prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Det ärförklarligt att man gör så här.Låt oss för vända på perspektivetoch resa några andra frågor, t.ex.: Är situa-tion så eländig som många talare har gett uttryckför? Finns det inga tecken i skyn? Skulle vi möjligengenom en annan debatton rent av hjälpa en positivutveckling på traven?Jag skall ge några svar. Det finns ett antal faktorersom ger anledning till en sansad optimism. Sverigetillhör fortfarande de länder som har de minsta socialaoch ekonomiska klyftorna. Vi har tvingats göra omfat-tande besparingar, men vi har ändå lyckats behållakärnan i vår modell och välfärd. När utvecklingen iekonomin nu vänder är detta en god grund att byggavidare på.Regeringens bedömning i budgetpropositionen äratt arbetslösheten sjunker till . Dennabedömning har av många kritiserats för att vara föroptimistisk. Men vi ser just nu att antalet nyanmäldaplatser ökar något. Antalet varsel och konkurserminskar. Det finns en mycket svag, men ändock,uppåtgående tendens när det gäller sysselsättningen.Perioden är kort och förändringarna små, men manmåste se det i ljuset av det som händer i ekonomin iövrigt. Det ser positivt ut för ekonomin, men det av-speglar sig ännu inte i arbetslöshetsstatistiken. Vi vetatt vändningen kommer, frågan är bara när och i vil-ken omfattning.I förra veckan kom ekono-miska prognos. Den bekräftar på ett bra sätt den be-dömning som regeringen gjorde i finansplanen. Förovanlighetens skull är de flesta ekonomer eniga isynen. Vi står inför en konjunkturuppgång. Inflations-takten är rekordlåg, historiskt och internationellt.Exporten fortsätter att utvecklas positivt, och produk-tionskapaciteten i näringslivet förbättras. Det gör attdet finns goda tillväxtutsikter. Enligt Konjunkturinsti-tutet beräknas underskottet i den offentliga sektornssparande bli av bruttonationalprodukten redaninnevarande år och mellan 1,5 och . Sta-tens lånebehov minskar kraftigt.Den sanering som vi gjort, tillsammans med fram-för allt men också i vissa delar medVänsterpartiet, slår igenom på en rad andra områden.Räntan har som sagt sänkts 24 gånger sedan 1992.Räntegapet i jämförelse med övriga länder, främstTyskland, har minskat kraftigt. Det har alltså varitstora och dramatiska förändringar inom de här tvååren. Jag tycker att vi med stolthet kan säga att vi haråterupprättat förtroendet för den ekonomiska politikeni . Därmed har vi politiker återtagit den maktsom vi inte hade och som den borger-liga regeringen inte hade 1992. Vi är åter, som jagbrukar uttrycka det, herrar och damer i eget hus.Det har varit smärtsamt, det vet vi alla. Det ärtunga pålagor som vi har tvingats lägga på alla grup-per i . Men kan vi se att en skördetid kom-mer. står vi då politiken kommer attbära frukt också vad gäller fler arbeten. Vad är det förtecken som tyder på just det? Jo, efterfrågan på hem-mamarknaden ökar. Traditionellt betyder det mer försysselsättningen än exportmarknaden. Den privatakonsumtionen ökar när det gäller det som brukarbetecknas som sällanköpvaror, och den ökar för bilar.I morse kunde vi på nyheterna höra att vi på fastig-hetsbranschen kan se en tydlig positiv rörlighet. Stårde gamla tecknen sig kommer detta att resultera i flerjobb.Den ljusa ekonomiska situationen gör också attmänniskor börjar få mer pengar över. För hushållenbetyder det att deras disponibla inkomster ökarmed . Det betyder mycket att räntan harsänkts.Den person som tog ett lån med fast ränta un-der betalade ca 13 procentenheter.I dag går det att binda samma lån vid , och detär en mycket stor skillnad. Ett företag som gör eninvestering kan få ned räntekostnaden jämförtmed 1994 med 40 %.Jag säger detta för att peka på den positiva bety-delse som den ekonomiska politiken har för enskildaoch företag, även om man som enskild inte alltidkänner det direkt. Men ingen behöver längrevara rädd för skyhöga räntor av det slag som vi sågtidigare.Det finns också andra positiva tecken. Det finnsbranscher och regioner som växer. Till de senare