prot · GK0913 · 1996-10-10 00:00:00 — Jag tolkar det sista som att statsminis-tern håller med om att öppenhetsfrågan håller på attbli ett fiasko. I stället väljer regeringen att satsa på demer symbolartade inskrivningarna av sysselsättnings-frågorna.Jag tycker att det är väldigt viktigt att ta en dis-kussion om den militära frågan. Det handlar om attSverige föreslår att EU skall skapaen militär organisation som skall kunna ingripa runtom i världen i militär krishantering, som det heter.Det finns ingen klar gräns mellan vad som är militärkrishantering och att gå in i rena krig. Ofta utvecklassituationen från det ena till det andra. Men det här ärett avgörande steg där tar initiativet tillsam-mans med , och jag tycker att det är någontingsom vi borde diskutera i mycket större utsträckning,för detta förändrar hela den svenska traditionen ochtalet om alliansfrihet.Anf. 93 Statsminister ():Fru talman! har haft 70 000 män ochkvinnor i blå baskrar världen över för att bevara fredoch säkerhet. Det har varit fullt ut förenligt med våralliansfria politik. Vi har varit stolta över de svenskamän och kvinnor som har gjort dessa insatser. Vi vetatt fredsbevarande insatser av motsvarande slagkommer att göras också i . När det sker vill viha ett ord med i laget om hur det skall gå till och omhur svenska män och kvinnor blir behandlade.De fredsbevarande uppgifter som finns i Peters-bergöverenskommelsen ligger naturligtvis fullt i linjemed vår klassiska hållning. Om inte villvara med där, i den typen av fredsbevarande insatser,tycker jag att det är en sensation.Fru talman! Det är för tidigt att tala om fiasko. Jagtycker också där att det nästan känns som om PeterEriksson hoppas att det skall gå snett. Vänta och se,. Du kanske blir besviken: Det blir ettEU som är mer öppet än vad du tror.Anf. 94 TALMANNEN:Peter får göra ett ytterligare kort inlägg.Anf. 95 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att regeringenlägger in litet kraft i öppenhetsfrågorna. Mitt intryckhittills är att man har lagt fram ett förslag men inte görnågonting för att få det att verka i praktiken.Oron när det gäller den militära frågan gäller bl.a.att inte längre satsar på FN-systemet,dvs. att det är genom FN som internationell militärkrishantering skall organiseras. är det EU somskall ut i världen och lösa konflikter på samma sättsom har gjort tidigare. Det är ingen bra väg förSverige att gå.Anf. 96 Statsminister ():Fru talman! Jag kan bara tolka detta som att PeterEriksson är djupt okunnig. Vad han säger om FN-systemet är groteskt. tillhör liksom ,, och den grupp av ländersom håller FN-systemet i gång ekonomiskt. Vi är destora bidragsgivarna. Att säga att vi inte satsar i detsammanhanget är fullständigt befängt. Däremot tyckervi att FN kan bli aktivare och effektivare. För attåstadkomma en sådan utveckling vill vi naturligtvisvara med och försöka att reformera FN. Men att där-med tro att vi skulle hamna i ett läge där vi övergerFN-systemet och bygger upp något slags supermakt iEuropa är för del att gå den partipolitis-ka mitten så när att det gränsar till något som bara kanbetrakta som billig partipropaganda.Anf. 97 ():Fru talman! Även jag skall starta med litet beröm- beröm för att statsministern är här och för att stats-ministern går på ABF. Det är väldigt viktigt att debat-ten förs på bägge ställena.Det är bra att det förs en debatt om EU:s utvidg-ning och att tar en aktiv del i den. Men sedansäger statsministern att ni däremot inte diskuteraEMU. Men då tror jag att ni skall börja att göra det,för EMU, statsministern, kan vara ett mycket svårthinder för att ta in nya länder.Sverige fick inga undantag från EMU-kriteriernaoch inte heller och , men ,som redan var medlem, fick ju undantag. Skall nyaländer komma in och ställas inför dessa kriterier? Hurskall de klara dessa kriterier? Jag