prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — Det är inte bra för företagandet i landet, försysselsättningen och för den allmänna moralen att derätta förslagen inte har kommit fram tidigare - ochinte heller nu.Det är inte minst utifrån de små företagens ställ-ning vid obeståndssituationer som sett detangeläget att få till stånd en ny lagstiftning. Därfördrev vi på för att få den tidigare fyrpartiregeringen attlägga fram en lag om företagsrekonstruktioner med enannan förmånsrättsordning som i övrigt var i linjemed det som hade föreslagit.Men då sade och nej. Delutade sig mot ytterligare utredande, som även dennuvarande regeringen gör. Det är beklagligt. Närfrågan är aktuell för beslut stoppas de viktigaste frå-gorna undan för ytterligare utredande under en långtid. Det är inte bra.När nu och kritiserar dennuvarande regeringen för fördröjning och för ytterli-gare utredande har de inte särskilt rent mjöl i påsen.Hade de verkligen haft viljan till en snabb lagstiftningoch en vilja till att förändra förmånsrättsordningenkunde det mycket väl ha genomförts redan under denförra regeringsperioden.Det är framför allt på tre punkter som Centerpar-tiet vill ha till stånd en förändring av den nuvarandelagstiftningen. För det första gäller det en förändringav förmånsrättsordningen vid konkurser, som jagnämnde, och vid rekonstruktioner. För det andra gäl-ler det ett stärkt sakrättsligt skydd för äganderättsför-behåll. För det tredje gäller det ett förenklat rekon-struktionsförfarande för mindre företag.Herr talman! En starkt bidragande orsak till attunderleverantörerna ofta redovisar svårigheter är denförmånsrättsställning som statens fordringar på skatteroch allmänna avgifter har. Ett avskaffande av statensförmånsrättsställning skulle innebära att den totalautdelningen på oprioriterade fordringar ökar och attantalet följdkonkurser hos leverantörsföretag minskari betydande omfattning. En annan positiv effekt skullebli att staten som borgenär får anledning att i god tidingripa i ett företag i begynnande ekonomisk kris.Härigenom skulle förutsättningarna för att uppnåackordsuppgörelser öka, vilket kommer att främjasträvan att rekonstruera företag och därmed räddabåde företag och jobb som annars skulle gå under. Detskulle dessutom vara ekonomiskt fördelaktigt ocksåför statens samlade ekonomi. Men även bankerna börpå ett annat sätt än positivt medverka vid före-tagsrekonstruktioner. Så skulle ske om fordringar pås.k. produktiva löner ges förmånsrätt före företagshy-potek. Härigenom skulle banker och andra innehavareav företagshypotek bli mer angelägna om att förhindraatt ekonomiska kriser uppkommer i företagen ochdärmed bli motiverade till att mer aktivt än i dagmedverka i rekonstruktioner. skulle densnedvridning av konkurrensen som bekvämlighets-konkurserna innebär, med deras överutnyttjande avlönegarantin, mildras väsentligt. En förändrad för-månsrättsordning för oprioriterade löner i förhållandetill företagshypotek skulle bidra till att stärka statskas-san och därmed finansiera eventuella kostnader förstaten för borttagandet av statens förmånsrätt förskatter och avgifter.En annan orsak till det höga antalet konkurser äratt det sakrättsliga skyddet för äganderättsförbehåll ärför svagt. Återigen är det de små företagen, ofta un-derleverantörerna, som kommer i kläm. Det vill viändra på genom att vidga återtagandeförbehållet. är det inte möjligt eller giltigt att teckna ett åter-tagandeförbehåll om någon levererar en vara somskall ingå i en vidareförädling eller som del i en pro-dukt hos den nye ägaren. Om köparen går i konkursfår inte underleverantören ta tillbaka sin vara. Ettutvidgat återtagandeförbehåll skulle göra det möjligtför leverantören att återta varan intill dess att den ärtill fullo betald.Ett utvidgat återtagandeförbehåll skulle stärkafrämst leverantörernas ställning och medföra att kre-ditmöjligheterna allmänt sett skulle öka. Det skulleockså jämställa vad som i detta avseende gäller förvåra företag