prot · GK0930 · 1996-11-20 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt att vi ocksåförsöker se att det trots allt har funnits enstark vilja att försöka lösa . Detursäktar emellertid inte på något sätt att man kastarsig över på det grymma sätt som ändåskedde.När det gäller NATO-medlemskap och Baltikumfinns det inte någon anledning för att vare sigstödja eller på annat sätt försöka påverka balternasmedlemskap negativt. Jag delar inte den uppfattningsom jag tror låg bakom fråga, nämli-gen att medlemskap för de baltiska länderna i NATOskulle gynna särskilt den svenska säkerhetspolitiskasituationen. Därvid tror jag att våra uppfattningarskiljer sig åt.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tackar för det klargörande svaretnär det gäller den fortsatta militära närvaron avNATO. Den visar, , att vi även påden här punkten är överens om att det tyvärr finns hotrelativt nära för i alla fallsom måste hanteras militärt.Beträffande frågan och och Tjetjenientackar jag även där för det välkomna svaret. Jag ärhelt överens med om att det finnspositiva inslag i agerande. Till de mestpositiva hör naturligtvis det mycket starka engage-mang och den prioritering som den ryska statsled-ningen uppenbarligen gör av ett fördjupat samarbetemed NATO som bas för säkerhetspolitiskasamarbete med en stor del av stater.Slutligen: Om de baltiska staterna lyckades blimedlemmar i och därvid uppfylla de krav somställs för ett NATO-medlemskap, innebär det att debaltiska staternas gränser kommer att stabiliseras, attde baltiska staterna kommer att integreras i en europe-isk säkerhetssfär som undanröjer osäkerhet och tvivelom framtiden. Ingenting betyder mer för Sverigessäkerhetspolitiska läge än en positiv och stabil ut-veckling i , framför allt i de baltiskastaterna. Då borde vi också kunna säga att det ligger iSveriges intresse att de baltiska staterna integrerasockså i det nya NATO som utvecklas.Anf. 37 () replik:Herr talman! Låt mig göra ett klarläggande vadgäller NATO-utvidgningen till de baltiska länderna.Jag tycker att möjligen börjar i felände. Det är så till vida alldeles riktigt att det skullegynna om en sådan situation uppstod attRyssland accepterade en NATO-utvidgning, att detinte skapade nya spänningar eller skiljelinjer i Euro-pa. Det gynnar självfallet också . Det kan ledatill att balterna kan bli medlemmar i . Om detsker under de förutsättningarna är det inte någontingsom är negativt för . Tvärtom innebär det enpositiv utveckling i hela och gentemot Ryss-land, som också gynnar . Självklart är det så.Men att börja med att säga att det är balternas med-lemskap i NATO som skulle gynna vår säkerhet tyck-er jag är att börja i fel ände. Jag vill att en sådan ut-veckling skall ske i , att även kanacceptera den och inte känner något som helst hot iden. Om det däremot skulle ske under helt andraförutsättningar, anser jag inte att det på något sättskulle gynna den svenska säkerhetspolitiska situatio-nen.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Först måste fråga hoppas att jag hörde fel - inte kräver det väl enrysk acceptans för att de baltiska länderna skall kunnavara med i NATO? Jag hoppas att det var en felsäg-ning.Vad gäller utvecklingen i är det viktigtatt notera att vi moderater ser den litet annorlunda.Jag är själv en av dem som är mycket ofta i Rysslandoch har en mycket nära kontakt med de ryska demo-kraterna. Vad vi säger är inte att det kommer att gåilla, inte ens att det är sannolikt. Men vi säger att detinte kan uteslutas att det kan gå mycket illa. Det är enbedömning som vi inte gör från svensk horisont utanframför allt från rysk horisont. Våra vänner i Rysslandär de första att betona att somliga av de rödbrunakrafterna är alldeles förfärliga. Det är den analys somde gör i den ryska verkligheten. Det är inga kamma-ranalyser. Somliga svenska Rysslandkännare harnågot slags inbyggd föreställning om att det måste gåilla i . Det är inte alls dessa det handlar om,utan det är människor som lever i den ryska vardagensom