prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:83Fredagen den 19 aprilKl. 9.00 14.28Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll1995/96:83--------------------------------------------------------------1 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget att vara ledamot i utri-kesutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget att vara suppleant i soci-alutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till utrikesut-skottet och socialutskottetFörste vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade Socialdemokratiska riks-dagsgruppen anmält som ledamot i utri-kesutskottet efter , somsuppleant i utrikesutskottet efter ochUrban som suppleant i socialutskottet efterMartin Nilsson.Förste vice talmannen förklarade valda tillledamot i utrikesutskottetCarina ()suppleant i utrikesutskottetAgneta Brendt (s)suppleant i socialutskottetUrban ()3 § Anmälan om ny ordförande i socialförsäk-ringsutskottetFörste vice talmannen meddelade att () utsetts till ordförande i socialförsäkringsutskottetfr.o.m. den 18 april.4 § Meddelande om frågestundenFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsminister , utrikesminister , justitieminister , inri-kesminister , statsrådet , statsrådet och statsrådetMaj-Inger Klingvall.5 § Svar på interpellation 1995/96:141 om nä-ringspolitikenAnf. 1 Näringsminister ()Herr talman! har frågat mig om re-geringen kommer att medverka till avregleringar ochminskade pålagor för företagare.Jag vill svara på frågan, men låt mig börja med enkort historik, eftersom det verkar som om KarinFalkmer och jag inte riktigt har samma minnesbild avde senaste årens politiska händelser.När den socialdemokratiska regeringen tillträdde1994 inriktades alla krafter på att leda nationen ut urdet statsfinansiella moras som åstadkommits underden borgerliga regeringsperioden. Det stod uppenbartför oss i den nytillträdda regeringen att det inte skullegå att föra en framgångsrik tillväxtpolitik baserad påde höga räntenivåer och den ekonomiska instabilitetsom rådde hösten 1994.Att regeringen , när vi skriver 1996, kan tillgo-doräkna sig såväl kapitalmarknadens som den allmän-na opinionens uppskattning beror på att den ekono-miska politik den socialdemokratiska regeringen be-drivit varit mycket framgångsrik. Räntan har gått nedoch trenden är fortsatt nedåtgående, inflationen harstabiliserats på en låg nivå och vi är på god väg attuppnå balans i statens budget. - långttidigare än de flesta trodde var möjligt - kommerstatsbudgetens inkomster och utgifter att balanseravarandra.Den förda politiken kommer företagen till del ge-nom en stärkt konkurrenskraft och stabilt goda förut-sättningar för investeringar och utveckling. av motigheter och försiktighet bland företaga-re finns det nu fog för framtidsoptimism och nysats-ningar. Med den framgångsrika ekonomiska politikensom grund skall regeringen gå vidare med bl.a. enstabil energipolitik och en konstruktiv näringspolitik.Den integration som sker i regeringen mellan närings-och handelspolitiken kommer också att ge oss enbredare bas för tillväxtpolitiken. Målet är att arbets-lösheten skall halveras till år 2000.Företagandets villkor påverkas positivt av att Sve-rige präglas av en öppen ekonomi med ett litet statligtägande och en stark marknad. Den svenska ekonominär heller inte särskilt hårt reglerad. Svenska företagmöter inte större byråkrati än andra företag inom EU.Tvärtom är villkoren för företagande i i grun-den bra, och den större marknad som öppnade sig vidEU-inträdet ger svenska företag nya möjligheter uti-från denna goda position.Saneringen av budgeten medför förvisso på kortsikt en börda för många grupper i samhället. Ävenföretagen får bära sin del, bl.a. genom att många före-tag har fått betala in momsen tätare ochtidigare än förut. Flertalet små och medelstora företaghar dock redan undantagits från systemet med tidigarebetalning av moms. Regeringen har föreslagitytterligare