prot · GK0930 · 1996-11-20 00:00:00 — Vi vet alla att ensådan utveckling bara kan komma att gå i en riktningunder de närmaste åren.Ändå dras inga slutsatser i utskottets betänkande.Varför inte nyttja kunskapen om förändringen till detsämre och osäkerheten om avtalets framtid till att tatill en ordentlig säkerhetsmarginal när det gäller detsvenska försvaret, i stället för att fortsätta på deninslagna nedrustningsvägen? Och varför inte ta osä-kerheten om avtalets framtid till intäkt för att försökahålla på den säkra sidan när det gäller militärförmåga?Hur Socialdemokraterna och har hanteratfrågan om sätter också ljuset på en annanviktig punkt i försvarsbeslutet, som kom upp i replik-skiftet mellan och tidigare här , nämligen den om anpassning.Frågan om politikernas förmåga att registrera och rättbearbeta händelser i omvärlden, att rätt tolka dem ochanvända dem som underlag för anpassningsåtgärdertillhör de svaga punkter som har diskuterats allramest. Försvarsministern och hans drabanter i rött ochgrönt ställer, genom att slå dövörat till när det gällerde här förändringarna i , frågan om vilkaomvärldsförändringar som skall till för att man skallbörja anpassningen, om det inte räcker med att deförutsättningar som låg till grund för försvarsbesluten1992 och 1995 nu ryckts undan och att avtalets fram-tid i allra högsta grad är osäker. Vad behövs då för attförändra inriktningen i försvarsbeslutet ?Tyvärr minskar tilltron genom oviljan att dra slut-satser av förändringarna i . Regeringenstrovärdighet ifrågasätts, och misstanken väcks attanpassningsfilosofin från socialdemokratisk utgångs-punkt är något som på ryska kallas maskirovka, enskenmanöver, för att dra bort kritiken från drastiskanedskärningar i försvaret. Jag är mycket ledsen överdet. Jag tror att diskussionen om anpassningsfilosofinförutsätter att den är ärligt menad. Oavsett att propo-sitionen lämnar det mesta i övrigt att önska, ger denen rimlig ansats, som vi måste gå till botten med ochpenetrera innan vi avfärdar konceptet.Jag tror att en anpassningspolitik är möjlig om enmängd absoluta förutsättningar är uppfyllda. Till enav de absoluta förutsättningarna hör att man tar om-världsförändringar på allvar och tillåter dem att störaens ritningar när det är motiverat. Det har inte ut-skottsmajoriteten gjort. Därför instämmer jag i GöranLennmarkers bifallsyrkande till reservation 1.En av de absoluta förutsättningar som måste varauppfyllda för att vi skall kunna lita på anpassningensom filosofi är säkerställd försvarsindustriell kompe-tens. Nya vapen och fordon tas inte fram på nolltid.De regnar heller inte som manna från himlen.Här är det glädjande att notera att utskottet tagitkliv framåt i de svenska ståndpunkterna. Utskottetkonstaterar att den förutsättning för export som hittillsutgjorts av det svenska försvarets behov kan behövatolkas bredare än . De försvarspolitiska beho-ven kan komma att behöva ges en ny innebörd. Medtydligare ordval skulle man kunna säga att samarbeteoch export som behövs för att bevara nödvändigkompetens för framtiden fr.o.m. nu skall ses somaccepterad. Det är en mycket positiv signal.Ett annat positivt ställningstagande som görs i detsammansatta utskottets betänkande är det om en har-monisering av exportreglerna. mar-kerar nu - om utskottets betänkande bifalls- att man ser positivt på en sådan, självfallet medutgångspunkt i vår egen restriktiva exportpolitik. Enharmonisering är både nödvändig och önskvärd -nödvändig eftersom det internationella samarbetetökar, och önskvärd eftersom svensk försvarsindustrisom vi så väl behöver gynnas av likabehandling. Må-let om en europeisk harmonisering må vara avlägset -men land för land bör det kanske vara möjligt att nåen samsyn. Det förutsätter naturligtvis att Sverigesåväl som andra länder som önskar en harmoniseringär beredda att både ge och ta. Vi har vår restriktivapolitik