fruktar att det kan gå illa, inte att det kanske ärsannolikt. Det finns förfärligt många bra krafter iRyssland som ingenting hellre vill än att Rysslandskall bli ett västerländskt samhälle som inlemmas iEuropa, blir medlem i EU och NATO. Det är åtskilli-ga som tycker så.Det är en punkt som jag reagerar mycket starktemot. Det gäller gemensam säkerhet och Palmekom-missionen. Vi måste väl ändå ta avstånd från dettabegrepp av gemensam säkerhet. Det byggde nämligenpå acceptansen av diktatur. Kom ihåg att det var den-na gemensamma säkerhet viskulle ha. Då skulle vi blunda för förtrycket i öst.Bl.a. den socialdemokratiske utrikesministern sade attvi inte fick kritisera samhällssystemet i ,möjligtvis enskilda övergrepp. Begreppet gemensamsäkerhet som gick ut på att acceptera diktatur var ettlågvattensmärke i svensk politik. har vi ett Europadär vi aldrig accepterar diktatur. Det är demokrati,mänskliga rättigheter och friheter som gäller, ingetkonstigt stabilitetsbegrepp à la Palmekommissionen.Anf. 39 () replik:Herr talman! Det är självklart att inte harnågot veto vad gäller andra länders medlemskap iNATO, lika litet som har det. Men NATO-utvidgningen är inte något självändamål, utan det ärresultatet som räknas, den värld som det skulle skapa.Är det den värld som vi vill se, är det helt okej. Dåkan detta ske utan att det skapar konflikter och spän-ningar i Europa.Göran Lennmarker säger att det inte är ni sommålar upp en svart bild av utvecklingen i ,utan det är ryssarna själva. Jag träffar också en hel delryssar, ibland tillsammans med de talar om de rödbruna krafterna och försökerskrämmas med dem är det just i det här samman-hanget, dvs. att de varnar för att man skulle tvingaigenom en utvidgning eller att vi stillatigande skullese på hur en NATO-utvidgning skulle ske utan attnågon som helst hänsyn togs till den ryska rödbrunaopinionen. Sådana hänsyn måste vi naturligtvis ta. Detligger i allas vårt intresse att se till att den utvidgning-en går till på ett sådant sätt att man inte ger eld åt dedestruktiva krafter som finns i Ryssland.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Först vill jag framföra ett tack för attViola Furubjelke korrigerade sig när det gäller ryskacceptans. Jag har heller hört hennesäga det, så jag tror att det bara var ett misstag. Jagvill gärna tro henne på hennes ord. Det är mycketviktigt. Vi kan aldrig acceptera en situation där viskulle säga att det skulle kräva en rysk acceptans föratt t.ex. skulle bli medlem i NATO. Det voreen orimlig svensk hållning. Vi håller på små statersrätt att själva formulera sin säkerhetspolitik.Dessutom är det mycket positivt om ,och , för att nu ta de tre som exempel,känner sig trygga i sin nationella självständighet.Detta är mycket bra för säkerheten i Östersjöområdet.Det är mycket bra också för . Trygga ochstabila grannländer är det mycket lättare att samarbetamed, ha goda relationer med och diskutera minoritets-frågor med än med länder som känner sig osäkra ochfunderar på om den nationella tryggheten skall bestå.Slutligen beträffande bedömningarna. och jag har tillsammans hört mycket dystraframtidsscenarion. kommer att bli engangsterstat, och sedan kommer en stark man att taöver för att rädda från det bekymret. Det ären kvinnlig rysk analytikers bedömning av landet.Den står för sig själv. Vi har ingen anledning att vetaom den är korrekt eller ej, det kan ingen av oss bedö-ma. Men att det finns sådana mörka krafter får inteanvändas som ett argument mot att t.ex. ,och gick in i NATO. Då har vi verk-ligen vänt på argumentationen om vi säger: Hemskakrafter finns, alltså skall de få styra utvecklingen. Såkan vi inte ha det.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att vi i många avse-enden kan vara överens om de villkor som NATO-utvidgningen skall ske under. Men jag skulle viljafråga hur han ser på ombalterna bli medlemmar i . Är det i verklighe-ten så att ser de baltiska ländernasNATO-medlemskap som en omväg för att få Sverigeatt bli NATO-medlem, eller för att därefterlättare skulle kunna söka NATO-medlemskap? Jagmisstänker att det finns en sådan tanke bakom.