lättnader, vilket medför att avföretagen kommer att betala moms enligt den ordningsom gällde t.o.m. år 1995.De mindre företagen har skapat ettstort antal nya arbetstillfällen, vilket visar att Sverigeredan nu har bra villkor för företagsamhet.Regeringen avser att fortsätta förbättra företagan-dets villkor bl.a. genom hjälp med kompetensutveck-ling och riskkapital.Staten vidtar redan nu en rad riktade åtgärder föratt kompensera för brister i marknadens sätt att funge-ra. Det gäller bl.a. finansiering och rådgivning genomALMI Företagspartner detta kommer frågor om internationaliseringoch avreglering, eller kanske snarare omreglering,samt regelförenkling som direkt tarupp i sin interpellation.En hög och stabil ekonomisk tillväxt förutsätter ettordentligt omvandlingstryck i ekonomin.Det är därför en mycket viktig uppgift för rege-ringens näringspolitik att med olika åtgärder upprätt-hålla en väl fungerande marknad. Sådana åtgärder ärexempelvis konkurrenslagen och lagen om offentligupphandling.Men det är också viktigt att svenska företag kankonkurrera på marknader inom EU på samma villkorsom de inhemska företagen. Det är av särskild bety-delse med tanke på den begränsade hemmamarknadsom svenska företag har jämfört med många andraländers företag.Det är givetvis svårare för regeringen att motverkamarknadshinder på utländska marknader är sådana härhemma. Men att ytterligare öppna upp EU-gemenskapens marknad för svenska företag är en högtprioriterad uppgift. Den drivs parallellt med arbetet pådepartementet med att systematiskt och löpande gåigenom de inhemska regler som berör företagen.Detta program inleddes , och syftet är attbelysa enskilda regelsystems effekter på marknadenoch motverka onödiga kostnader.Programmet är särskilt inriktat på att motverka attde mindre företagen missgynnas i förhållande till destörre och mer resursstarka företagen. Arbetet sker inära samarbete med näringslivets organisationer ochföreträdare för de centrala arbetsgivar- och arbetsta-garorganisationerna. Konkret hämtas information inom effekterna på marknaden av enskilda regelsystem.Regeringen fortsätter också arbetet med att se överföretagens uppgiftslämnande i syfte att åstadkommaförenklingar.Där och några andra länder gått före medregelreformering och omreglering bör andra följaefter. Annars kan konkurrensen snedvridas till nack-del för våra företag, särskilt de mindre.Vad gäller EU-gemenskapens regelsystem harSverige senast vid inre marknadsrådetsmöte framhållit att mer kraft måste läggas ned på attförenkla gemenskapens regler och göra dem mertillgängliga. Vi har också agerat för att EU skall ge-nomföra effektivare konsekvensanalyser och utvärde-ringar av sina regler samt att ett brett samråd skall skeinom kommissionens förberedelsearbete.Vad jag har sagt visar att regeringen lägger ned ettfortlöpande, systematiskt och engagerat arbete förregelreformeringen. Vi ser det som en mycket viktiguppgift att understödja ett sunt och tillväxtfrämjandekonkurrenstryck med likartade förutsättningar för allaföretag. Ett viktigt inslag är en praktiskt inriktad ochkonstruktiv dialog med näringslivet. Arbetet kommeratt fortsätta konsekvent och målmedvetet. Möjlighe-terna att underlätta för företagandet och då särskilt förde mindre företagen skall tas tillvara.Med fortsatt allt sundare statsfinanser och en aktivsocialdemokratisk konkurrenspolitik för att ytterligareöppna marknader här hemma och utomlands förbätt-ras företagandets villkor. Det är nödvändigt om viskall åstadkomma ökad tillväxt och minskad arbets-löshet, och här måste en stor vikt fästas vid villkorsom styr de mindre företagens verksamhet. Det är, fruFalkmer, regeringens fasta föresats.Anf. 2 ()Herr talman! Jag börjar med att tacka AndersSundström för svaret. kan jag konstatera attdet var tämligen förutsägbart. Jag tror faktiskt inte attvare sig svenska folket eller självtror på den det-var-ert-fel-myt som reflexmässigtsprids från regeringen.Vi har ett allt