i med vad som gäller i flera av deländer som är viktigaste handelspartner idag.Herr talman! Ett rekonstruktionsförfarande somlagen förutsätter innebär en mycket omfattande,komplicerad och framför allt kostsam process för ettföretag att gå igenom. Inte minst av kostnadsskälfinns det därför skäl att anta att många små företagtvekar inför att använda sig av rekonstruktionsmöjlig-heterna enligt den nu föreslagna lagen. Därför bordeett enklare och mindre komplicerat och därmed mind-re kostsamt förfarande kunna tillämpas för de småföretagen. Regeringen tror sig ha löst de mindre före-tagens rekonstruktionsproblem genom att vidgaskuldsaneringslagen. Så är inte fallet enligt Centernsuppfattning.Skuldsaneringslagen skall endast omfatta fysiskapersoner. Det är viktigt att den begränsas dit.Skuldsaneringslagen är och skall i första hand vara avsocial karaktär och omfatta endast enskilda personer.Så blir det även i fortsättningen, och därför har vi frånCenterpartiet inte motsatt oss den utvidgning somföreslås i utskottets betänkande. Den kommer ävenatt omfatta enskilda personer som bedriver närings-verksamhet i begränsad omfattning. Inte heller de somtänker starta en egen verksamhet som kan bliett företag av större omfattning och ge fler jobb böruteslutas från möjligheter att på ett ordnat sätt kunnasanera sina skulder, om det möjligtvis skulle gå snett inågot sammanhang.Men för de små företagen saknas fortfarande detförenklade förfarande som borde vara effektivt. Fin-land har tillämpat ett sådant förenklat förfarande utanstörre problem. Om det går i borde det gå iSverige också. Vi menar att en ny lag om företagsre-konstruktioner bort innehålla också det förenkladeförfarandet för de små företagen.Jag skulle naturligtvis kunna fråga vad det är somfår moderater, folkpartister, socialdemokrater ochvänsterpartister att förenas mot kampför de små företagen och en bättre lag om företagsre-konstruktioner. Om vi från inte lyckats att fågehör för en bättre ställning för de små företagenunder den långa beredningsprocess som detta ärendehaft hyser jag inte några större förhoppningar om attmed hjälp av en rad provocerande frågeställningar fåmajoriteten att ändra sig i denna sista skälvande minutföre beslut i denna fråga. Jag har ändå önskat varaganska utförlig i min redovisning om hur vi frånCentern ser på frågan om en ny lag om företagsre-konstruktioner. Jag när nu förhoppningen att ett nyttutredningsarbete skall föra frå-gan framåt i rätt riktning. Det är bara det att vi dåtyvärr förlorat mycket dyrbar tid.Herr talman! Med det anförda ber jag att undermom. 12 få yrka bifall till reservation 8 och i mom.14 bifall till reservation 12, och i övriga momentyrkar jag bifall till lagutskottets hemställan.Anf. 9 ()Herr talman! Detta ärende gäller företagsrekon-struktion, och handlar därmed även om förmånsrätts-ordning, företagshypotek, produktiva löner och enlång rad andra specialbegrepp som är närmast obe-gripliga för allmänheten, och kanske för en del andraockså. Men företagsrekonstruktion är faktiskt utomor-denligt viktigt för både näringsliv och samhället i desshelhet. Grundtanken är nämligen att hjälpa livsdugligaföretag som har tillfälliga ekonomiska problem ochdärigenom motverka onödiga konkurser och samtidigträdda viktiga arbetstillfällen, vilket är utomordentligtviktigt inte minst i dessa dagar.Regeringens lagförslag är utomordentligt dåligt,trots åravis av utredande. Främst gäller det två avgö-rande punkter. Man behåller en omodern förmåns-rättsordning, och man struntar i småföretagens behovav ekonomisk sanering. Resultatet blir ofrånkomligenatt man stjälper i stället för hjälper företag, vilket i sintur leder till oförsvarbar kapitalförstöring och onödigarbetslöshet.En fungerande företagsrekonstruktion kräver en nyförmånsrättsordning, men trots detta bibehåller manden gamla ordningen. En ändring av förmånsrätten förleverantörsfordringar och skatter skulle vara till fördelför både småföretagare och samhällsekonomin, menstoppas