som utgångspunkt under det att de närmastliggande länderna har sin restriktiva politik som ut-gångspunkt. Från min utgångspunkt borde konsensusvara möjlig att nå, till nytta utifrån såväl säkerhets-politiska som humanitära aspekter.Världen är osäker och rustar ned. Kanskekommer de som står bakom nedskärningarna att endag bittert få ångra sig. Det har hänt förut i mänsklig-hetens historia. Redan i det gamla myntades detuttryck som är en god vägledning för varje liten na-tion utan formella garantier från andra: Om du , så rusta för krig. Det var och är kloka ord i enosäker omvärld. skulle man kunna säga: Om duvill fred, så arbeta för fred med alla medel som stårtill buds, kämpa för freden - men se till att du är rus-tad för att utkämpa det krig du helst av allt vill undvi-ka. Då har du de bästa förutsättningarna för att undvi-ka det.Sverige är värt en ordentlig säkerhetsmarginal -en större säkerhetsmarginal än den som finns i rege-ringens och utskottsmajoritetens förslag. Därför in-stämmer jag i yrkanden om bifalltill reservation 1 och 2 och i yrkande ombifall till reservation 13.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag har några frågor till . Antag att det som han påstår om att verkligen rycker undan de förutsättningar somfanns för försvarsbesluten och 1995 stämmer.Varför har då stannat vid 14 brigader,14 divisioner osv.? Varför inte ligga fast vid 16 bri-gader och 16 divisioner och fullt ut dra konsekven-serna av sina egna slutsatser? Det tycker jag skullevara sundare.Henrik gör en litet knepig omskriv-ning när han säger att regeringens trovärdighet ärifrågasatt därför att vi inte drar en rad olika slutsatserav . Litar inte på sigsjälv, på de andra i Försvarsberedningen och på deslutsatser man har dragit och kommer att dra när manfortsatt kommer att följa utvecklingen i form av nyakontrollstationer?Jag tror att reaktionen på utfallet av CFE-avtaletter sig något märklig i omvärldens ögon. Jag vet ingensom har reagerat så som svenska moderater har gjort- vare sig i , eller i något av de baltiskaländerna. I själva verket är det så, , att i föreslår man just nu en dubbelt såstor neddragning och besparing som vi här i Sverigehar gjort, enligt vad jag har förstått av tidningsuppgif-ter.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Jag är väldigt glad att den första frågan. Varför har inte vi moderaterdragit slutsatsen att det behövs ännu mer försvar omförändringarna i inneburit att förutsätt-ningarna års försvarsbeslut rycksundan? Jo, helt enkelt därför att vi vid en noggrannanalys kommit fram till att den större försvarsorgani-sation som vi föreslog 1995 med marginal räcker tillför att hantera den ökade osäkerheten.Den mindre försvarsorganisation som BrittBohlin, Socialdemokraterna och stårbakom har enligt samma analys inte befunnits räckatill för att hantera risken för att dessa förändringarskulle kunna bli verklighet och risken med det avtalsom redan nu givit möjlighet att placera heltandra mängder med modern krigsmateriel i vårt nä-rområde.Den andra fråga ställde kommer jaginte ihåg . Men eftersom jag har ytterligare en re-plik på mig att svara ber jag henne upprepa den.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag frågade varförhan inte vågar lita på sig själv och sin egen förmåga iarbetet i Försvarsberedningen och inför de kommandekontrollstationerna.Jag måste ändå dra slutsatsen - detta är ett påstå-ende och ingen fråga - att är enomskrivning för varför av något skältvekar inför, och inte vågar ställa om, den svenskaförsvarsmakten mot framtidens säkerhetspolitiskamiljö. I stället biter de sig kvar i gårdagens säkerhets-politik.