annat överskuggande problem iSverige, och det är bristen på arbete. Det arbetslöshe-tens stålbad som så många i vårt land befinnersig i är en direkt följd av en felaktigt förd politik un-der 70- och 80-talen.Kjell-Olof insåg varthän det barkade. Hankom med varningar och fick lämna sin ministerpost.Carl Bildt varnade år ut och år in och blev kallad försvartmålare.Den borgerliga regeringen fick överta en ekonomii fritt fall. ökade konkurserna, varslen och ar-betslösheten, och bankkrisen briserade mitt framförfötterna på Bo Lundgren.1994 minskade konkurserna, varslen och arbets-lösheten tack vare skattesänkningar för särskilt demindre företagen och en företagarvänlig politik.Antalet arbetslösa är ett mått på den nuva-rande regeringens misslyckande. Jag kallar inte ettökat antal konkurser och varsel, minskat nyföretagan-de och fortsatt höga ränteskillnader gentemot Tysk-land för en framgångsrik ekonomisk politik. Under ettoch har vi haft en regering som med storfrenesi ägnat sig åt att försämra företagsklimatet,särskilt för de mindre företagen, som manordar väl om dem. Det är inte konstigt att inte ensregeringen själv tror på målet att halvera arbetslöshe-ten, när det som åstadkommits har lett tillökade varsel.Anders säger att företagarnas villkor iSverige präglas av att vi har en öppen ekonomi, ettlitet statligt ägande, inte någon hårt reglerad ekonomioch inte någon stor byråkrati. Jag tolkar det som attAnders menar att slutenhet, statligt ägandeoch regleringar är negativt.Då måste jag fråga varför ministern inte gör någotför att minska regleringen av det statliga ägandet ochför att öka öppenheten, t.ex. genom att låta privataföretag konkurrera på områden som är reserve-rade för den offentliga sektorn. Varför har regeringenstoppat privatiseringar, konkurrensutsättningar ochavregleringsdelegationen?En budgetsanering som bygger på höjda skatter påproduktion och arbete är inte någon hållbar sanering,eftersom den slår mot det som skapar välstånd ocharbeten.Momshistorien visar bara hur litet regeringen för-står om företagarens verklighet. Ni borde ha lyssnatpå oss moderater och alla andra, så hade denna be-drövliga plåga för småföretagare kunnat undvikas frånbörjan.När det gäller regelförenkling och avregleringarhar regeringen saknat konkreta förslag. harregeringen återreglerat och krånglat till tillvaron fördem som driver företag.På EU-nivå talar svenska ministrar om regel-förenkling och konsekvensanalyser. På hemmaplangör man tvärtom - eller gjordes det någon kon-sekvensanalys av momsförändringen, ?Om nu regeringen i EU-sammanhang lyfter framde mindre företagens betydelse för att bygga välfär-den och klara jobben måste jag fråga varför regering-en på hemmaplan visar en sådan oförståelse för före-tagarens villkor och en sådan ovilja mot att inse hurskadlig den bedrivna politiken är för näringsklimatet.Anf. 3 Näringsminister ()Herr talman! Jag försökte i mitt svar att svara påde frågor som tog upp i interpellatio-nen.Jag tror inte att jag och kommer attbli överens om hur verkligheten ser ut och vem somär skyldig. Jag tror inte att vi kommer att lyckas meddet här i dag.Men vi kan väl bli överens om en sak i alla fall,oavsett vem som var ansvarig, nämligen att hösten1994 tillträdde en socialdemokratisk regering då vi hade västvärldens högsta budgetunderskott,de högsta realräntorna och ett jättestort räntegap tillutlandet. Så såg läget ut. Sedan kan vi kivas om vemsom var ansvarig kan vi konstatera vadden här regeringen har gjort åt det problemet. Vi harde facto åstadkommit saker som jag tror att ocksåKarin Falkmer är rätt imponerad av. Vi har gett oss påtre viktiga saker som är viktiga för att klara tillväxten.Vi har för det första rensat upp i statsfinanserna såatt företagare och hushåll kan börja tro på att statsfi-nanserna fungerar och därmed skapa stabilitet i sam-hället. Stabilitet är oerhört viktigt för att klara tillväx-ten.Regeringen har för det andra lyckats med att pres-sa