prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Den uppnås främst genom att det tydligare klar-görs vad staten skall ombesörja och vilket stöd kom-munerna i lag har skyldighet att ge.Vi har tydligt sagt i att personlig assi-stans är en lagstadgad rättighet för svårt funktions-hindrade personer och att det är viktigt att reformenfungerar som har sagt. Vi har fått signalerom bekymmer för enskilda individer. Det har vi tagittill oss. En uppföljning pågår, och vi kommer inte attge oss förrän reformen fungerar så bra för alla somden redan gör för det stora flertalet.Läkemedelsreformen får vi möjlighet att diskuterai detalj . I stort innebär den att visom köper medicin sällan får betala mer än . Desom har stora behov subventioneras mer. Högkost-nadsskyddet för läkemedel blir och för besöki vården . De olika högkostnadsskydden kaninfalla olika i tiden. Av vikt är att det kommer attfinnas ett delbetalningssystem som skyddar för ensta-ka höga läkemedelsavgifter, och det går att försvara.En besparing på tandvården ligger också framföross, men jag vill betona att den fria tandvården upptill kommer att finnas kvar. Det ger alla möjlig-het till ett bra utgångsläge. Det förslag om premie-tandvård som regeringen lade fram och fickdra tillbaka därför att det inte vann stöd i riksdagenhade varit ett bra komplement. Jag beklagar att detinte kunde få genomföras.Fru talman! vill understryka viktenav att god vård och omsorg för alla prioriteras, för detär en grundläggande trygghet. Jag yrkar bifall tillfinansutskottets betänkande.Anf. 170 ():Fru talman! En stark ekonomi är en förutsättningför välfärdssamhället. Det är alltid de svagaste i sam-hället, de som bäst behöver samhällets gemensammastöd, som drabbas av en dålig och svag ekonomi.Genom aktiva och konstruktiva medverkan,har vi lyckats skapa bättre balans i svensk ekonomi.Därmed har vi också skapat en tryggare grund för densociala välfärden.Vården och omsorgen är enligt vår mening detmest prioriterade området i vårt välfärdssystem. Allamänniskor måste, oavsett bostadsort och inkomstför-hållanden, ha samma rätt och möjlighet att få en tryggoch rättvis vård när de blir gamla eller sjuka. Vård omomsorg är en viktig del av vår grundtrygghet. För ossi är det därför naturligt att vården och omsor-gen skall vara solidariskt finansierad.Problemen med statens finanser har för kommuneroch landsting lett till minskade statsbidrag, mindreskatteinkomster och ökade kostnader för arbetslöshetoch socialbidrag. Det har i sin tur ställt betydandekrav på besparingar, rationaliseringar och effektivise-ringar inom vården och omsorgen. Det har, som detmesta, naturligtvis varit på gott och ont.På senare tid har det dock blivit alltmer tydligt attden nödvändiga omställningsprocessen ibland har gåttför fort och att det har gått ut över kvaliteten. Mångafrågar sig också med fog om det är rimligt att personalsom är anställd inom vården skall behöva friställas föratt gå hemma och uppbära arbetslöshetsersättningsamtidigt som man inom vården upplever att man gårpå knäna av allt arbete.Att det temporärt kan uppstå den här typen avproblem under en omställningsprocess är kanske i ochför sig inte så mycket att förvåna sig över. Men sam-tidigt är det naturligtvis nödvändigt att försöka klaraomställningen på ett så skonsamt sätt som möjligtbåde för vårdtagare och för personal. Det är därförregeringen med stöd låtit tillföra kommuneroch landsting ytterligare närmare 3 miljarder kronor.Av dessa pengar går 1,till pri-märkommunerna och gårtill landstingen.Den utgiftsram som regeringen och nu fö-reslår står i bjärt kontrast till förslag.Moderaterna vill nu minska anslagsramen för vårdoch omsorg med hela samtidigtsom man vill minska anslagen till kommunerna med10,i förhållande till ochregeringens förslag. Den största delen av dennaminskning med skulle natur-ligtvis också gå ut över vården och omsorgen. Detskulle innebära ca 40 000 färre arbetstillfällen i kom-muner och landsting, främst inom vård och omsorg.Det är