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! sade i sitt anföran-de att regeringen inte tycker att NATO är så farligtsom tycker. Då vill jag gärna förtydligavarför vi ser på NATO som farligt. Det är inte precisså att inbillar sig att NATO-trupperskulle rulla över gränser.Däremot tar organisationen resurser från satsning-ar på andra områden och som vi anser skulle vara merrelevanta. NATO:s utvidgning kan leda till en upp-rustning i . Vi anser att den utvecklingen vorefarlig just i den bemärkelse som jag tidigare taladeom. När man slåss om resurser för att möta hot kanNATO långsiktigt sett bli farligt.Den amerikanska kongressen har lämnat en rap-port som visar att en NATO-utvidgning kan leda upprustning för vicegradsländerna - som kommerifråga vid första omgången - . De behöveralltså öka sina försvarsutgifter , vilket är detlägsta alternativet när det gäller hur stora investering-ar som är nödvändiga. Militära allianser befästerockså attityder som jag anser att vi borde lägga bak-om oss och förkasta.Jag vill passa på att ställa en fråga till . Varför avstyrkte regeringen och socialde-mokraterna i det gemensamma utskottet Miljöpartietsmotion om ökat inflytande från när detgäller PFF? Med tanke på den dynamiska tid vi lever ioch på att arbetet inom PFF utvecklas mycket snabbtvill vi att skall ha ett ökat inflytande. Varförkunde inte och socialdemokraternagå oss till mötes i vår begäran?Anf. 43 () replik:Herr talman! Om hade lyssnatpå det tidigare replikskiftet hade det stått klart förhenne att en NATO-utvidgning som innebär ökadspänningar genom ökad upprustning och ökade hot iEuropa inte är önskvärd. NATO utför helt andrauppgifter i än dem som tänker på när vi talar om NATO.När det gäller motion avseende riks-dagens inflytande över Partnerskap för fred gick utri-kesutskottet i samband med behandlingen av svensktmedlemskap ordentligt igenom under vilka förutsätt-ningar som kunde samarbeta i Partnerskap förfred. har alltså lagt fast ramarna för detta.Vi ser inte att det skulle finnas någon särskild anled-ning till att man skulle komma tillbaka inför varjeövning eller inför för att revidera det hela.Ramarna ligger fast, och målet är att PFF skall bidratill att minska spänningarna mellan de ingående na-tionerna och till att man skall kunna utföra effektivi-tetshöjande övningar för fredsfrämjande insatser.Anf. 44 () re-plik:Herr talman! Eftersom repliktiden bara är en mi-nut lång får jag koncentrera mig på PFF-samarbetet.Viola Furubjelke sade att står fast vid sininriktning, och därigenom har redan haft ettinflytande. I presentationsdokumentet, som i daggäller, står det att det övergripande och långsiktigamålet för deltagande i PFF är att bidra tillskapandet av en ny säkerhetsordning i . Enligtdetta dokument är berett att bidra med sinerfarenhet på det fredsbevarande området och andraområden såsom t.ex. räddningstjänstsverksamhet.Min fråga till blir då om manfortfarande står fast vid att är berett att bidramed erfarenheter på det fredsbevarande området ochandra områden såsom räddningstjänstsverksamhet.Om inte ser något behov av att re-geringen återkommer till efter processen,om den nu leder fram till ett plus för PFF eller vad detkommer att bli för nytt samarbete, tycker jag att detvore allvarligt. måste föra den debatten,och det är här i kammaren som beslut skall fattas om ivilka nya avseenden som skall medverka ochvilka resurser som vi vill bidra med.