ned inflationen och därmed få ned räntorna. Ränte-gapet till utlandet har halverats som har gått sedan vi tillträdde. Jagtror att också känner att det har väldigtstor betydelse för företagande och tillväxt.Vi har för det tredje inom statsbudgeten genomskattehöjningar och besparingar - hälften höjda skat-ter och hälften höjda besparingar -finansierat en gi-gantisk satsning på utbildning och kompetens påsammanlagt 10 miljarder kronor.Jag förstår att det är svårt för attsäga det, men jag tror faktiskt att in-nerst inne är rätt imponerad av att det går att utifrånett sådant omöjligt läge åstadkomma en sådan storförändring på så som . Rättimponerad tror jag faktiskt att hon är, men det är svårtatt säga.Nästa fråga var om socialdemokratin är intresse-rad av omvandling, ett hårt omvandlingstryck i sam-hället, för att åstadkomma tillväxt och sysselsättning.Jag tycker att man kan svara ett obetingat ja påden frågan. Man kan gå ganska långt tillbaka i tidenför att också finna detta intresse. När på 50-och 60-talen formulerade den solidariska lönepoliti-ken handlade det om både fördelningspolitik ochtillväxt, och om att se till att vi i samhället hade ettomvandlingstryck som var så hårt att vi hela tidendrev fram bättre företag och mer avancerade produk-ter med allt högre förädlingsvärde.Att har haft ett litet statligt ägande i allatider sammanhänger inte med borgerliga regeringar.Under de borgerliga regeringarna, 1976-82 och 1991-94, var det faktiskt fler företag som förstatligades änsom privatiserades. Under socialdemokratiska epokerhar det alltid varit tvärtom. skiljer sig alltsåpraktiken från retoriken. Socialdemokratin tog denfajten för väldigt länge sedan därför att vi är konsu-mentintressets parti, och omvandlingstrycket är oer-hört centralt för oss.Jag tror att egentligen är rätt impo-nerad över vad som har åstadkommits under ett ochett halvt års tid.Anf. 4 ()Herr talman! Det förvånar mig att i en debatt om det värsta problem vi någonsinhar haft, bristen på arbete och hög arbetslöshet, är sånöjd med situationen.Menar verkligen - är det bud-skapet till alla människor i som saknararbete - att ni har lyckats? Måttet på hur ni har lyck-ats är ju hur det går med tillkomsten med nya arbeten.Er inställning till företagare, särskilt till egenföretaga-re, spelar en väsentlig roll.Jag har ett litet urklipp från som jagskall läsa upp för näringsministern, som visar attt.o.m. rörelsens egen tidning har vaknat och förståttdet som uppenbarligen har svårt attinse. Det står: Traditionellt har socialdemokratinaldrig haft svårt att acceptera gynnsamma villkor förföretagandet, men väl för företagarna. För de småföretagen är företagets och ägandets villkor dock oftagemensamt. Med den enas framgång följer den and-ras. Har socialdemokratin lärt den läxan nu?Min fråga till är: När kommerAnders att lära den läxan? Vi behöver ivårt land fler företagare som vill och vågar starta ochdriva företag och anställa medarbetare. Villkoren förföretagande och nivån på arbetslösheten är kommuni-cerande kärl.Och hur kan ta ordet omvand-lingstryck i sin mun, när ni inte har gjort annat änåterställt sedan ni kom till makten? Den politik som niför nu är samma gamla politik som skapade krisen.Det är en högskattepolitik. Höga skatter motverkartillkomsten av nya företag och nya arbeten. Även nyapålagor som förändringen av momsen eller av sjuk-försäkringen skapar tveksamhet hos den som går ochfunderar över om han eller hon skall starta ett företag.