hörStockholmsregionen samt och Kristian-stads län. En bransch som utvecklas positivt är, sommånga här har sagt, den privata tjänstesektorn, främstuppdragsverksamheten, dit bl.a. databranschen räk-nas.Vissa delar inom industrin utvecklas bra. Det gäl-ler elektronik-, kemi- och läkemedelsindustrin. Depersoner som analogt med detta nu efterfrågas är desom har hög utbildning eller bred yrkeskompetens.Men jag vill med tanke på den debatt som harförts säga att vi för den skull inte skall glömma bortden offentliga sektorn. fick kommuner ochlandsting 3 miljarder extra, vilket i sin tur förhindraruppsägning av mellan 10 000 och 15 000 personer,företrädesvis kvinnor, som jag tycker att vissa debat-törer har talat väldigt bra om. Det gäller inte minstElving . Den debatten behöver jag inteupprepa.Herr talman! överlämnar vi till vårtförslag vad gäller territoriella sysselsättningspakter.Det är ett förslag där EU skall välja ut ett sextiotalområden som skall belysas och fungera som föredö-men för andra.De områden i som är aktuella är Öre-sundsregionen, , och Jämtlandslän, del av och . Dessa regionerhar var och en något särskilt. De drivs av olika moto-rer - det kan vara eller kommunen eller enkombination med näringlivet - och de har alla sinspeciella framtoning. Vi lämnar över dem tillBryssel och hoppas att få acceptans för att de regio-nerna skall bli föredömen i för de andra EU-länderna.Herr talman! Vi står nu . Då träder enrad beslut som fattades av i kraft. Om19 dagar öppnas ytterligare möjligheter. Då händer enmängd saker som har räknats upp av både JohnnyAhlqvist och och som jag därförinte behöver upprepa. Till de uppräknade punkter somär positiva för näringslivet och för de enskilda männi-skorna skall läggas den utbildningssatsning som dis-kuterades här i kammaren i går.På det här viset skall vi steg för steg pressa nedarbetslösheten. Varje halvår skall vi komma tillbakahit till . Det är en tvingande metod som jagtycker är mycket bra och som vi har åtagit oss. Då kanvi se hur långt vi har kommit och säga: Här är vi ,men vi skall dit, och därför föreslår vi det här.Det finns, som många har sagt, inga enkla troll-formler för detta arbete, utan det är en process somkräver en rad olika insatser av en rad olika aktörer,inte enbart av vare sig arbetsmarknadsministern, re-geringen eller ens hela riksdagen.Jag skulle, om jag hade haft tid, också ha velat sä-ga någonting om det övriga arbete som vi håller påmed i EU och som handlar om sysselsättningsrappor-ten, den rapport som och diskuteras iDublin och som är väldigt svensk. Jag får återkommatill detta i en replik.Anf. 49 HANS () replik:Herr talman! Jag skulle bara vilja höra om Marga-reta i en replik har tid att svara på några avde frågor som jag ställde. En del frågor kretsade kringa-kassans roll och de motsättningar som man kan semellan ökade krav på en omställningsförsäkring ochutnyttjande av a-kassan för sysselsättningsskapandeverksamhet. Andra frågor handlade om motsättningenmellan sysselsättningspolitiska och arbetsmarknads-politiska mål som de är formulerade i regeringens ochriksdagens texter.Det var trots allt en ganska positiv syn som gav uttryck för. När jag har gått ige-nom AMS prognoser och arbetsmarknadsutsikter för1997 har jag på s. 39 funnit en sammanfattning som äroerhört dyster. Där beskrivs ökade regionala obalan-ser, växande strukturell arbetslöshet, ökade svårighe-ter för korttidsutbildade kvinnor, äldre arbetssökande,handikappade och utomnordiska medborgare, som serframför sig ökad rundgång och längre inskrivningsti-der.Samtidigt ser jag på den åtgärdsmix som jag i enreplik till beskrev. Det är uppenbartatt vi har tappat kvalitet i arbetsmarknadspolitiken,och jag är intresserad av att höra hur ser på den frågan.Vad sedan slutligen gäller det initiativ som tas iBryssel vill jag säga: Kunde ni inte ta rejäla initiativ iSveriges riksdag här i ? Det vore fina fis-ken. Det trista är att vi annars på något sätt blir bero-ende av bidrag och av vad man säger i . Jagvet inte