ändå av staten och bankerna. Att inte kombi-nera företagsrekonstruktionslagen med en ny för-månsrättslag är som att leverera en flygel utan tangen-ter. Det fungerar inte. Detta vet regeringen, men manhar givit efter för påtryckningar från bankerna. Det ärhäpnadsväckande att svenska banker som på sin tidvar synnerligen angelägna om att få en bankakut föratt sanera egna skulder inte bara saboterar skuldsane-ringen för privatpersoner utan nu även agerar stopp-kloss för ekonomisk rehabilitering av företag.Dessutom är förslaget till företagsrekonstruktioninriktat på främst större företag. Därför föreslår rege-ringen att småföretagens behov skall tillgodoses ge-nom en utvidgning av skuldsaneringslagen. Men dettastrider mot principen att skuldsaneringsinstitutet äravsett för rent privatekonomiska förhållanden. Därföruppkommer stora tillämpningssvårigheter dels inomskuldsaneringslagen vid gränsdragningen mellanprivatekonomi och företagsekonomi, dels mellanskuldsaneringslagen och företagsrekonstruktionsla-gen. Vidare blir skuldsaneringslagens tillämpnings-område orimligt snävt om detta skall omfatta närings-verksamhet som närmast har karaktären av extraknäckoch om det förutom alla redan gällande krav förskuldsanering även skall krävas särskilda skäl. Följ-aktligen kommer de mindre företagens problem atthamna mellan stolarna, och deras behov av rekon-struktion blir uppenbarligen inte tillgodosett. Demindre företagens berättigade krav på möjligheter tillföretagsrekonstruktion måste mötas med särskildaregler om ett förenklat förfarande för företagssaneringinom företagsrehabiliteringssystemet.Herr talman! Företag i tillfälliga ekonomiska svå-righeter måste hjälpas, och i många fall bör man för-söka med rehabilitering. Men lämpliga rehabilite-ringsformer saknas, och nuvarande lagförslag är otill-räckligt.Vår modell kan beskrivas på följande sätt. En fun-gerande företagsrehabiliteringsrättslig reglering skallkännetecknas av att borgenärskollektivet ges en cen-tral maktställning. Regeringen bör följa tre grundläg-gande allmänna riktlinjer. Regelsystemet bör ges enflexibel utformning som ger stor frihet att välja rättform för företagets rehabilitering. Vidare måste sys-temet möjliggöra en stegvis tillämpning från heltfrivilliga till direkt domstolsstyrda förfaranden.Dessutom är det nödvändigt med ett snabbt förfarandeoch en billig procedur. Mot denna bakgrund bör en nylagstiftning utformas med två alternativ, nämligenföretagsrekonstruktion eller företagssanering.Företagsrekonstruktion är beteckningen på de åt-gärder som behövs för en omfattande företagsföränd-ring. Företagssanering - i stället för företagsrekon-struktion - bör användas i de fall ett företag har"enklare" ekonomiska problem som främst hänför sigtill skuldbelastningen. För övrigt behövs en radikalöversyn av förmånsrättsordningen med inriktning påatt öka rättvisan mellan borgenärerna för att därige-nom också öka intresset hos alla borgenärer av attgenomföra företagsrehabilitering.Dessutom bör den egentliga rehabiliteringsregle-ringen kompletteras med regler som främjar målet attuppnå ekonomisk rehabilitering av fler företag än förnärvarande. Varje onödig konkurs innebär ett tragisktmisslyckande som drabbar - förutom ekonomiskatillgångar - företagare och anställda och ytterst sam-hället.Genom att undersöka möjligheterna till företags-rekonstruktion före beslut om konkurs kan man und-vika onödiga konkurser. Så kan ske genom att manfastlägger en grundrutin av innebörd att man förstalltid skall pröva företagsrehabilitering i någon formoch endast i sista hand tillgripa konkurs. Därför börman lagfästa en obligatorisk prövning av företagsre-konstruktion före varje konkursbeslut.Utomlands finns varierande modeller av svensktintresse i bl.a. , och , somjag själv har haft nöjet att få kolla upp mera ingående.Det mest näraliggande är dock . Den finskamodellen bygger på en omfattande företagsrekon-struktion kompletterad med ett förenklat företagssa-neringsförfarande