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag skulle föredra att hade ytterligare en minuts taletid så att jag hannmed att uppfatta vad hon sade. Hon talar så fort att detär svårt att höra vad hon säger. Men jag förstod såmycket som att PFF uppfattas som en ny säkerhets-politisk struktur i , att PFF därför inte är önsk-värt och att bör få ett större inflytande överden framtida verksamheten.När det gäller PFF och dess funktioner anser videt mycket värdefullt som instrument för att minskaspänningarna mellan ingående nationer, NATO-länder, icke NATO-medlemmar och ansökarländer.Av största betydelse är att försöka förmå attmedverka i större utsträckning. Återigen: Det är alltsåfråga om pragmatiskt spänningssänkande insatser isyfte att tillsammans skapa bättre fredsfrämjandemöjligheter i framtiden.Angående den fortsatta behandlingen av PFF utgårjag ifrån att om samarbetet tar sig former som gårutanför det som har angivit är det självklartatt regeringen återkommer och redovisar detta förriksdagen. Men jag är inte beredd att med anledningav motion ålägga regeringen att oavsettdetta återkomma med rapporteringar. Men om detsker avsevärda förändringar är det självklart att riks-dagen får information och möjlighet att lämna syn-punkter. Det kan ske i olika former, men jag utgårifrån att regeringen tänker också på detta.Anf. 46 ():Herr talman! Det nära samarbetet mellan regeringoch riksdag om säkerhetspolitiken bildar underlag fören bred uppslutning bakom det betänkande, UföU 1,som står på agendan för . Reservationerna ärrelativt få och enigheten dominerar. För ,som nära samarbetat med regeringen om såväl etapp 1som etapp 2 av försvarsbeslutet, finns det inga in-vändningar mot betänkandet. Jag vill inledningsvisyrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Vi diskuterar vilka slutsatser som riksdagenbör dra av den senaste säkerhetspolitiska utvecklingeni vårt närområde. Den inledande analysen har skettinom ramen för Försvarsberedningen, och bedöm-ningarna har redovisats i beredningen betänkandeOmvärldsförändringar och svensk säkerhetspolitik.Regeringen och gör i propositioneningen annan bedömning än beredningen. De åter-kommande säkerhetspolitiska kontrollstationerna ären viktig innovation, och nya kontrollstationer kom-mer att genomföras under hela försvarsbeslutsperio-den. I det stabila men frostiga säkerhets-politiska läge hade kontrollstationer av detta slag variten meningslös sysselsättning. Dagens föränderligasituation ställer andra krav.Det är viktigt att erinra om de mål som vi har förSveriges säkerhetspolitik. Vi skall "i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga en handlingsfrihetatt - såsom enskild nation och i samverkan - kunnautveckla vårt samhälle". Ytterst handlar det om vårfrihet och vårt oberoende. En grundläggande fråga föralla politiker är: Hur höja säkerheten och öka håll-fastheten i vårt land - i vårt samhälle - på sådant sättatt säkerheten i vår omgivning förbättras?En politik som ökar spänningarna på andra sidangränsen är en värdelös säkerhetspolitik.Den dynamiska utvecklingsprocessen i Europakräver aktivt agerande från svensk sida. Utskottetkonstaterar: "Ett aktivt deltagande i det europeiskasamarbetet är en förutsättning för att en stat skallkunna påverka utvecklingen och bidra till att skapa enny freds- och säkerhetsordning på vår kontinent. Detgäller inte minst de mindre och medelstora europeiskastaterna." Ett medelstort militärt alliansfritt land i detkalla har en nyckelfunktion i detta säkerhets-bygge.Vårt agerande i olika internationella forum skerutifrån en styrkeposition som militärt alliansfri. Justaktiviteten, viljan att agera, bör känneteckna dagenssvenska säkerhetspolitik. Det vidgade säkerhetsbe-grepp som tillämpas av alltfler stater öppnar låstadörrar och frigör ny kraft i det europeiska samarbetet.Genom samverkan för att komma till rätta med de hotmot vår gemensamma säkerhet som diktatur, fattig-dom, förtryck av minoriteter, miljöförstörelse, kärnav-fall, internationell brottslighet och terrorism skaparbygger vi ett odelat . I det mångfacetteradeeuropeiska säkerhetssamarbetet finns flera byggstenarför ett säkrare Europa.Genom det ekonomisk-politiska samarbetet funge-rar den europeiska unionen, EU, som motor för detmesta av det europeiska samarbetet. Europarådetförstärkt med har en stor moralisk betydelsesom skyddsnät för medborgare. Samarbetetinom Partnerskap för fred och i olika regionala forumrunt och och i Barentsregionenbygger på insikten