mycket intressant att notera att skillnaden iutgiftsramar mellan partierna i den borgerliga opposi-tionen är större än mellan regeringsförslaget och nå-got av de övriga partierna. Mellan ochKristdemokraterna är skillnaden nästan 7 miljarderkronor. Mellan regeringen och Kristdemokraternaskiljer det . Regeringsförslagetligger således närmare såväl och Folk-partiet som än vad dessa ligger iförhållande till med varandra.Det är intressant att notera detta, och man kan frå-ga sig hur borgarna med denna splittring skulle kunnasammanfogas till ett gemensamt förslag. Mina vänner,för det hoppas jag fortfarande att ni är, ni behöveruppenbarligen ha med för att komma över-ens!Moderaternas utgiftsramar för vård och omsorgbygger på principen att en större del av det som i dagsolidariskt finansieras med skattemedel, skall finansi-eras genom försäkringar. Såvitt vi har kunnat förstårör det sig om ungefär samma princip som i de tanke-gångar som generaldirektör lyft fram till debatt.Från sida är vi inte främmande för attlåta en större del av välfärden än bygga på för-säkringslösningar, men med en mycket viktig skillnad.Vi anser att försäkringslösningar, obligatoriska ochfrivilliga, kan vara mycket användbara för att ge för-sörjningstrygghet vid ofrivillig frånvaro från arbetsli-vet, vid sjukdom, arbetslöshet och olycksfall. Sådanaförsäkringar kan med fördel fungera parallellt och vidsidan av statens åtaganden.Men det som kan sägas tillhöra välfärdens kärn-verksamhet, och dit hör vård och omsorg, måste,anser vi, till största delen finansieras med skatteme-del. Behovet av inkomsttrygghet är olika för olikamänniskor och kan därför tillåtas variera. Vård ochomsorg får däremot aldrig bli inkomstrelaterat. Detmåste alltid ges i förhållande till den enskildes behov,inte till vad han eller hon har kunnat betala i avgift försäkring.Från sida är vi naturligtvis helt inför-stådda med de problem vi har framför oss vad gällervårdens och omsorgens finansiering. Det är just därförvi anser att de gemensamma resurser vi får in via våraskatter i första hand skall gå till vården och omsorgenoch frigöras från det som vi lika gärna kan försäkraoss mot.Det kan naturligtvis i viss mån komma att innebä-ra högre kostnader för den enskilde. Men det gör juockså förslag. Att övergå från skattefi-nansiering till försäkringslösningar innebär i sig intesjälvklart att kostnaderna blir lägre, utan bara attkostnaderna betalas på ett anat sätt. Skillnaden är attvår modell har en helt annan, och betydligt mer soli-darisk, fördelningsprofil.Fru talman! Vi menar också att man bör försökafinna kompletterande finansieringsformer för t.ex.sjukvården. En konstruktion som vi skulle vilja senärmare på är en miljöavgiftsmodell, dvs. en modellmed avgifter på skadliga produkter inom folkhäl-soområdet, t.ex. tobak. Genom sådana avgifter skullevi kunna uppnå den dubbla effekten att dels få inresurser till vården, dels få en minskad konsumtion avdessa produkter, med minskade sjukvårdskostnadersom följd.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande.Anf. 171 ():Fru talman! Vad tänkte egentligen de socialdemo-kratiska regeringsledamöterna på när de föreslogbesparingar på de föräldralösa barnens pensioner?Det var ett förslag som de senare tvingades ta tillbaka.Vad är det för ideologi som ligger bakom förslaget attavskaffa rätten för psykiskt funktionshindrade barnoch ungdomar att få välja personlig assistent?Var befann sig när det förslagetpresenterades för den socialdemokratiska riksdags-gruppen? Den typen av besparingar går vi moderateremot med all kraft. De besparingar vi står för riktasmot de arbetsföra, mot de långtidsfriska, mot politi-ker, mot fackliga organisationer och mot administra-tion. De riktas inte mot föräldralösa barn, änkor ochhandikappade.Vi står kort sagt för både bättre och mer ansvars-fulla besparingar. Vi arbetar för ett samhälle där flermänniskor får möjlighet att känna den trygghet detinnebär att inte vara beroende av bidrag, den trygghetsom grundas på