och en radikalt ändrad förmåns-rättsordning.Nyordningen på förmånsrättssidan innebär att all-män förmånsrätt slopas bl.a. för skatter. De särskildaförmånsrätterna förändras radikalt, främst beträffandeföretagsinteckningar. Dessa borgenärer får tillgodo-räkna sig av värdet medan resten tillfaller deoprioriterade borgenärerna. Här ingår dock även före-tagsinteckningarnas återstående fordringsbelopp. Detfinns ytterligare regler, men jag skall inte beröra demhär.Den nya ordningen uppfattas i allmäntsom mera rättvis, särskilt för hårt drabbade opriorite-rade leverantörer som ofta är småföretagare. Dennaordning ökar såväl viljan som möjligheterna till före-tagsrekonstruktion, alternativt företagssanering. Sam-tidigt förebygger man s.k. dominokonkurser, alltså attett företags konkurs orsakar att andra företag ocksåhamnar i konkurs. Detta drabbar oftast småföretagareoch upplevs som särskilt orättvist.Herr talman! Lagstiftningsarbetet om företagsre-konstruktion har verkligen dragits i långbänk. Ändåhar det blivit en helt undermålig produkt. Regeringenvet att lagförslaget är otillräckligt - trots denna insiktläggs förslaget fram. beslutar man att direktånyo utreda frågan. Det är en lindrigt uttryckt häp-nadsväckande hanteringsordning. En ny lagstiftningkan beräknas träda i kraft eller 2000 - det kanvara en god prognos. Då är det bara att hoppas att detäntligen blir en ny och bra lag, alltså i linje med vårmodell.För övrigt borde en ny och förbättrad företagsre-konstruktionslagstiftning kompletteras med ett effek-tivare myndighetsförfarande. uppvisar myndig-heternas hantering av obeståndsärenden - konkurs,ackord, företagsrekonstruktion, skuldsanering ochlönegaranti - en mycket splittrad bild, och samord-ning behövs. Därför borde det tillskapas en friståendeobeståndsmyndighet eller en självständig enhet inomen regional kronofogdemyndighet. Effektivitetenskulle öka och kostnaderna nedbringas somkampen mot ekonomisk brottslighet kunde skärpas.Beklagligtvis får vi som dennu aktuella provisoriska lagen skall gälla hålla tillgodo med ett ineffektivt företagsrekonstruktionsförfa-rande med begränsat användningsområde. Ett sådantprovisorium är helt onödigt - dels därför att det redannu finns rehabiliteringsmöjligheter som man hjälpligtkan klara sig med, dels därför att vi under alladessa år har klarat oss utan ett lagfäst företagsrekon-struktionsförfarande. Risken är nu uppenbar att dettadåliga provisorium resulterar i att hela rekonstruk-tionstanken hamnar i vanrykte i avvaktan på en före-tagsrehabilitering som verkligen tillgodoser bådenäringslivets och samhällets behov.Herr talman! Som en avslutning på detta kan jaginte undvika att säga någonting om Centerpartietsagerande här. Jag trodde inte att före-trädare skulle gå upp och berömma sigför och sitt eget agerande i det härärendet. Jag trodde i stället att han skulle vara tyst ochförtiga vad som hade hänt. Här talar väl,ofta, om småföretag, men av någon outgrundlig an-ledning handlar man tvärtemot. Det finns flera exem-pel på det - momsfrågan, exempelvis - men nuhandlar det om företagsrekonstruktion.Det fanns ett skede i det här ärendet då Socialde-mokraterna kunde välja vem de ville så att säga varasambo med eller förena sina påsar med. Ett tag varCenterpartiet inne i värmen, men man höll inte ut helavägen. Hade man gjort det hade varit berettatt ställa upp på allt detta. gjorde man inte det, ochdet berodde på att man inte fick hela atthålla ihop på den här punkten. Det blev interna mot-sättningar med dem som är verkliga företagsvännerinom . Det var bra, och jag tycker attAgne skall glädja sig åt att det blev så.Nu har i stället Socialdemokraterna förenat sigmed , och det får stå för dem.Här talar nu väl om hur viktigt detär med ett enkelt förfarande för småföretag. Men detblev ingen reservation! Vi har en reservation på denhär punkten, men har bara ett litet sär-skilt yttrande om detta. Här i kammaren talar AgneHansson om de oprioriterade leverantörsfordringarsom slår så hårt att det blir dominokonkurser i långrad, såsom jag relaterade. Det är bra. Men i Center-partiets reservation står det inte ett ord om dessa sa-ker, vilket säkert hade glatt småföreta-gare. Därför är detta en tvetalan som jag inte trodde viskulle möta här. har vi gjort det, och då finns detanledning att bemöta det.Herr talman! Därmed vill jag avslutningsvis yrkabifall till reservationerna 1, 2, 9, 12 och 17.Anf. 10 () replikHerr talman! Det finns kanske inte så stor anled-ning att dra upp någon större debatt om detta just nu.