prot · GJ09106 · 1996-06-05 00:00:00 — Det är väl inte något fel i attmänniskor i gemen vet att de kan bli kontrollerade.Jag hör här att socialdemokraterna är mycketnöjda med att vi får en lag som ger tullen möjlighetatt kontrollera. Men har gått in som obser-vatör i , och det innebär, kärasocialdemokrater, att det inte kommer att bli möjligtatt tillämpa en sådan här lag. I Schengenparagrafernastår det att inga undantag får göras. Man skall ha frirörlighet för personer. Man får inte titta i deras ba-gage, och man får inte undersöka deras bilar.Jag undrar hur det blir efter det att vi harantagit denna lag och går med i Schengensamarbetet.Det skall bli mycket intressant att se. Jag skall sparade uttalanden som har gjorts med ett positivtbemötande av denna lag. Den kommer tydligen inteatt gälla när vi blir Schengenmedlemmar. Det är un-derligt.Moderaterna vill såvitt jag förstår ha det systemsom man i och Europol före-språkar vad gäller fri rörlighet, med i stället för tull enpolis som kan operera både vid gränsen och inne ilandet. Detta bygger i sin tur på ett spaningsförfaran-de som i stor utsträckning innebär anmälan och regist-rering av människor, inte på att människor kontrolle-ras i förebyggande syfte för upprätthållande av moraloch etik i samhället. Vi får i stället i hög grad ett kon-trollsamhälle. Detta tycker inte är någotatt sträva efter.Skulle vi ha fått råda, skulle man ha behållit stick-provskontrollerna och genomfört dem på ett effektivtsätt. Som var inne på skall man inte haen gränskontroll där folk går hem kl. 5.Vi återkommer om det här, men kom ihågSchengenavtalet, kära socialdemokrater.Anf. 37 ()Fru talman! Jag måste ta tillfället i akt att kom-mentera något av det som för fram.Oberoende av vad tycker är Sverigemedlem av den europeiska unionen, och det innebäratt vi måste rätta oss efter regler som där finns. Detinnebär bl.a. att kontroller inom den europeiska unio-nen måste grundas på någon form av misstanke.Jag kan hålla med om att i denmån man får göra kontroller skall de utföras på detider när sådana behövs. Vi är överens om att detgäller att se till att ha tillräckliga resurser för olikaformer av kontrollerande verksamhet.Orsaken till att jag begärde ordet var att jag villekommentera följande som sade - jagtror att jag noterade det i stort sett ordagrant: Folk igemen kan inte ha någonting emot att kontrolleras.Det är ett uttalande som det finns anledning att funde-ra över.Jag har i många sammanhang med uppskattningnoterat att talar om skyddet för per-sonlig integritet. Hon invänder mot registrering i enmängd olika sammanhang, och det har jag mycketstor respekt för.Vad ligger egentligen i de resonemangen när vi nufår höra att vi måste acceptera att bli kontrollerade?Det är precis tvärtemot allt vad iandra sammanhang säger, nämligen att det måstekrävas en misstanke. Jag hoppas att hon håller fast viddetta.Anf. 38 (mp) replikFru talman! Det är en enorm skillnad mellan dessatvå. Det jag här talar om gäller stickprovskontroller ien tull. Du går igenom en spärr och vet att tullperso-nal kan stoppa dig. Du vet att du bara får ha ett visstantal cigarretter, spritflaskor etc. och att du kan du blikontollerad. Om du har överträtt bestämmelserna vetdu redan innan du kommer till tullen. Det här är enytlig kontroll i ett visst sammanhang. Men de registeroch kontroller som jag har talat om i andra samman-hang har en helt annan dignitet. Där spanar man medkameror och kontrollerar genom buggning. Det är ettstort ingripande i den personliga integriteten, men dethär är någonting som vi haft . Tar jag enflaska för mycket kan det hända någonting om jag blirkontrollerad. Det är inte alls samma sak och kontroll.Det är kontroll just i detta ytliga sammanhang som jagtycker är bättre än den andra mycket mer ingåendekontrollen, där man registrerar personer i ett datasys-tem kopplade till . måste väl seskillnaden.Polisutbildningen är väldigt dyr, en av de dy-raste utbildningar vi har. Att