vetskapen att man kan leva på sinegen lön.Vi står för ett samhälle där fler beslut fattas hem-ma av dem som direkt berörs i familjen, inte av ossrikspolitiker. Det är därför vi står för lägre skatter ochstörre valfrihet.Här gäller det att nu bryta upp vårdmonopolet. Vimåste göra det för att öppna för konkurrens, bättrekvalitet, ökad valfrihet och ökad produktivitet. Var-för, , skall vi nu lägga pengar påväldigt dyra regionparlament som skall komma till?Slutligen vill jag säga till : Vem ärdet som fjärmar sig från alla de samskrivningar isocialutskottet som vi på den borgerliga sidan enadesom under hela den gångna mandatperioden? Är detRoland eller någon annan inom borgerlighe-ten?Anf. 172 ():Fru talman! I denna kammare är vi överens om attbland det högst prioriterade vi har är vården, omsor-gen och välfärden. Sedan skiljer vi oss när det gällerhur vi skall åstadkomma att vi har råd med dennavälfärd och omsorg.Vi i liberalerna är överens med s och com en skattefinansierad vård. Jag riktar mig nu tilldem som har majoriteten och makten. Men när detgäller hur vi skall få råd skiljer vi oss. Såvitt jag för-står arbetar både s och c för att finansiera arbetslöshe-ten, inte för att bota den och bekämpa den.Jag återupprepar min fråga: Kan man tänka sig attstödja en del av de botemedel som libera-lerna föreslagit? Det gäller t.ex. att sänka arbetsgivar-avgiften med 3 miljarder mer än vad regeringen hargjort, att koncentrera sänkningen till tjänstesektorn,att helt avskaffa avgiften för hushållstjänster under enprövotid , att förenkla arbetsrätten, att införalängre provanställningstid och för visstids-anställningar, att införa ändrade turordningsregler, enfungerande riskkapitalmarknad, ett robust skattesys-tem och en ej förlängd sjuklöneperiod. Jag kan göralistan väldigt mycket längre.Jag skulle i denna kammare vilja ha svar på omman kan gå över från att finansiera en arbetslöshet tillatt bota den, göra den obefintlig och göra patientenfrisk.Anf. 173 ():Fru talman! Jag skulle vilja passa på att ställa ettpar frågor . Jag tror att jag börjarmed i inledningen och i tvåminutersinlägget togSten upp de svagaste grupperna. Det är etttal som jag ofta hört från . Vi kan gärnaklämma åt de näst svagaste grupperna, och gärnaordentligt, men de svagaste grupperna skall vi slå vaktom - de föräldralösa, osv.Hur ser och på dengrupp jag nämnde, kronikerna och de svårt sjuka somni tar ifrån de fria medicinerna? Det gäller t.ex. deschizofrena, de blödarsjuka, de med cystisk fibros,cancerpatienter, epileptiker, osv. Jag kan räkna uppfler. Vad som är gemensam för dem alla är att de ärväldigt hårt drabbade i livet. De har ofta små ekono-miska försörjningsmöjligheter. Det är den grupp somdrabbas hårdast av det läkemedelsförslag som nuligger på bordet. Är inte det en svag grupp, eller hurdefinerar den gruppen?Sedan skulle jag också vilja ställa en fråga tillIngrid . Det lät väldigt hurtigt med att vihar väldigt mycket pengar till sjukvård och omsorg.Det ordnar sig, på något vis. HSU 2000 har sagt attdet kommer att fattas 15 miljarder fram till år 2000.Tror inte på den utredningen? Trorinte att vi måste ta fram de pengar-na? Det är många som tror det. Alla vi som satt iutredningen var helt överens över partigränserna attde pengarna måste vi klämma fram. Jag skulle vilja fåett svar på den frågan.Anf. 174 ():Fru talman! Många av de neddragningar som skerinom vården beror på att statens generella bidrag tilllandstingen har minskat. Det är detta som landstingenhar brottats med och skjutit framför sigsom ett problem därför att de inte kunnat göraminskningen på en gång.Då tycker jag att man kan ställa sig en fråga. Dethar försvunnit ca 10 miljarder från landstingen sedanår 1990. Det motsvarar ungefär 40 000 jobb, dvs.nästan alla de arbetstillfällen som har försvunnit. Harman gjort någon beräkning som visar vad det kostaratt göra dessa besparingar? Det är ointressant omlandstingen gör besparingar och staten sedan får takostnaderna. Här satsar vi massvis med pengar