Även om och kunde förena sig påmånga punkter där vi gemensamt är överens får viändå inte majoritet just . Vi får väl räkna med att fåstörre stöd om vi får fortsätta opinionsbildningen.Om tror att jag inte är gladåt att står enigt för att hävda småföretagen, såär det fel. Jag är mycket tillfreds med det. Internde-mokratin har fungerat.Vi har en reservation till betänkandet på tvåpunkter, och på den tredje har vi ett särskilt yttrande. är vi överens på den punkten, vilket inte minstframgår av motion. Vi talar alltså inte med kluventunga i sak.Bengt ville starta den här debatten,och det leder fram till min fråga: Under den förramandatperioden hade chansen att tillsam-mans med säga ja till det lagförslag somCentern och kds ville ha fram. Varför bromsade nidå? Vad är det som har förändrat situationen, efter-som nu så varmt talar för denlösning som hade varit möjlig då?Anf. 11 ()replikHerr talman! För det första vill jag säga att jag intehar startat den här debatten. Jag trodde att vi möjligenskulle slippa den. Men eftersom vill haden är det naturligtvis bra så.Jag tycker att har rätt i sin kritik avatt den borgerliga fyrpartiregeringen inte lade fram ettförslag om företagsrekonstruktion. Det var fel, ochman borde har gjort det. Det kunde i varje fall aldrigha blivit en sämre produkt än vi har fått nu.Jag var inte statsminister och kunde inte avgöraden punkten, men jag har inte ändrat uppfattning.Samma kritik som riktas mot den sittande socialde-mokratiska regeringen här och kunde ha riktatsmot den borgerliga regeringen då. Jag var också be-redd att göra det.Agne beskriver vilka interna problemsom fanns. Men hur skall det nu bli med den kom-mande lagstiftningen? Vad kommer den att innehålla?Hur blir det med förmånsrättsordningen? Vad vill nibeträffande skatter och leverantörsfordringar? Ochnär skall den träda i kraft?Det kräver inte särskilt stor eftertanke för att manskall inse att den inte kan träda i kraft . Ingenföretagare är intresserad av att remissförfarandet äravslutat . De som representerar småföretagen villha lagen i kraft. Ge mig ett klart besked! Inte ensAgne eller regeringen kan påstå att den kanträda i kraft den 1/1 1997 eller 1/1 1998.När är en realistisk tidpunkt? Det borde AgneHansson kunna svara på.Anf. 12 () replikHerr talman! Först konstaterar jag att hela Center-partiet är överens i sak med . Detvar den delade uppfattningen i under denförra mandatperioden som gjorde att förslaget intekom fram. har vi klarat ut det här med dubblatungor.I den andra frågan delar jag egentligen din argu-mentation mot mig. Jag ser inte att det är jag ochCentern som bär ansvaret för att förslaget inte kom-mer fram tillräckligt fort.Vi vill ju föreslå förändringar av nuvarande lag-stiftning så att den blir komplett. Vi menar att den inteär det . Men vi har ändå inte velat stoppa hela för-slaget, och där ligger skillnaden i sak. stårensamt i utskottet om att inte ens vilja släppa fram dedelar som vi tycker är viktiga.Jag är alltså helt överens med om att detta inte är något komplett och bra för-slag. Men det är ändå inte så dåligt att man inte kan tadelar av det.Anf. 13 ()replikHerr talman! Det är just förklaringen till vår in-ställning. Det är i och för sig intressant att få och ägaen flygel. Men om inte tangenterna finns fungerar deninte. Det är precis likadant här. Utan en fungerandeförmånsrättsordning fungerar inte den här lagen. Detvet alla som sysslar med detta. Vi hörde senast