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! förstod jag frågabättre. Anledningen till att vi har gjort denna bedöm-ning av är naturligtvis att regeringen harföreslagit en kraftig nedrustning. har ökat sinaförsvarsanslag . har ökatsina med en tredjedel. De baltiska staterna drar heltandra slutsatser än den av det somhänder i deras närområde. och harfrån mycket blygsamma nivåer själva gjort ansatseratt fördubbla sina försvarsansträngningar. , somockså ligger i närheten, har för avsikt att öka sinaförsvarsansträngningar . Enligt minuppfattning är det inte så att andra länder drar felakti-ga slutsatser. Tvärtom är det så att regeringen miss-tänkliggörs därför att den fortsätter den inslagna vä-gen mot nedskärningar och fortsatt nedrustning trotsomvärldsförändringarna.Britt frågade om jag litar på mig själv ellerinte. Jag har i en avvikande uppfattning till Försvars-beredningens rapport redovisat precis alla dessa fråge-tecken kring . Men regeringen och Cen-terpartiet har varit helt inriktade på att beslutet ombesparing skulle genomföras. Det fanns inget utrym-me för att inte uppfylla de ritningar som angavs redani den ekonomisk-politiska propositionen 1994.Man ställer sig frågan: Vilken beslutskapacitetfinns det hos åtminstone delar av statsmakten när detgäller att ta till vara förändringar i omvärlden och hadem som utgångspunkt för nödvändiga förändringar idet svenska försvaret?Anf. 92 ():Fru talman! Ad utrumque paratus - beredd till bå-dadera - var redan för de gamla romarna en mycketviktig princip. Säkerhet innebär att kunna hanterabåde en positiv och en negativ utveckling i omvärl-den.Sovjetunionen var det sista stora imperiet som föllihop. För innebar detta alldeles speciellasvårigheter eftersom sönderfallet kombinerades meden uttalad fattigdom, en miljökris och allmänt sönder-fall. Den gamla stoltheten över att vara en ledandenation i världen försvann. Detta psykologiska traumakombinerades med att , juvelen i kronan,försvann med , som var det gamla fritidsparadi-set.Rysslands utveckling är en nyckelfråga för oss. Påkort sikt kan man konstatera att krigsmakten är redu-cerad till ungefär en fjärdedel och att den efterTjetjenienkrisen är desillusionerad och delvis korrupt.Vi vet att utvecklingen går åt rätt håll, men vi vetockså att vid varje votering och folkomröstning får deonda krafterna stort stöd. De röd-bruna krafternasenkla budskap har en obehaglig tendens att samlaganska många väljare i Ryssland.Vi hoppas alla på fred, demokrati och tillväxt. Vigör allt för att stödja de goda krafterna i ,men vi vet också att vi har . Vi får flermoderna flygplan och stridsvagnar i vårt närområde inordvästra . Peace in our time, "fred i vårtid" - det har sagts tidigare och av större politiker änhär . Vi vet av erfarenhet att sådana förutsägelserinte alltid slår in.Jag tror att det är viktigt att inrikta sig på den po-sitiva utvecklingen, men man måste vara fördet andra alternativet. Det är när det gäller säkerhets-politik viktigt att inte vara desillusionerad, men attvara illusionslös.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )6 § Yrkande om misstroendeförklaringAnf. 93 ():Fru talman! Vi är några stycken som har anmältoss sent till denna debatt. På sätt och vis är det pas-sande att den handlar om säkerhetspolitiken.Vi i den borgerliga oppositionen har ägnat en stordel av dagen, liksom av , åt attklarlägga vad statsminister sagt ochgjort i samband med sitt besök i . Vad som fram-kommit har föranlett oss att begära att medge att han handlat fel och ta tillbaka sinauttalanden om politisk stabilitet i och jämförel-sen med Ryssland.Det betyder inte att vi söker strid om utrikespoliti-ken. Tvärtom ser vi det som angeläget med störstamöjliga enighet på detta område. Vad saken gäller är istället huruvida vi hyser förtroende för vilja och förmåga att företräda utrikes-politiska linje vid internationella framträdanden somstatsminister.