riktigt vad det nya initiativet innebär, men vadjag saknar är konkreta program som utvecklar olikaregioner i . Vi skall snart tala om regionalpo-litik, men visst saknas det väldigt mycket på det sys-selsättningspolitiska området.Anf. 50 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Låt mig säga någonting om a-kassansroll. A-kassan skall - det är därför som vi gör om denfrån grunden - byggas om till att bli en omställnings-försäkring. Det betyder att när vi kommer tillbaka tillriksdagen med en proposition är det förhopp-ningsvis fråga om en sammanslagning av KAS och a-kassan. Det kommer att föreslås en höjning av ersätt-ningsnivån från till . Den höjningen kom-mer att vara finansierad i enlighet med de överens-kommelser som socialdemokraterna harträffat med Landsorganisationen.Det kommer att finnas en bortre parentes, men vikommer också att presentera vad som skall hända intebara bakom den bortre parentesen utan kanske fram-för allt inom denna. Det är viktigt att så få som möj-ligt hamnar bortom parentesen. Då måste vi kraftsam-la ännu mer och på ett annat sätt än vi gjort hittills.Jag skulle också vilja säga något om en fråga somHans Andersson ställde tidigare. Han ställde också enfråga om det arbetsvillkor som nu beslutaratt skjuta upp för att vi skall kunna bygga a-kassan iett sammanhang. Det arbetsvillkoret var oerhört re-striktivt, och det var väl också därför som det väckteså mycket protester och reaktioner. Det är en själv-klarhet för mig att man i ett sådant läge inte återkom-mer till med ett likadant förslag. Därmed ärinte sagt att det skall se ut just så som det gör i dag.Arbetsmarknaden förändras, och då kan det behövagöras vissa justeringar också i arbetsvillkoret.Anf. 51 HANS () replik:Herr talman! Jag väljer att tolka situationen posi-tivt. Jag har uttryckt utomordentligt hård kritik motdet a-kassebeslut som har fattats tidigare och är alltsåmycket stark motståndare mot den lösning som rege-ringen då föreslog. Det är tillfredsställande att Marga-reta särskilt markerar att arbetsvillkoren,som de tidigare utformades, inte är realistiska.Låt mig säga att vi väl skall ha en konstruktiv atti-tyd och försöka bidra till att skapa en bättre situation.Låt mig upprepa inställning, nämligenatt det handlar om en omställningsförsäkring frånjobb och över arbetslöshet till jobb. Det handlar inteom en omställning från jobb till en försörjning påmycket låg nivå, där man hamnar utanför arbetsmark-naden.Jag ställde några andra frågor också. Låt mig taupp frågan om den offentliga och den kommunalasektorn. Det finns många människor som har jobbat ioffentlig sektor; på en skola, på ett sjukhus eller på ettvårdhem. Sedan har de blivit arbetslösa, gått ut ochfått a-kassa och kommer i dagens situation tillbaka tilloffentlig sektor i olika former genom ALU, OTA ellervad det kan vara. Detta kan vara början på en totalsegregering av svensk arbetsmarknad, där några harjobb, avtalsvillkor och rimliga löner medan andrajobbar men inte på riktigt, trots att de behövs så väl.Vore det inte bättre, , att lyftaöver en del av resurserna till ordinarie, riktiga jobbsom verkligen behövs? Det finns motionsyrkandenom detta. Det vore också en stor kvinnosatsning. Vi iVänsterpartiet, och många inom socialdemokratin, harvarit inne på detta. Men vi kan inte göra någontingom inte sanktioner kommer från regeringen - åtmins-tone kan inte riksdagsmajoriteten göra särskilt myck-et, har jag lärt mig.Anf. 52 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning om a-kassans roll. Den skall vara en omställ-ningsförsäkring när man mister ett jobb, för det kom-mer att hända. Jag tror att vi kommer att se framföross en arbetsmarknad som blir mycket annorlunda änden vi är vana vid. Det betyder att man inte börjarsom 18-åring på ett jobb för att sluta på det samma.Man kommer att behöva byta jobb under sitt liv. San-nolikt kommer man kanske att bli arbetslös under enperiod, och då skall arbetslöshetsersättningen vara enomställningsförsäkring så att man kan gå