StigRindborg nämna att lagen kommer att få en utomor-dentligt begränsad tillämpning.I fyrpartiregeringen var m uppenbarligen emot enföretagsrekonstruktionslag av det bredare slaget.Därmed hade det nog inte blivit av, även om Folkpar-tiet hade ändrat sig i det läget.Jag gillar inte inställning att det ärbättre att ta en lag nu litet snabbt, även om den ärdålig. Vi har kunnat leva alla dessa år utan en lagfästföretagsrekonstruktionslag, och jag tror att vi kan göradet litet längre. Det är bättre att anta en fungerandelag något senare än att anta en erbarmligt dålig lagjust nu.För övrigt vill jag säga till alla sanna småföre-tagarvänner i : Om man klart vill dekla-rera här i kammaren att man tycker det skall vara ettförenklat förfarande för småföretagare och att småfö-retagarna skall få en bättre förmånsrättsställning närdet gäller leverantörsskulder - då skall man rösta påFolkpartiets reservation!Anf. 14 ()Herr talman! Herrarna före mig har länge och vältalat om de brister som finns i lagstiftningen, så jagkommer inte att gå in på dem mer än kortfattat ochredogöra för vad tycker.Vi anser att det är av vikt att man hittar former föratt rekonstruera företag i kris. Det lagförslag somligger tillgodoser inte de mindre företagens behov,anser vi. Detta uttrycker även utskottet, som på s. 12 ibetänkandet skriver: "Om lagstiftningen kommer attmedge en tillräckligt flexibel tillämpning och möjlig-göra rekonstruktioner även för små företag är emel-lertid inte helt säkert. "behöver mer av småföretagande och föra-tagande över huvud taget för att komma ur den kris vihar . Vi vill avslå propositionen och be att manåterkommer med ett nytt förslag. Det skall innehålladels ett förenklat rekonstruktionsförfarande, dels enförändrad förmånsrättsordning.Vi hoppas att man snabbt återkommer med ettförnyat lagförslag, kring vilket vi förhoppningsvisockså kan uppnå en större politisk enighet. I den härfrågan är det viktigt med stabila regler, och det ärdärför av stor vikt att det råder stor politisk enighet.Miljöpartiet kommer att återkomma med en mo-tion under den allmänna motionstiden, och förhopp-ningsvis kan vi få upp frågan i lagutskottet redan i år.Vi yrkar bifall till reservation 1.Anf. 15 ()Herr talman! inträffade i 591 konkurser. Antalet ackord under samma tidvar 29. Uppenbarligen fungerar inte ackordslagstift-ningen. Detta är inte bra, då man allmänt sett kan sägaatt flera företag skulle rekonstrueras på ett bättre sättom de inte behövde försättas i konkurs dessförinnan.Detta påstående gäller inte generellt utan träffarsärskilt större företag. Erfarenhetsmässigt och enligtinternationell forskning är rekonstruktion inte särskiltlyckosamt när det gäller mindre företag. Detta ärockså ganska naturligt, då dessa inte har en balans-räkning som möjliggör några större dividender. Oftakräver dessutom en rekonstruktion inte bara en finan-siell sådan utan även andra förändringar, som är svåraatt genomföra i ett mindre företag, där företaget oftaär identiskt med den person som verkar i detsamma.Det har riktats kritik mot insolvensutredningensförslag till företagsrekonstruktion på den grunden attförslaget inte tar hänsyn till de allra minsta företagensbehov. Rent allmänt sett kan påstås att om företagetinte ens kan bära de ganska måttliga kostnader som ärförknippade med förfarandet enligt lagen om företags-rekonstruktion, är företaget inte lämpligt för rekon-struktion över huvud taget.Det förslag som läggs fram för är etti väsentliga hänseenden urvattnat förslag i förhållandetill . Skatteprivilegiet är kvar,och förmånsrätt för produktiva löner finns inte med.Ackordslagens bestämmelser om lägsta dividendligger kvar på även om undantagsregeln mjukatsupp något.Det nu sagda innebär att lagförslaget egentligeninte innefattar några konkreta ändringar av gällandelagstiftning. Varför skulle då den situation som nubedöms som helt otillfredsställande bli förändrad pånågot märkbart sätt? Lagen i dess nuvarande utform-ning torde vara ett slag i luften.