Återställarna inom arbetsrätten gör att företagarnablir tveksamma. Även om de skulle kunna och villanställa tvekar de, beroende på att det är så fruktans-värt krångligt. Det är krångligt för den lille företaga-ren, egenföretagaren.Socialdemokraterna lade ned Avregleringsdelega-tionen och har inte redovisat något konkret fortsattarbete. De små företagen har krävt att arbetsrättenskall anpassas till dem - ingenting är gjort. Och skat-terna på företagandet rekordhöjs. Sådan politik mot-verkar tillkomsten av arbete.Jag tycker att det är tråkigt att verkar inse sambandet mellan den lille företaga-rens verklighet, hans eller hennes vardag, och möjlig-heterna att få till stånd nya arbeten. Jag skulle hoppasatt vi med skulle ha fått en nä-ringsminister som skulle se som sin första uppgift attbevaka företagarnas, särskilt de mindre företagarnasintressen - inte för att vara snäll emot den här grup-pen utan därför att det är den enda möjligheten föralla dem i vårt land som saknar arbete att kunnafå ett rejält jobb. Det finns mycket att rätta till. 5 Näringsminister ()Herr talman! Jag håller med om att det finnsmycket att rätta till. En av anledningarna till att jagreser är att jag tycker att det finnsmycket att göra och att rätta till. Jag vill gärna passapå att säga till att jag har den inställ-ningen att det är ett mycket starkt samband mellanföretagandet och företagaren.Jag har ägnat av mitt liv åt att i en hårt utsattbygd med mycket hög arbetslöshet jobba tillsammansmed de små företagen. Jag har väldigt liten erfarenhetav att jobba tillsammans med de stora. Jag tror alltsåatt jag mycket tydligt känner det här sambandet. Mende små företagarna har också sett värdet av att detfinns en offentlig sektor som fungerar.Det är intressant att få höra vari lösningarna lig-ger. Det är riktigt, som säger, att vitrots de stora insatser som vi har gjort under dessa ettoch har kvar en mycket hög arbetslöshet.Trots sysselsättningsökning och trots fler företag harvi fortfarande bekymmer.Frågan är då: Är lösningen på dessa bekymmer attgå tillbaka till en politik där vi inte har ordning påstatsfinanserna? Kan vi sänka skatter och tro att detfinns någon sorts dynamisk effekt som gör att det bararamlar in pengar för att klara den offentliga sektorn?Har inte blivit litet skrämd av denteorin? Det fungerade faktiskt inte när ni provade denmodellen.Detta begriper den lille företagaren, för denne ärvan att titta i sin egen plånbok och vet att inkomsteroch utgifter måste gå ihop. Den lille företagaren haralltså inte alls svårt att inse att staten måste ha ordningpå finanserna. Det fungerar faktiskt inte att sänkaskatter utan att också göra sig av med utgif-ter. Det var det som ni så totalt misslyckades medunder er period och som ledde till världens högstaräntor, världens största budgetunderskott och Sverigesgenom tiderna högsta konkursfrekvens.De allra flesta små företag lever nämligen av hus-hållen ute på marknaden, och hushållen är beroendeav en fungerande välfärdsstat. Det sambandet harKarin Falkmer inte sett, men det har de allra flestasmå företag har mycket tydligt gjort.Så kort över till några frågor. Då det först gällerföretagandet i är problemet inte att vi harväldigt få företag. Vi har faktiskt fler företagare än deallra flesta nordeuropeiska länder - fler än i ländersom och . Det är i Nordeu-ropa egentligen bara som kommer upppå samma nivå som . Och att har fåttså många små företag beror på att vi har lyckats medlevnadsstandard och hushållsstandard.Vårt problem är att dessa små företag borde växaoch bli större. Jag ser som en viktig uppgift för migsom näringsminister att se till att de små företagen fårsamma konkurrensvillkor som de stora. Det är ge-nomgående så att det lilla företaget har större svårig-heter med priset på pengar, med tillgång till kompe-tens och kunnande, med möjlighet att komma ut pånya marknader och på nästan varje område med attkonkurrera med det stora företaget.Detta är alltså något som jag ser som en uppgift.Jag vill definitivt säga till att jag ärhimla nöjd med det som vi har åstadkommit under ettoch . Men det innebär inte att jag tycker attvärlden ser bra ut, utan väldigt mycket är ogjort. Ensådan viktig sak är att se till att det lilla företaget fårsamma konkurrensfördel som det stora.Anf. 6 ()Herr talman! Näringsministern undervärderar demsom åhör denna debatt när han påstår att anledningentill att läget ser ut som det gör är underborgerlig