för attförsöka skapa nya jobb som staten gör be-sparingar som gör att en mängd jobb försvinner.Samma sak är det egentligen med assistenter tillde handikappade i assistansreformen. Även de bespa-ringarna gör att det försvinner en massa arbetstillfäl-len. Då flyttar man också kostnader. Gör man verkli-gen beräkningar som visar att man spar, så att intebesparingen i slutändan kostar mer än man sparar?Det är min fråga till tycker att det förslag om avgifter på det somorsakar vård som för fram är intres-sant. Som minns hade enmotion om det , men det var ingen somstödde de tankarna. tyckte däremotatt det låg en poäng i idén, men han stödde den intedå. Men jag kanske kommer att stödja . 175 ():Fru talman! Den här debatten handlar om är argu-mentering för att ramarna skall bli så anpassade sommöjligt efter behoven. säger att vikristdemokrater drar ner, och så är det de facto. Detsäger jag också till . Det skiljer 6,5miljarder på våra budgetförslag till kommuner ochlandsting mellan förslag ochSocialdemokraternas och förslag.Roland inlägg är intressant. När man tre-var litet försiktigt kan man tolka som att han vill komma tillbaks till den icke-socialistiska gruppen igen, eftersom vi nog behövdehonom. Det kanske vi kan få utvecklat. Det vore i såfall intressant rent politiskt. Annars har jag underganska varit ganska besviken på Centerpartietoch de prioriteringar det helt plötsligt gör.Vi skall ju debattera högskostnadsskyddet. Därhar vi kristdemokrater velat behålla den fria listan föratt just de allra svagaste inte skall behöva drabbas såhårt. Vi vill även ha ett oförändrat högskostnadsskyddpå . Det har vi också finansierat, för att desom har de allra största behoven inte skall drabbashårdare. Vi vet att det finns människorsom faktiskt inte har råd att betala vad det kostar attgå till apoteket.Detta är en fråga om solidaritet. Vi kristdemokra-ter vill också i huvudsak ha en solidariskt finansieradsjukvård.Anf. 176 ():Fru talman! Flera av debattdeltagare har pluspos-ter på just vårt utgiftsområde. Det vore frestande att taemot dem. Men det kan jag inte, eftersom pengarnatas på andra områden, t.ex. från ekonomisk trygghetvid sjukdom, från arbetsmarknad och arbetsliv, frånstudiestöd och bidrag till kommuner och från bostads-försörjning och byggande. Ni är alla goda gåvorsgivare på just detta område.Förklara för mig hur helheten kommer att se utmed er modell. Jag har betonat hur viktigt det är attarbetslösheten minskas för att välfärden skall bevaras.Men ni minskar ju förutsättningarna med era förslag,och ni gör det i olika grad. Vänstern försvagar budge-ten, och det är också oacceptabelt.Moderaternas förslag om allmän hälsoförsäkringhar jag försökt att läsa. Det är en stor omvälvningmed privatisering ända in i . Allaskall konkurrera, och marknaden skall styra. Riksda-gen skall bestämma vilka behandlingar som skallutföras, och allt skall bli mer tillgängligt, valfritt ochdessutom billigare. Jag kallar det tulipanaros, och jagtror att det finns många dolda törnen.Visst skall vi ha ökad samordning mellan syste-men, men inte hela havet stormar. Tillskotten för attsänka nivån på högskostnadsskyddet är också svåraatt förstå. Det är många olika bud om ungefär sammasak. Skillnaden rör sig om 16 à , ochdet tycker inte jag är någon avgörande skillnad.När det gäller kommer jag till-baka till den i nästa replik.Anf. 177 ():Fru talman! debatterar vi de ekonomiska ra-marna. Jag håller mig så gott jag kan till det ämnetoch återkommer i annat sammanhang till de enskildadetaljerna i budgetförslaget, eftersom jag har anled-ning att göra det. Det får vara svar på några av defrågor som här har ställts. Vi återkommer till dem.När det gäller ekonomin som helhet har Socialde-mokraterna och tillsammans lyckats att mins-ka ränteutgifterna i detta land med 10 miljarder kro-nor. Det är ingen liten summa.De här har naturligtvis in-neburit en ordentlig återhämtning i ekonomin totaltsett i ett helhetsperspektiv. Men vi har också insett atttakten i