är rädd för att ut-vidgningen blir en inbjudan med dörren låst inifrån pågrund av EMU-kriterierna, som alla måste ansluta sigtill. Därför måste ni nog diskutera denna fråga sam-manhållet. Borde ni inte göra det, statsministern?Anf. 98 Statsminister ():Fru talman! Det kan tyckas som om har en poäng. Men det tråkiga, ,är ju att flera av de länder som ansöker om med-lemskap faktiskt möter EMU-kriterierna, åtminstoneligger de mycket nära dem. Det visar ju att EMU-kriterierna på intet sätt är ett uttryck för att ländernahar konvergenta, likartade ekonomier.Låg skuld, lågt underskott, låg ränta, låg inflation,stabil valuta kan man ha även om man har en relativtoutvecklad ekonomi, vilket är fallet i flera av de an-sökarländer som vi nu ser framför oss. Ta bara våraestniska vänner, som ju uppnår flera av dessa konver-genskriterier. Men inte har de en ekonomi som förden sakens skull gör dem mogna att gå in i den mone-tära unionen. Jag tror att EMU-beslutet måste varamycket, mycket mer kvalificerat än att enbart sysslamed några av de relativt endimensionella kriteriersom uttrycks i konvergenssammanhang. Därför skallman inte i utvidgningsperspektivet blanda ihop ettkommande medlemskap med att EMU-kriteriernaskulle lägga några hinder i vägen. Jag tycker att det ärbättre att vi får en diskussion om det framtida EMUutifrån vad som behövs i form av real konvergensekonomierna emellan och att vi inte fastnar i denmatematik som kriterierna har representerat.Anf. 99 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att se till denreala ekonomin. Men när statsminister att man kan tyckas ha en poäng, tror jag att deflesta inser att då har man en poäng, för statsministernär inte någon som bjuder på sådana i onödan. Menockså statsministern har en poäng. Men man bör dis-kutera dessa frågor sammanhållet. Min poäng är skall föra en fördjupad diskussion, för det finnsockså länder som har svårt att klara kriterierna. Debör ändå inrymmas i de möjligheter som dock finns.Jag har också en kort följdfråga. Statsministernsade till att de inte skall diskutera skatter,men det bör ni nog göra. Vi har ju accepterat mini-minivåer på CO2 och miniminivåer på moms. Numåste vi diskutera en miniminivå på kapital. Det in-kräktar inte på suveräniteten att fastställa nivåer där-utöver, men en miniminivå behöver vi nog över tidenha. Det tror jag att statsministern inser. Statsministernhar dock varit finansminister också.Anf. 100 Statsminister ():Fru talman! Det var inte detta som Bo Könbergoch jag diskuterade. Vi diskuterade hur man skallfatta beslut i frågan. Jag höll då fast vid idén om en-hällighet och tog avstånd från majoritetsbeslut. Att viskall ha miniminivåer på exempelvis kapitalskatterhar ju varit en svensk uppfattning. Men den har stop-pats, därför att det har funnits länder som inte haraccepterat den, trots att nästan alla länder har varitöverens om den saken. Frågan är konfliktfylld. Å enasidan vill vi ha en utveckling. Å andra sidan är intedet instrument som vi har att tillgripa kraftfullt nog.Skulle vi använda det nog kraftfullt, skulle vi riskeraatt det används mot oss i stället. Det är den situationsom vi befinner oss i.Sedan är det möjligt att allt det beröm som jag harfått här har gjort mig så pass bedövad att jagsjälv börjar på att dela ut poänger till höger ochvänster. I så fall får man väl glädjas åt att denna sin-nesstämning har infunnit sig och att vi efter ett i trots allt i riksdag kansamlas i ett avspänt samtal om någonting som hör tilldet absolut viktigaste som vi just nu har att sysslamed. Det tycker jag är bra. Det är en poäng, LarsBäckström.Anf. 101 TALMANNEN:Jag medger ytterligare ett kort inlägg från LarsBäckström.Anf. 102 ():Fru talman! Med hjälp av , LarsBäckström och statsministern har vi kommit fram tillnågonting viktigt.Luxemburg har ju blockerat