regering. Moraset övertog vi från er.Lösningen på uppgiften att få fram nya företagareoch nya jobb, , ligger faktiskt iattityderna till företagaren och den politik som mandärmed skapar. Skall vi klara jobben måste det skapasen tillförsikt hos dem som övervägeratt bedriva företagsamhet. Det skall finnas tillförlitli-ga och konkurrenskraftiga spelregler och ges tydligabudskap om att det är viktigt och hedervärt att startaoch driva företag liksom även - vilket är oerhört vik-tigt - att det är hedervärt att tjäna pengar. Det ärgrundvillkor för att nya företag och nya arbeten skallkomma till.Jag har alltsedan jag har blivit politiskt aktiv för-undrats över hur illa den socialdemokratiska retorikenstämmer med det som man utför i praktiken. Att resa200 mil och prata hjälper inte när man för en politiksom försämrar villkoren för den mindre företagaren.Jag håller med om att grund-problemet är att vi har många små företagare somkämpar, men vi har också regler och hinder som står ivägen för dem som skulle kunna och vill växa. Ettgrundfel är den orättvisa beskattningen av egenföreta-garen i förhållande till exempelvis bolagen. Alltihopberor på den inställning av missunnsamhet som densocialdemokratiska regeringen har haft till företaga-ren. Det gäller särskilt det som hände under 70-talet.Retorisk skönsång skapar inga företag. Det måsteföras en politik som ger bästa möjliga villkor förföretagaren.Anf. 7 Näringsminister ()Herr talman! Det hjälper inte att rösten. Jag sade faktiskt inte att allt elände ska-pades med en borgerlig regering,utan det som jag sade var att vi inte kommer sams vadgäller anledningen till problemen. Men vi kan ändåvara överens om hur det såg ut . Vi hadeett stort budgetunderskott, världens största; höga real-räntor, i stort sett världens högsta, och ett stort gapmellan svenska och internationella räntor. Det var vadjag sade, , ingenting annat.Vidare säger att man inte kan pratabort saker. Jag tycker att det är en bra utgångspunkt.Låt oss friska upp minnet litet grand.Under er tid i regeringen gick räntorna upp - un-der vår tid har de gått ned. Man kan inte prata bort ensådan sak.Under er tid i regeringsställning minskade syssel-sättningen - har den ökat. Tror ni kan prata upp sysselsättningen?Under er tid i regeringsställning steg budgetunder-skottet - har budgetunderskottet sjunkit.Tror ni att man kan resa och prata bort budgetunder-skott? Det var det som ni försökte med.Under er tid hade vi negativ tillväxt i ekonomin.Under vår tid har vi haft positiv tillväxt i ekonomin.Tror att man kan prata upp tillväxten?Så där ser det ut på punkt efter punkt, på områdeefter område, siffra efter siffra, kurva efter kurva,fakta efter fakta. Man kan inte prata bort och resa bortbudgetunderskott, . Man måste arbetabort det. Det är vad vi har hållit på med under ett ochett halvt år, och det har företagen glädje av.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:155 omenergipolitikenAnf. 8 Näringsminister ()Herr talman! har i en interpella-tion ställt frågor till mig med anknytning till de över-läggningar om energipolitiken till vilka statsministerni regeringsförklaringen inbjöd samtliga riksdagsparti-er.En tryggad energiförsörjning är en förutsättningför en utvecklad industrination. En säker tillgång på eltill ett rimligt pris är en viktig förutsättning för densvenska industrins internationella konkurrenskraft.Energiförsörjningen och energianvändningen ärdessutom frågor som i hög grad engagerar det svenskafolket. De energipolitiska huvudfrågorna rymmermålkonflikter - åtminstone om man är ute efter attlösa dem på kort sikt. Det som frågorna handlar om ärav yttersta vikt för oss alla - det gäller jobben, välfär-den och miljön. Energipolitiken har också stått på dendagspolitiska dagordningen under de senaste tjugoåren.År 1990 tog dåvarande statsminister initiativet till energipolitiska överläggningar mel-lan Socialdemokraterna, . Resultatet blev en överenskommelse sombl.a.