omställningsarbetet måste vara rimlig. Detmåste finnas möjligheter för verksamheter ute i kom-muner och landsting att ställa om sig till de förutsätt-ningar som finns. Därför kan man inte gå snabbarefram i de åtgärder som vi har vidtagit. Alla har jukunnat följa den kritik som kommer från olika håll.Alla har vi på något vis del i detta. Vi vet att vi måsteta ett ansvar.Till skulle jag vilja säga att det är enfråga som skilt oss åt, och det är den som har medhusläkarsystemet att göra. När det gäller ramarna iekonomin skiljer ni er moderater, ,mera från kd än från oss och mera från änFolkpartiet från oss. Så ser det ut i fråga om de eko-nomiska ramarna. Där vill ni ta 2 miljarder kronorfrån landstingen och från kommu-nerna till vård och omsorg. Jag tycker att det är viktigtatt vi klarar ut att det faktiskt finns skillnader, menjust på de här punkterna är skillnaden mellan era tvåpartier större än mellan oss två.Anf. 178 ():Fru talman! Jag har noterat en mycket stark avvi-kelse , nämligen stöd för den för-längda sjuklöneperioden.Sedan vill jag påpeka för att vi haryrkat avslag på hela läkemedelspropositionen. Dealternativ som vi har får inte de följdverkningar somregeringens förslag medför.Jag vill också fästa och IngridAnderssons uppmärksamhet på den rapport som So-cialstyrelsen har lagt fram och som heter Socialbi-dragstagare och socialbidragens utveckling. Där på-pekas att som människor tvingas söka bi-drag tvingas de också att betala allt högre skatter. Irapporten står: Hushåll med socialbidrag får i genom-snitt ca i socialbidrag och betalar ca 23 000kr per i bl.a. skatt.Ungefär hälften av socialbidragstagarna i Sverigehar förvärvsarbete, en femtedel har t.o.m. heltidsarbe-te . Ändå kan de inte leva på sin lönnär skatten är betald. Dessa människor vill egentligeninte ha mera bidrag. De skulle vilja leva på sin lön ombara skatterna vore lägre. Och borde de får göradetta.Jag vill fråga och : Instämmer ni i kravet att det mesta av ersätt-ningen för ett jobb alltid skall gå till den som görjobbet? Om svaret är ja på den punkten, vad vill ni dågöra för att uppfylla kravet? Det får inte bli så attsocialtjänsten och socialhjälpen blir ett slags b-kassanär ersättningen från a-kassan är slut?Anf. 179 ():Fru talman! Med tanke på förflutna iSocialdepartementet, där man ju hade en liberal led-ning 1991-1994, har vi i den här budgetprocessenvarit angelägna om att reparera en del skador somSocialdemokraterna och har förorsakat ge-nom förändringar i assistansersättning och annat.Därför har vi föreslagit en utökad ram för budgetom-råde 9. Det är finansierat genom att vi har minskatramarna inom en rad andra utgiftsområden. Man kanslå upp detta i finansbetänkandet för att se vad dethandlar om.Om vi genom en sådan här debatt skall skapa entilltro till oss i det politiska systemet och en framtids-tro bland människorna, måste vi när vi sitter i dettaträngda ekonomiska läge ta fram förslag och visionerom hur vi kan skapa mer resurser för ett sådant härområde. Jag har varit inne på det i de tidigare inläg-gen.Det här går, som så vältaligt togupp, in i hjärteroten på människor. Man vill varasäker på att få en god omsorg om olyckan är framme.I dag är man inte säker på det. Människorna är intedummare än att de ser att vi inte har de pengar som viskulle behöva. Det är därför som jag vill få fram endebatt om hur vi skapar nya resurser.Anf. 180 ():Fru talman! Jag vill inte djupare gå in på den härskattedebatten. Jag är glad för att jag har ett jobb, ochjag betalar gärna skatt. Att ha ett jobb är kanske detviktigaste av allt, och jag tror att det gör att man meddesto större glädje betalar sin skatt. Men det skallockså löna sig att arbeta. Det är en gammal paroll från50-talet, som vi inte längre håller oss till. Dagenshuvudbudskap tycks i stället vara att vi skall sänka vårlön för att få ett arbete, och det är inte bra.Jag vill återkomma till HSU. harlovat att ta upp den i sin sista replik. Jag tror att vi äröverens om att de 15 miljarderna behöver tas fram.Om vi börjar ta fram pengarna tidigare behövs detkanske inte fullt så mycket. Men är detta mycketpengar? Nej, jag tycker inte det. Vi "konsumerar"faktiskt arbetslöshet för . Det harvi råd med. Vi konsumerar också EU-byråkrati för 20miljarder kronor, som vi inte får ut någonting av.