Å den moderata riksdagsgruppens vägnar tvingasjag konstatera att de svar och besked som lämnat inte har varit tillfredsställande. Ledandeföreträdare för och Kristdemokraternasriksdagsgrupper kommer strax att meddela att dekommit fram till samma slutsats.Jämlikt 12 kap. 4 § regeringsformen får jag därförtill talmannen överlämna ett yrkande att riksdagenmåtte uttala att statsminister inte åtnju-ter förtroende. Yrkandet är undertecknatav 35 riksdagsledamöter tillhörande Moderata sam-lingspartiet, liberalerna och Kristdemokra-terna.Skrivelsen överlämnades till talmannen och hadeföljande lydelse:Till talmannenMed hänvisning till statsministerns uttalanden ochåtgärder i samband med dennes besök i yrkar vii enlighet med RF 12:4 att måtte uttala attstatsminister icke åtnjuter riksdagensförtroende.Stockholm den 20 november 1996Lars ()()()()(m)()()()()()()()()()()()()()()()()()()()()Per ()Tom ()()()()()()()()()Anf. 94 ():Fru talman! Vår förhoppning var att detta stegskulle kunna undvikas, och vi har föreslagit vägarsom statsministern hade kunnat använda för att ställatill rätta den skada som hans uttalanden i vållat.Han har tyvärr inte utnyttjat den möjligheten. Folk-partiets uppfattning är att svensk utrikespolitik skallha en stark demokratiprofil. Därför måste uttalanden läggas till rätta.Eftersom han inte utnyttjade dagens riksdagsde-batt till detta, har riksdagsgrupp beslutatatt tillsammans med och Kristdemokra-terna väcka frågan om misstroendeförklaring.Anf. 95 ():Fru talman! Vi har fört en debatt med an-ledning av statsministerns uttalanden i samband medbesöket i . Jag tänker självfallet inte här ta kam-marens tid i anspråk för att upprepa alla de synpunk-ter som framförts . Vi som omedelbartreagerade och kritiserade statsministerns uttalandenhar begärt att han skulle lägga till rätta sina uttalan-den.Under den tid som förflutit sedan statsministernsuttalanden blev kända har han haft gott om tid attutvärdera sina egna uttalanden och studera effekternaav dem i svenska och utländska medier. Han har ock-så haft gott om tid att registrera synpunkter och pro-tester från den kinesiska demokratirörelsen. För vårdel handlar beslutet att begära en förtroendeomröst-ning om att det inte får råda någon som helst oklarhetom den svenska uppfattningen om demokrati ochmänskliga rättigheter.Kristdemokraterna tvingas, mot bakgrund avstatsministerns ovilja att här i kammaren tillstå atthans uttalanden var felaktiga, att tillsammans medModeraterna och begära att frågan omförtroendet för statsministern underställs riksdagenför prövning.Överläggning var härmed avslutad.Talmannen meddelade att under kammarens sam-manträde hade (), (), och () väckt yrkande om miss-troendeförklaring mot statsminister konstaterade att det av den överläm-nade skrivelsen framgick att yrkandet biträtts av 35ledamöter.Enligt förutsättningarna i regeringsformen 12 kap.4 § skulle ärendet nu bordläggas.Ärendet bordlades.Talmannen meddelade att ärendet skulle bordläg-gas på nytt och upptas tillslutligt avgörande vid kammarens sammanträde kl. 9.00, eller om kammarendå beslutade om ännu en bordläggning, vid närmastdärpå följande sammanträde.Talmannen meddelade vidare att i enlighet medföreskriften i tilläggsbestämmelse 1, 2 kap. 7 § i riks-dagsordningen skulle ärendet komma att uppförassom första punkt på föredragningslistan.BeslutUFöU1 säkerhetspolitikMom. 3 ()1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:197 för utskottet108 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 18 v, 16 mpFör res. 1: 70 m, 25 fp, 13 kdFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 6 (regeringens förslag med anledning av densäkerhetspolitiska kontrollstationen)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 2 (m)3. motiveringen i res. 3 (kd)Förberedande votering:70 för res. 214 för res. 3220 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:222 för utskottet70 för res. 213 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 25 fp, 18 v, 16 mpFör res. 2: 70 mAvstod: 13 kdFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 8 (målen för säkerhetspolitik m.m.)