden längre tidpå sig att anpassa sig till den nya regeln.Den fråga jag skulle vilja ställa med anledning avdetta och den kritik som har kommit från LO är: Detär väl inte så att arbetsmarknadsministern tänker geLO och de centrala organisationerna möjlighet attbesluta att de lokala avtal som man nu ges möjlighettill inte får träffas? Av vilken anledning väntar halvår ytterligare när det gäller den här delen?Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Jag skulle först vilja säga att jag intetycker att regeringen har dragit ut med dennafråga. Parterna hade på sig, och vihar presenterat en överenskommelseöver blockgränserna kring förändringar i arbetsrätten,och jag tycker att det är bra jobbat. Det var viktigt attgöra så.Anledningen till att alla saker inte kommer att trä-da i kraft är att en del av de saker som viföreslår skall bli dispositiva berörs av EG-direktivoch av ILO-överenskommelser, och vi tycker att detär viktigt att alla har en chans att sätta sig in i på vil-ket sätt detta kan beröra förhandlingarna.Anf. 31 ():Fru talman! Att det här gick snabbt, det får nog ståför biträdande arbetsmarknadsministern. Det är noginte så många som anser att det gick snabbt.Jag skulle vilja ställa en fråga vad gäller det härmed lokala avtal. Anser biträdande arbetsmarknads-ministern att det vore fel om LO i sina regler tog in attlokala avtal inte får slutas utan att det skall bestämmaspå central nivå? Meningen är att de lokala avtalenskall kunna slutas även om de är försenade. Är det rättuppfattat?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Om LO skulle fatta beslut om att allaavtal skall slutas på central nivå skulle det inne-bära ett steg tillbaka. Verkligheten är sådan att ettflertal av våra förbund redan nu träffar överenskom-melser lokalt. Vi tycker att det är ett bra sätt att jobba.Nu föreslår vi att man också i lagen tillåter förbund attträffa överenskommelser lokalt utan att peka ut attdetta skall ske centralt, vilket lagen har gjort.Vi tar alltså bort skrivningen om att detta måste skecentralt. Vi låter förbunden fortsätta jobba som de hargjort tidigare, och vi vill att de skall ta hänsyn till deEG-direktiv och som finns.Anf. 33 ():Fru talman! Kan man förtydliga detta med att detvore ett steg tillbaka? Ministern tycker alltså att LOinte skall göra så här, utan de lokala avtalen skallslutas. Är det rätt uppfattat?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! I förslaget står det att om det finns ettcentralt kollektivavtal mellan arbetsgivare och fackligorganisation lägger inte lagen sig i var parterna sedangör avvikelser från det avtalet. Men det måste finnasett centralt avtal mellan arbetsgivare och lokal fackligorganisation. Vi säger då att det faller ut en automa-tisk rätt att, där förbunden tycker att det passar bäst,göra överenskommelser om avvikelser om det finnsen facklig organisation. Vi föreslår inte att det skallbli möjligt för företag att stifta individuella avtal. Detmåste finnas en facklig organisation eller en fack-klubb. Då tycker vi att det är ett bra sätt att gå tillväga.TV-reklam riktad till barnAnf. 35 ():Fru talman! Jag önskar ställa en fråga till utri-kesministern, och den handlar om TV-reklam riktadtill barn inom EU och naturligtvis också . Vihar ju ett förbud mot detta , ett förbud som om jaghar förstått det rätt enligt Reuter prövas i , där en generaladvokat som svar på enfråga har sagt att det mesta tyder på att vi inte kan fåbehålla den här lagstiftningen.Jag vill fråga utrikesministern hur hon bedömersituationen och om vi verkligen löper den risken.Anf. 36 Utrikesminister ():Fru talman! Jag har också läst det som HolgerGustafsson tar upp här. Jag inser att det här är enmycket snårig materia och det är en juridisk materia ihög grad just nu där man ser efter var gränserna går.Vi vill naturligtvis göra vad vi kan för att värna attvåra barn inte skall få över sig reklam på ett okontrol-lerat sätt, men det är inte alldeles glasklart hur vikommer att lyckas med det. Vi får komma tillbaka tilldet när vi vet mera om hur den juridiska processenskall vara. Jag tror att det är bra om sedan för den diskussionen med kulturministern.Anf. 37 ():Fru talman! Jag kan kanske ändå få behålla utri-kesministerns uppmärksamhet eftersom jag har börjatmed det.Om vi skulle förlora den här prövningen i domsto-len, är utrikesministern eller regeringen då beredd attta upp den här frågan på ett annat sätt än via domsto-len, på politisk nivå?Anf. 38 Utrikesminister ():Fru talman! Vi försöker i skydda vårabarn mot reklam av det här slaget. Om den väg som vinu har gått inte längre visar sig vara framkomlig, skallvi självfallet titta på andra metoder. Men det kännssamtidigt att vi blir mer och mer kringrända av denlagstiftning som finns internationellt. Det blir svårareoch svårare för ett enskilt land att hålla det här utanföross.Jag kan inte gå djupare in i detta just , så vi fåråterkomma till den diskussionen.Principbeslutet om pensionsreformenAnf. 39 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetWallström.I regeringsdeklarationen står det angående pensio-nerna:"Det är angeläget med en bred politisk enighetkring framtidens pensioner. Arbetet med att reformerapensionssystemet fortsätter.