en möjlig miniminivå.Vi måste finna ett medel för att få bort Luxemburgsmöjligheter att blockera miniminivån. Det är dettasom har en poäng i. Men att vi sedanskall akta oss för ytterligare miniminivåer är korrekt.Anf. 103 Statsminister ():Fru talman! strävar efter den bästaav världar - majoritetsbeslut på de områden där Sve-rige har intressen men på andra områden enhällighet.Jag önskar att det vore så, och kommer vi dithän voredet mer än en poäng vunnen. Då vore det - något somman i vissa sammanhang kallar det för - storslaminhöstat.Anf. 104 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Statsministern har bl.a. i tidigare talsagt att han är övertygad om att det redan den 1 janu-ari 1999 kommer att finnas en monetär union i Europaoch att en del av länderna då kommer att vara med-lemmar. fick vi en redogörelse för attde länder som har ansökt om medlemskap också strä-var efter att uppfylla konvergenskraven för att kunnabli medlemmar.När vi i diskuterade konvergenskravenoch det svenska konvergensprogrammet i en ekono-misk-politisk rapport till EU lades två viktiga delartill när det gällde konvergenskraven, nämligen mil-jökraven och sysselsättningskraven. I statsministernsredogörelse har jag inte hört ett enda ord om att dettaär frågor som driver. T.ex. måste de baltiskaländerna kunna ta hänsyn till sysselsättningsfrågorna isina egna länder och de regionalpolitiska effekternaav en alltför snabb omställning av ekonomin samtsjälvfallet miljöfrågorna.Jag skulle vilja få en redogörelse för var Sverigeskrav på detta område har tagit vägen. Räcker det medkravet på sysselsättningsunionen, vilket jag uppfattarsom ett separat krav som inte ingår i konvergenskra-ven och i EMU-diskussionen? I så fall har man jufrångått den överenskommelse som vi träffade om i samband med diskussionerna om konver-genskriterierna skulle driva att detta är riktigt.Jag vill också veta hur det kommer att bli med deländer som eventuellt vill stå utanför den europeiskamonetära unionen. I de diskussioner som ändå måstepågå inom unionen berörs nästan aldrig konsekven-serna av att några länder eventuellt väljer att inte varamed i den gemensamma monetära unionen.Anf. 105 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte säker på att har rätt när hon säger att vi i samband medkonvergenkriterierna skulle driva sysselsättningsfrå-gorna. Det resonemang som jag då var överens om och förhoppningsvis nuockså är överens om är ett uttryck för att konvergens-resonemanget måste vara av mer realt slag. Min po-äng tidigare, när jag talade med , varju att man i en underutvecklad ekonomi mycket välkan uppnå de uppsatta konvergenskriterierna. Menden reala ekonomin behöver för den sakens skull intevara särskilt välutvecklad. Vi resonerade om vadmiljöfrågorna kräver långsiktigt och vad som krävs avtillväxt för att klara arbetslösheten. Det var sådanafrågor som vi förde in. Det är svenska ståndpunkter.De förs alltså inte inom någonting som kan kallas fören diskussion inom konvergenskriterierna. Den dis-kussionen för vi i regeringskonferensen, där den hörhemma. Det är väl så jag rimligen kan svara på frå-gan.Sedan tar upp den andradiskussionen, som ju är oerhört viktig, om vad somhänder med de länder som inte blir med i valutaunio-nen. och jag har ju bestämt ossför att vi i skall ha ett sådant läge att vi kan gåmed om vi vill men skall kunna vara starka nog att ståutanför, om vi vill det. Detta är ju grunden för detsvenska konvergensprogrammet. Det är ju det somgör att motståndare till och anhängare av EMU kantycka att konvergens är viktigt.Relationerna mellan dem som är innanför och demsom är utanför unionen är ju nu den stora diskussio-nen i , inte på det möte som vi hade i Dublinmen rent allmänt i Europasammanhang och när fi-nansministrarna träffas samt i debatten, och i denföreställer