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:289 för utskottet16 för res. 444 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 20 c, 25 fp, 18 v, 13 kdFör res. 4: 16 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 9 (utformningen av säkerhetspolitik)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:277 för utskottet24 för res. 51 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 18 c, 18 v, 15 mp, 13kdFör res. 5: 24 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 1 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdMom. 11 (EU och VEU, och deltagande vadgäller krishantering och fredsfrämjande)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:270 för utskottet34 för res. 645 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 20 c, 25 fp, 13 kdFör res. 6: 18 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 14 (samverkan med NATO)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:288 för utskottet16 för res. 945 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 20 c, 25 fp, 18 v, 13 kdFör res. 9: 16 mpFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 15 (NATO:s utvidgning)1. utskottet2. 10 (fp)3. res. 11 (v)Förberedande votering:25 för res. 1019 för res. 11261 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:246 för utskottet23 för res. 1034 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 20 c, 13 kdFör res. 10: 23 fpAvstod: 1 fp, 18 v, 15 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdMom. 17 (de baltiska staternas säkerhetspolitiskasträvanden)1. utskottet2. 13 (m)3. res. 14 (fp)Votering:210 för utskottet95 för res. 1344 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 18 v, 16 mp, 13 kdFör res. 13: 70 m, 25 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 22 (inriktningen av PFF-samarbete)1. utskottet2. 16 (mp)Votering:268 för utskottet16 för res. 1619 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 67 m, 20 c, 25 fp, 13 kdFör res. 16: 16 mpAvstod: 1 m, 18 vFrånvarande: 18 s, 12 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 25 (WEAG, Western European ArmamentsGroup,)1. utskottet2. 19 (v, mp)3. res. 18 (fp)Förberedande votering:34 för res. 1925 för res. 18246 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 19.Huvudvotering:247 för utskottet34 för res, 1924 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 143 s, 70 m, 20 c, 1 fp, 13 kdFör res. 19: 18 v, 16 mpAvstod: 24 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 28 (harmonisering av exportlagstiftning m.m.)1. utskottet2. 21 (fp, mp)Votering:244 för utskottet59 för res. 2146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 20 c, 13 kdFör res. 21: 25 fp, 18 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 7 c, 1 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid arbetsplenum fredagenden 22 november.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.7 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande 1996/97:SkU11Dubbelbeskattningsavtal mellan och Luxem-burg (prop. 1996/97:43)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordis-ka ländernaFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU12Dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna(prop. 1996/97:44)Anf. 96 ():Fru talman! Vi delar uppfattningen att den principsom förhandlats fram med när det gällerdubbelbeskattningsavtalet och när det gäller det s.k.gränsgångaravtalet, dvs. att löneinkomster får beskat-tas där arbetet utförs, är bra. Vi vill därför inte motsät-ta oss att förslaget genomförs.Skattesituationen förändras inte för de personersom är att anse som gränsgångare.De kommer således att beskattas i så längedenna gränsgångarstatus föreligger. Det betyder att idet korta perspektivet påverkas inte det kommunalaskatteunderlaget i nämnvärd omfattning. Men efter-som det kan förväntas att