Även det tycks vi har råd med.I det perspektivet tror jag att vi kan ta det som ennationell uppgift här i att ta fram de härpengarna. Vi vet ju också att de ger 50 000 arbetstill-fällen. Det kan inte vara oviktigt för en regering somhar som målsättning att halvera arbetslösheten.Anf. 181 ():Fru talman! Till vill jag säga atten förändring av högkostnadsskyddet skulle innebäraen merkostnad om . Det blir kanskeså litet om kostnaden slås ut. Skillnaden är den attläkemedelstaket enligt vårt förslag skall ligga vid1 medan ni vill att det skall ligga vid 1 300 kr.Om man slår ut skillnaden blir det intemycket, men om man inte gör det blir det kännbart.Jag träffade några pensionärer påett pensionärsmöte. En sade: Jag och min fru sade:Jag och min fru konsumerar mycket läkemedel ochläkarvård. Vi brukar diskutera vem som skall ha rådatt gå till doktorn den här månaden.De kunde alltså inte gå till läkaren och köpa utmedicin samma månad, utan de fick utgå från vemsom var i det sämsta skicket. Tillsammans med mångaandra nya kostnader och försämringar i systemet bliräven det här märkbart för många.Anf. 182 ():Fru talman! framhåller att maninte får det att gå ihop inom utgiftsområde 9 och attdet som läggs till är önskepengar. Men ett parti måsteju i sin totala budget prioritera de områden som ärviktigast och plocka pengar till dessa från andra om-råden. Det är inte enkelt. Jag hoppas att alla riksdags-ledamöter har en sådan helhetssyn på den politiskasfären att vi förmår flytta pengar mellan olika utgifts-områden.Jag vill, fru talman, citera ett TT-meddelande somkom och som har rubriken . Det heter där:"Jag känner inte igen den socialdemokratiska po-litiken längre, den har kommit för långt ifrån solidari-tet och rättvisa. Måttet är rågat, säger broderskaparenPer . lämnar han samtliga politiska uppdraginför de nya stora kommunala besparingarna i Fal-kenberg.Det är inför nedskärningar som slår mot skola,vård och äldreomsorg som han fattat sitt beslut. Enhårt belastad åldringsvård väntar att bli av med ytter-ligare uppåt 50 tjänster i . Luckorna kankompenseras med äldre arbetslösa, s k 55+.- Att först slänga ut anställda och göra dem ar-betslösa för att sedan ta in andra arbetslösa i vården ären minst sagt märklig politik. För mig går den ekva-tionen inte ihop, säger . "Man avslutar med en kommentar från Hans-IngeSjögren, kommunalråd och socialdemokraternas star-ke man i :"Men skälet att hoppa av kan jag inte se som rim-ligt, säger och tillägger:- Då får vi ju hoppa av alltihop! "Det är väl en signal på att om man inte kännerigen den socialdemokratiska politiken är det kanskeklokt att hoppa av innan det är för sent.Anf. 183 ():Fru talman! Vi vet genom HSU 2000 att det be-hövs mycket mer pengar inom vård och omsorg underde kommande 15 åren, vilket utredningen är enig om.Jag tror att alla här är angelägna om att vi skall ha enbra vård och omsorg . Därför förväntar jagmig en bra diskussion om hur vi skall kunna tillföravården de medel som behövs, inte om hur vi skallspara oss fram.Jag vill påminna om att också Prioriteringsutred-ningen i enighet har pekat på att de principer som börvara styrande vid prioritering inom vården även kanvara tillämpliga när vi prioriterar mellan olika områ-den. Det behövs en bred enighet om vi skall klara avdenna stora framtida uppgift. Då måste vi också av-styra stora skattesänkningar och mark-nadsstyrningen av vår välfärd enligt moderaternasmodell. Vi måste gå från bidrag till jobb.Det finns ytterligare problem när det gäller assis-tentersättningen. Tänk om den borgerliga regeringenhade räknat rätt när reformen genomfördes! Då hadevi sluppit många bekymmer.Nu ökar timmarna, och det är fler som får del avdenna reform, och det är bra.