jag mig att även deltar.Vad jag tycker att har att fundera på,eftersom de ju har tagit ställning mot ett svensktmedlemskap, är just den fråga som ställer till mig, och som rimligenredan har tänkt på: Vad händer med ett land somställer sig utanför? Vilka blir effekterna för ekonomioch sysselsättning?Anf. 106 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Visst har vi tänkt på, och också disku-terat, den frågan. Men det är faktiskt regeringen somsitter i ansvarsställning och som har de ekonomiskaresurserna att utreda frågan. Vi har inte sett någontingi fråga om utredningsmaterial. Där finns det, vad jaghar förstått, ännu så länge väldigt litet att hämta närdet gäller EMU-frågan.Jag hoppas verkligen att statsministern tar det härpå allvar och att han ser till att det kommer fram ma-terial som visar på för- och nackdelarna. Jag tror interiktigt att det räcker med en studiecirkel ute i de egnaleden för att avgöra den här frågan. Det måste tillbetydligt mer.Statsministern gör också det stora fel som ekono-mer över hela världen har gjort: att skilja på ekonomioch miljö. Det går inte, miljön är avgörande för vårekonomi. Det är därför man måste ha konvergensmellan miljö och ekonomi.Anf. 107 Statsminister ():Fru talman! Det verkar som om nästan skulle önska att det var så att jag skildepå miljö och ekonomi, och det verkar som om helahennes föreställningssätt utgår från det önsketänkan-det. Det är inte sant, ! Det jaghar sagt här från talarstolen är ju det rakt motsatta.Det går att läsa i protokollet. Vad och får vänja sig vid är att det är flerän som funderar på hur miljön skallskyddas och bevaras. Vi gör det med ansvar för enfungerande ekonomi och med insikt om att det finnsen internationell konkurrens, men miljön är definitivtinte borttänkt.Dessutom kan det inte vara obekant för MarianneSamuelsson att det just nu sitter en stor statlig utred-ning som tittar på hur vi skall klara av antingen ettmedlemskap eller ett utanförskap i den monetäraunionen. Utredningen leds av är det så att vi inom mitt eget parti, So-cialdemokraterna, har bestämt oss för en omfattandeinformationskampanj. Det tycker jag att andra partierskall göra också. Som ett inslag i informationskam-panjen håller jag av och till tal; i , i Folkets hus i och i iStockholm. Det tillhör en socialdemokratisk partiord-förandes privilegier att göra så.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Nya ersättare för riksdagsledamotBerättelse om granskning av bevis för ersättare förriksdagsledamotTill har från Riksskattever-ket inkommit bevis om att , Ekshä-rad, och , , (båda v), utsetts tillersättare för riksdagsledamot med stöd av 14 kap. 14§ vallagen.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen,den 9 oktober 1996Lars /§ Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:12Till riksdagenInterpellation 1996/97:12 av om in-ternationell konferens om Colombia.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 november 1996.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt att jaginte kunnat finna en debattdag som passar både inter-pellanten och mig.Stockholm den 8 oktober 1996Lena Hjelm-WallénInterpellation 1996/97:14Till riksdagenInterpellation 1996/97:14 av om åt-gärder mot narkotika.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den5 november 1996.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och attinterpellanten inte kan ta emot svaret under vecka 44.Stockholm den 7 oktober 1996Laila Freivalds7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 oktober1996/97:24 av () till statsrådetPierre SchoriSomaliska medborgare i Sverigeden 10 oktober1996/97:25 av () till inrikesministernHanteringen av stimulansbidrag vid byggandeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 22 oktober.8 § Kammaren åtskildes kl. 15.54.Förhandlingarna leddes av talmannen.