från ett jobbtill ett annat. I den skall också ligga möjligheter tillutbildning och kompetenshöjning.Den offentliga sektorn har debatterats mycket densenaste tiden. Som jag sade har det satsats tre miljar-der kronor ytterligare på den. Jag tycker att det ärväldigt intressant att konstatera den oerhörda attityds-förändringen till offentlig sektor man ser om manjämför 90-talet med 80-talet. Då var nämligen offent-lig sektor någonting som väldigt många, om inte pra-tade illa om, så i alla fall väldigt gärna ville skära nedför nedskärandets egen skull. Det var en ideologi attden offentliga sektorn skulle bli så liten som möjligt.Det var en ideologi att avreglera och privatisera. I daghör vi inte alls den debatten, utan tycks en stormajoritet av svenska folket och uppenbarligen ocksåav vara glad i den offentliga sektorn. Dettakommer naturligtvis också att återspegla sig i politi-ken vad det lider.Låt mig avslutningsvis kommentera sagan omHans och . Den var väldigt ruskig. Hans ochGreta var rätt illa ute. De lockades av häxan och deförföriska pepparkaksdofterna. Men det var en falsklockelse, och häxan försökte förgöra dem. Därför,, kanske det kan vara klokt att ha enElving för att hålla häxan borta.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag skall till skillnad från arbets-marknadsministern inte ägna mig åt att bedöma denintellektuella skärpan i samtalet.Jag kan dock konstatera att det inte enbart är jagsom talar om fiasko för den socialdemokratiska ar-betsmarknadspolitiken. I den 4 decemberskriver man med stora bokstäver om detta, över enfemspaltig rubrik och med en bild på en förtvivladarbetsmarknadsminister. Tidningen konstaterar attarbetslösheten är lika hög som när s vann valet 1994.Detta är fakta. Jag förstår att att det är jobbigt att prata kring dessa fakta,och att hon i stället ägnar större delen av sitt anföran-de åt angrepp på den borgerliga regeringen. I stort setttalar hon som någon form av ekonomiminister. Mennär man talar om arbetslöshet är det faktiskt så här. IAMS prognos sägs följande: Antalet arbetslösa per-soner i åtgärder har stabiliserats på en mycket högnivå. Tillgången på lediga platser är fortfarande heltotillräcklig för att kunna förbättra situationen för dearbetssökande. Detta står i AMS pressmeddelande.Låt mig återgå till frågan om det är kommunalajobb eller inte vi skall ha. Jag har ett antal utdrag urvad arbetsmarknadsministern och finansministern harsagt. Arbetsmarknadsministern sade i ett uttalande iseptember att det visst måste gå att flytta pengar somändå finns inom den offentliga sektorn så att kommu-nerna får litet mer. Vad säger då finansministern omdetta uttalande? Jo, att det inte är någon lösning attanställa alla arbetslösa i vården. Vi måste satsa på enlivskraftig privat sektor. Det är bara den som kanbetala den offentliga sektorn.Det kanske vore bra om arbetsmarknadsministernoch finansministern då och då pratade med varandraså att det blev en intellektuell klarhet i vad den soci-aldemokratiska politiken består av.Anf. 54 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! refererar - somvanligt, höll jag på att säga - till vad han läser i . Det är intressant att han läser Aftonbladet.Samtidigt skall man väl ibland ta det som står i tid-ningarna med en nypa salt.Det som jag kommenterade var all-männa utfall över tillståndet i . Återigen sägerhan att det inte blivit några resultat , attingenting har hänt, att landet, företagarna och allt ärett enda fiasko. Jag menar att har fel idetta. Dessutom har han fel i sak på en siffra när hansäger att OTA har gett 186 jobb. Det var i förra veck-an! Man skall följa statistiken . Dåmärker man nämligen att antalet ökar. finns detupplysningsvis 300 jobb.Moderaterna har samma recept som vanligt. Jagtycker att det är ganska intressant att ärväldigt isolerade i den här debatten. Jag har aldrig fåttså många frierier som , av alla utom av KentOlsson. Det sista är jag glad för, därför att det hadeinte passat. recept är det gamla vanliga:skattesänkningar, avskaffande