att samarbete minskar risken för attvi skall ställas inför det yttersta hotet mot friheten -det väpnade angreppet.OSSE, Organisationen för säkerhet och samarbetei , får en alltmer framträdande roll som regio-nal organisation i enlighet med . För Cen-terpartiet är verksamhet för demokratiskutveckling, valövervakning, mänskliga rättigheter ochrättsstatens ställning av stor betydelse för att förankraett demokratiskt styrelseskick i hela närom-råde. Vi i anser att tydligare börbli den centrala alleuropeiska arbete, för hantering och lösande avkonflikter, för återuppbyggnadsinsatser, för rust-ningskontroll och för förtroendeskapande åtgärder.Eftersom det är som skall överta ordför-andeskapet i kan ge kraft och enhögre profil till . När NATO- och tillika EU-medlemmen tar plats som ordförande förOSSE får landet definitivt en viktig roll i ett iförändring.Herr talman! gör ingen annorlundabedömning av utvecklingen i än den somkommer till uttryck i utskottets betänkande och i re-geringens proposition. grundläggande posi-tiva säkerhetspolitiska läge består. Det finns inga skälför att ändra de riktlinjer för totalförsvaretsom fastställdes . Den säkerhetspolitisktmotiverade besparingen kan göras. Ett väpnat angreppmot ter sig i närtid osannolikt. Den än merframträdande osäkerheten om den långsiktiga inrikes-politiska utvecklingen i understryker beho-vet av att totalförsvaret har en god förmåga till an-passning.I det regionala samarbetet i vår del av Europafinns viktiga öppningar för att knyta närma-re övriga . Ett förtroendefullt samarbete i Ös-tersjö- och Barentsregionerna skapar en väv av positi-va beroenden. Denna väv bidrar till att öka säkerhetenoch stabiliteten i hela . Det är därför angelägetatt genom ökad handel, förbättrade kommunikationer,samarbete mot organiserad kriminalitet och miljöför-störing, satsningar på utbildningssamarbete och tu-rism knyta regionens länder närmare varandra. Inteminst viktigt är att utveckla samarbetet på regionaloch lokal nivå mellan folkrörelser och frivilligorgani-sationer. Angreppssättet som tillämpades vid är det rätta. EU:s kraft och ekonomiska styr-ka kan och bör kanaliseras via det regionala samarbe-tet som redan finns uppbyggt mellan länder och regi-oner.På samma sätt och med likvärdig kraft måste Sve-rige som nyblivet ordförandeland i inomBarentssamarbetet gripa sig an de utmaningar somfinns på . Detta nordliga samarbete haralltför länge nedprioriterats såväl i som iBryssel. Från sida vill vi ge Barents-samarbetet en likadan vitamininjektion som Östersjö-samarbetet erhållit. I båda regionerna möter RysslandEU och NATO. Här kan kontakt och ömsesidig för-ståelse byggas.Den västliga försvarsalliansen genomgårnu en omfattande anpassning till de nya uppgifter somalliansen ställs inför. Kärnan, det kollektiva försvaretoch de militära säkerhetsgarantierna, finns emellertidkvar. IFOR-operationen och samarbetet i Partnerskapför fred visar på hoppfulla möjligheter för framtidafredsfrämjande säkerhetshöjande samarbete mellanalliansfria och alliansbundna länder mellan väst ochöst, mellan och . NATO:s medlems-länder gör samfällt bedömningen att NATO behövs.Såväl som har den senaste tidentagit steg mot ett fullt militärt samarbete i alliansen.Även för ett alliansfritt land som är ett funge-rande NATO av betydelse, inte minst som instrumentför engagemang i Europa.Sverige och har en utomordentligt viktigroll att spela i det trevande och sökande klimat somjust nu råder. NATO reformeras, söker finnaen ny roll i och i världen. Aktiva militärt alli-ansfria länder kan bygga broar av förtroende och kangå före i handfast samarbete med och där-med bidra till att påskynda utvecklingen mot en verk-lig alleuropeisk freds- och säkerhetsordning. Ettgrundlöst spekulerande om att kommer attinträda i NATO bidrar däremot bara till att undermi-nera förutsättningarna för en aktiv svensk säkerhets-politik. Det är därför vi i är kritiska tillFolkpartiets agerande. Vi tycker att det är allvarligtoch kontraproduktivt i den