rörligheten på arbetsmark-naden kommer att öka och då tillkomsten av med stor sannolikhet också kommer att ökaintresset för pendling mellan länderna, kommer ocksåde problem som sammanhänger med att en allt störredel av invånarna arbetar och bor på olika sidor avsundet att öka. Risken är uppenbar att skatteunderla-get därmed försämras.Vi delar därför inte majoritetens uppfattning att dekommunalekonomiska effekterna skall regleras inomramen för gällande regler om skatteutjämning. Efter-som det är ett begränsat antal kommuner som kandrabbas mer eller mindre av en omfattande ar-betspendling till vill vi att regeringen skallåterkomma till med ett förslag som kom-penserar aktuella hemortskommuner för det skatte-bortfall som blir följden av de nya bestämmelserna,dvs. direkt kompensation för det skattebortfall somdet här begränsade antalet kommuner kan drabbas av.Fru talman! Jag tänker inte säga mer. Jag yrkar bi-fall till den reservation som vi har i det här ärendet.Anf. 97 ():Fru talman! Jag skall också fatta mig kort. Jag villbörja med att yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande i den här frågan.Vi står ju inte så långt ifrån varandra. Vi i utskot-tet har sagt att de kommunalekonomiska effekter somkan uppkomma i huvudsak kommer att utjäm-nas. Men vi säger att regeringen skall följa utveck-lingen i uppmärksamt och vidbehov återkomma till med förslag.Vi menar att det räcker och att man inte behöverge ett tillkännagivande om detta.Anf. 98 ():Fru talman! Den här lilla begränsade striden somhar uppstått i anledning av reservationtycker jag med rätta kan sägas vara en strid om på-vens skägg. Men den kräver ändå några smärre tillrät-talägganden.I dag är det klart gynnsamt att bo och skatta iSverige för inkomster som intjänats i . Dethar medfört att svenska medborgare har avstått frånatt flytta närmare sin arbetsplats i . Det harockså medfört att danska medborgare bosatt sig ochlåtit sig skatteskrivas i med bibehållande avsin arbetsplats i här förhållandet upphör genom det nu aktuellaavtalet. Fortsättningsvis kommer man att skatta i detland där inkomsten förvärvas. Det innebär för enheltidsarbetande högre skattebe-lastning för den som låter sig beskattas i änför den som låter sig beskattas i Sverige.Mot den bakgrunden är det inte rimligt att anta attlockelsen att bo i och beskattas i Danmarkkommer att kvarstå. Det innebär att avtaletskonstruktion inte kommer att vara någon nackdel förSverige och svenska medborgare. Det är snarare så attdet kommer att vara en fördel för Sverige.Dessutom är det så att genom de långtgåendeövergångsbestämmelserna kommer det inte heller attbli någon belastning på kort sikt. Det berörde K-GSvenson redan i sitt anförande. De som berörs avnuvarande regler kommer att behålla dessa regler sålänge anställningen i det andra landet består.Om det trots allt skulle uppstå negativa ef-fekter i det hänseende som jag nu har talat om, fångasde berörda kommunerna upp av det kommunala skat-teutjämningssystemet. Det finns alltså ingen sakliganledning att nu skapa oro i de här kommunerna ellerannorstädes för negativa effekter som av allt att dömaaldrig uppstår.För övrigt tycker jag att detta är ytterligare ett be-lägg för värdet av ett effektivt verkande kommunaltskatteutjämningssystem. Det gäller för oss att se tillatt det bibehålls.Med denna korta plädering vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Utökad användning av strafföreläggandeFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU4Utökad användning av strafföreläggande (prop.1996/97:8)Anf. 99 ():Fru talman! I justitieutskottets betänkande1996/97:JuU4, Utökad användning av strafföreläg-gande, föreslår utskottsmajoriteten att möjligheten attutfärda strafföreläggande utökas till att omfatta ävende fall där det är uppenbart att rätten skulle döma tillvillkorlig dom eller villkorlig dom i förening medböter.