av förmögenhetsskat-ten, utdelning av aktier, omgående avskaffande avvärnskatten, höjning av avdraget för privata pensions-försäkringar, sänkta kommunalskatter osv.Men, , detta är egentligen inte baraekonomiska teorier. I så fall hade de möjligen kunnatvara intressanta att diskutera här i kammaren. Mendetta är också metoder som har prövats i och iandra länder. Kan säga var någonstansdetta har gett ett för löntagarna och medborgarnagodtagbart socialt resultat? Jag har inte funnit någotsådant någonstans.Anf. 55 () replik:Herr talman! I stort settsamtliga är överens om att skattesänkningar ger nyajobb. Om jag inte läste fel i ett pressuttalande härom-dagen sade också att hon kundetänka sig det för att ge nya jobb.Jag är glad att jag hade fel. Det är roligt att arbets-lösheten minskar med 150 jobb i den offentliga sek-torn. Om är stolt över det tyckerjag att hon skall vara det. Jag tycker nog att det ärviktigare att jobben tillkommer i den privata sektornän i den offentliga. Men visst är 150 jobb någontingman skall vara glad åt. Är man arbetsmarknadsminis-ter får man kanske vara glad åt det lilla.Jag ställde en fråga . Var kommer denya jobben? Vad kan arbetsmarknadsministern sägaatt hon gör för att se till att få fram de nya jobben,förutom att värnskatten nu tydligen skall vara kvar?När tillträdde sade han att värnskattenskulle tas bort, men skall den tydligen vara kvaroch döpas om till någon form av vårdskatt.Vi moderater har klart och tydligt sagt att vi troratt skattesänkningar och förändrade arbetsrättsreglerinnebär nya jobb. Jag vill höra vad tror att det behövs för åtgärder för att skapa nyaarbetstillfällen. Arbetslösheten är skrämmande förmänniskor av , och vi har inte hört vår arbets-marknadsminister nämna någonting som skulle kunnage nya arbetstillfällen.Anf. 56 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är en sak att säga saker och atttala. säger att alla tycks anse attsänkta skatter skulle ge fler jobb. För det första anserinte alla det. Det är inte alls någon särskilt vedertagensanning att det skulle vara så.Det är intressant att se vad som händer när manpraktiserar det - när man tillämpar det i verkligheten.Det visar sig att det inte blir flera jobb om man sänkerskatterna för de rika och lägger pålagor på resten avbefolkningen. Det var ju det ni prövade. Det är detsom man har prövat i vissa andra länder. Det blir intefler jobb - i varje fall inte jobb som människorna kanleva på. Det är jobb som människor kan leva på somvi vill ha.Kent undrar var de nya jobben finns. Jaghar i olika sammanhang pekat ut några områden.Tjänstesektorn är naturligtvis ett sådant område.Miljösektorn är ett stort område. Vi skall bygga omSverige. Vi satsade en miljard på detta . Viskall påbörja ombyggnaden av vårt land. Vi skallpåbörja ombyggnaden av våra hus, våra avloppssys-tem, våra kök, våra toaletter, vår infrastruktur, vårtenergisystem osv. Det är klart att detta kommer attskapa mängder med jobb både i planeringen och sena-re i produktionen.Vi har den offentliga sektorn som betyder såmycket för kvinnorna. Den pratar ni aldrig något gottom. Det är klart att det kommer att finnas kvar en storoffentlig sektor i . Den har ett stort folkligtstöd. Det är snart bara Moderata samlingspartiet somtalar emot en sådan utveckling.Jag skall räkna upp något av det vi gör. Vi sänkerarbetsgivaravgifterna för de minsta företagen den 1januari. Vi inför krediter för vissabranscher. Vi inför riskkapitalavdrag och en kvitt-ningsrätt. Vi satsar 100 miljoner på turistmarknadsfö-ring. Vi har inrättat en småföretagarkommitté, osv.Om försöker att se och ställa sammanalltihop kommer han att hitta många förslag. Detbehövs nämligen många olika åtgärder och inte baraen enkel metod som heter sänkt skatt. Det löser inteSveriges problem.Anf. 57 () replik:Herr talman! talade om sänktaersättningsnivåer. Jag måste ändå få påminna om attdet faktiskt är Socialdemokraterna som under 1995och 1996 har sänkt ersättningsnivåerna i trygghetssys-temet