meningen att det hotar vårtlands trovärdighet i ett läge när vi säger att alliansfri-heten är en extra stor tillgång i umgänget med övrigaländer.Eftersom jag fick en rad frågor från LennartRohdin och skall jag nu svara på dem somjag tycker berör just detta avsnitt. att står för ett utanförskapets sig-num. På en punkt är det rätt: Vi i pläde-rar inte för ett medlemskap i . Vi vill behållaSveriges militära alliansfrihet. Men vi har pläderatmycket starkt för ett medlemskap i , för ett obser-vatörskap i VEU, för ett medlemskap i , för attSverige skall kunna vara med i PFF och för ett med-lemskap i . Vi vill se att blir det organsom skall bilda den nya alleuropeiska säkerhetsord-ningen, och inte ett nytt NATO. Återigen - vi villbehålla militära alliansfrihet.Lennart Rohdin sade också att hyllartotalitära stater och inte demokratier. Jag vill då barapåminna om vad sade i sitt tal när vidiskuterade statsministerns resa till . Han kritise-rade just för att det i hans tal inte fannsnågot resonemang om vad demokratin är värd, ochhur viktig den är, när man tittar på den politiska sta-biliteten i olika länder.NATO-samarbetet kommer med all säkerhet attutvidgas till att omfatta fler europeiska länder. Deförsta kommer troligtvis att få bli medlemmar 1999 dåalliansen fyller . Om NATO-utvidgningen skerpå de villkor som organisationen själv satt upp, dvs.som en successiv och öppen process med hänsyn tillden säkerhetspolitiska utvecklingen i hela ochmed syftet att bevara ett odelat med en sam-tidig utveckling av samarbetet med , bidrarutvidgningen till en ökad säkerhetspolitisk stabilitet.Centerpartiet ser det som betydelsefullt att NATOparallellt med en utvidgning fördjupar arbetet ochsamarbetet inom Partnerskap för fred dels för atttillmötesgå de kandidatländer som inte kommer med idenna första utvidgningsomgång, dels för de ländersom likt vill utveckla PFF utan att eftersträvaett medlemskap i begränsad NATO-utvidgning understryker yt-terligare EU:s säkerhetspolitiska betydelse och gör ettEU-medlemskap för de baltiska länderna än viktigare.EU:s insatser på det säkerhetsfrämjande området kanutvecklas. Det är viktigt att där spelar enpådrivande roll för att i utveckla former församverkan kring konflikthantering, tidig varning ochfredsfrämjande insatser. föreslog i sinpartimotion angående att EUbör utveckla samarbetet runt de s.k. Petersbergsupp-gifterna, dvs. humanitära insatser, räddningstjänst,fredsbevarande insatser och krishantering. Därför hardet svensk-finska initiativet på området Centerpartietsstöd. Detta är inte att visa några militära muskler,. Det är att fullfölja fredsfrämjandeinsatser.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag talade om duckande in-för hotfulla grannar. ligger uppenbarligen till-räckligt långt bort för att skall kunnauttrycka en uppfattning på begäran.Helena sade att en öppen diskussion iSverige om framtiden i hotar vår trovärdighet.Nej, , ingen ute i blir detminsta förvånad om vi också i öppet för endebatt om det som diskuteras öppet i alla andra euro-peiska stater. Det skulle inte förvåna någon.Helena talar också om styrkan i den mili-tära alliansfriheten när det gäller internatio-nella agerande. Jag undrar: Hur stor är den styrkannär de flesta, och framför allt alla de viktigaste, avEuropas demokratier kommer attförhandla om den hårda kärnan i det säkerhetspolitis-ka samarbetet mellan och inomramen för förhandlingarna mellan NATO och Ryss-land?Jag vill fråga: Tror att styrkan ivår militära alliansfrihet kommer att innebära att vifår en specialinbjudan att komma till förhandlingarnaför att ta hand om de restposter som NATO eventuelltinte vill ta hand om själva?Hur var det nu med NATO som spänningsskapan-de organisation? Det var det uttalade isin artikel i Dagens Politik.Var det en spänningsskapande organisation som tillslut tog tag i folkmordet i Bosnien och fick slut pådet? Och framför allt, : Var Västeuro-pas demokratiers försvarspolitiska samarbete underdet främst en spänningsskapande organi-sation?