till , vilket starkt har bidragit till att kom-munernas ekonomier nu är på väg att knäckas pågrund av skenande kostnader för socialbidrag, sombetalas ut för att kompensera dessa sänkningar. Det ärfaktiskt och hennes regering somhar sänkt bostadsbidragen, som har sänkt barnbidra-gen och som höjer medicinkostnaderna. Jag skullekunna hålla på länge med att räkna upp hur man fören politik som är en direkt nedrustning av den socialavälfärden.Sedan, herr talman, vill jag gå över till vad ar-betsmarknadsministern sade om kris. Hon sade atthon inte behöver springa till omnågot krispaket. Nej, det begär jag inte heller. Menjag måste fråga ministern om vi inte har en kris vadgäller arbetslösheten. 700 000 personer är arbetslösa,varav 350 000 är öppet arbetslösa. Är inte det en kris?Delar inte arbetsmarknadsministern den uppfattningentalar vi inte samma språk. Då har vi inte samma verk-lighetsuppfattning. Då finns det ingen anledning förmig att anstränga mig för att vi skall kunna ta gemen-samma tag för att lösa krisen. Om det är som minis-tern säger, att allt är frid och fröjd, behöver vi intediskutera så mycket mera.Hon säger att det kommer en skördetid och attStockholmsregionen växer. I verkligheten skär manbort tre miljarder i , somdirekt drabbar vården och sysselsättningen. Det ärverkligheten, säger också att kommunerna fickextrapengar. Det är inte sant. Man får ett förskott påpengarna, men det löser inte krisen i kommuner ochlandsting och inom vård och omsorg. Min fråga, somJohnny hänvisade till ministern, lyder: Hurser man egentligen på den långsiktiga lösningen förkommuner och landsting? Hur skall man kunna säkraarbetena där och säkra en god vård och omsorg?Anf. 58 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är samma med Kristdemokrater-na. Ni deltog ju i denna typ av politik mellan 1991och 1994. Inte var den bra för människorna. Dessmest ödesdigra konsekvens var ju att ni därmed inled-de det som kom att bli massarbetslöshet i Sverige.Den är det viktigaste att bekämpa , sedan vi hargjort oss av med det tunga arvet från er regeringstid.Jag har just i repliken med räknat uppvad vi har föreslagit och vad majoritetockså har ställt sig bakom.Det är klart att det är kris när arbetslösheten är påden nivån. Det jag vände mig emot var att sade att det är en kris liknande den som var 1992.Vi har ingen ekonomisk kris i . Tvärtomhar vi tack vare vår samarbetspartner och tillviss del en mycket stabil ekonomi iSverige , om man får använda det uttrycket.Vi har studerat hur kd har tänkt sig framtiden medtanke på det sade om samarbete. Omman är litet framåtsyftande och ser till er budget för1999 framstår en mycket märklig bild. Ni ligger på 15utgiftsområden närmare regeringen, och på 6 områdennärmare . När det gäller ekonomisktrygghet vid ålderdom vill ni plussa på en miljard.Moderaterna vill skära 6 miljarder. När det gällertrygghet vid sjukdom och handikapp vill ni skära enoch en halv miljard, och vill skära niomiljarder. Så kan man gå igenom område efter områ-de.Man frågar sig vem ni egentligen vill spela med.Inte är det en entydig invit till regeringspartiet.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag förstår att arbetsmarknadsminis-tern har stora problem i denna debatt. Men att nu flytill tiden efter nästa val, då hon kanske räknar med attinte själv administrera politiken längre, tycker jag äratt glida undan den aktuella debatten. Om vi skall talaom intellektuell hederlighet tycker jag ändå att viskall diskutera sakfrågan här i dag.Ministern hänvisar ständigt till hur det var . Tar inte ministern ansvar för regering-ens politik vad gäller de sociala nedskärningarna -sänkningen av ersättningarna till - som slårstenhårt på kommunernas ekonomi och på verksamhe-terna där ute? Då måste kommunerna ha pengar tillsocialbidrag i stället för till vård och omsorg. Tar inteministern ansvar för sänkningen av bostadsbidraget,som kommer att slå stenhårt för vissa familjer nu ? Tar inte ministern ansvar för sänkningarnaav barnbidragen?