använda polisen tillkontroll vid de inre gränserna på detta vis är ett slö-seri. Polisen skall kunna arbeta på ett helt annat sätt,förebyggande, inte genom att kontrollera.Anf. 39 () replikFru talman! Jag har inte tid att än en gång försökaförklara vad vi menar med vår organisationsföränd-ring. Det är fråga om förändrade gränsdragningar. av dagens tullverksamhet kommer att föras övertill polismyndighet.När jag lyssnar på resonemangdrar jag slutsatsen att kommer med ettförslag under den allmänna motionstiden. Det är för-bjudet i att inneha narkotika. Då måste detrimligen vara acceptabelt att ha stickprovskontrolleräven inom nationen. För att kunna leva upp till det fårMiljöpartiet lägga fram ett förslag om att viskall uppföra stadsmurar runt våra städer.Anf. 40 (mp) replikFru talman! går för långt i polemi-ken. Naturligtvis tycker vi inte så, utan det är för atthindra att narkotika kommer in i landet som vi vill haett effektivare system, i stället för att börja göra be-slag inne i landet och på ett mer genomgripande sätthaffa människor i olika situationer. Det är väl bättreatt vid våra gränser se till att folk inte tar med sig detde inte får ha.Anf. 41 () replikFru talman! Även då vi formellt hademöjlighet till stickprovskontroller kom narkotika in ilandet. Då är det rimligt, med reso-nemang, att man kompletterar kontrollen vid gränsermed ytterligare kontroller inom landet. Jag vill marke-ra att jag inte önskar det samhället. Det måste finnasen viss konsekvens i det resonemang man för.Anf. 42 ()Fru talman! hänvisar tillSchengenavtalet och EU. Vi vet ju att motsätter sig allting på det området.Vi vill ha ett utbyggt samarbete om underrättelser närdet gäller brott och bygga ut de kompensatoriskaåtgärderna. Vi socialdemokrater har sagt att så längevi inte har de kompensatoriska åtgärderna utbyggdakommer vi inte att göra avkall på den kontroll sombehövs för att vi skall kunna bekämpa narkoti-kabrottsligheten.Anf. 43 (mp) replikFru talman! Kompensatoriska åtgärder är precisdet som skulle vilja ha, med en polis-styrka som opererar och ett utbyggt register- ochkontrollsystem. Det är alltså det Socialdemokraternaväntar på. Den här lagen gäller bara framtills det blir utbyggt. Är det så jag skall uppfatta det?Anf. 44 () replikFru talman! skall inte uppfatta detså att den här lagen bara är tillfällig. Vi har tull- och polissamarbete med de andra länderna iEuropa. Det vill vi skall byggas ut. Skall vi kunnaangripa den organiserade brottsligheten vill det till arbetar effektivt inom flera olika områden. AttKia drar slutsatser av Schengen- och EU-samarbete som inte är helt riktiga är en annan historia.Anf. 45 (mp) replikFru talman! Kompensatoriska åtgärder betydermer än samarbete. Samarbete har vi haft tidigaregenom , ett mycket bra samarbete. Men kom-pensatoriska åtgärder är en helt annan sak. De ärmycket mer genomgripande, som jag har sagt fleragånger. I Europolkonventionen och Schengenavtaletstår det exakt vad de innebär. Det är inte bara samar-bete utan någonting mycket djupare.Anf. 46 ()Fru talman! Jag hade inte tänkt yttra mig ytterliga-re i denna debatt, men jag kan inte skilja mig från denmed den röra som har uppstått när det gäller de-finitioner och begrepp efter det att vi har hört företrä-dare för och Socialdemokraterna i denandra omgången.Miljöpartiets representant sade - om jag förstodsaken rätt även om jag har svårt att tro att hon menadevad hon sade - att vi skall ha stickprovskontroller, förde är bra i förebyggande syfte. Men tullen har inteanvänt stickprovskontroller . Det är intetillåtet enligt , och 2 § i den nu föreslagnalagen tillåter det inte heller. Låt oss därför, fru talman,plocka bort begreppet stickprovskontroll ur debatten.Det är ingen som efterfrågar det, och det är inte lag-ligt tillåtet med sådana kontroller.Nästa fråga är: Finns det någon skillnad mellanselektiv kontroll och misstankebaserad kontroll? Somjag sade i mitt inledningsanförande är det min meningatt det inte gör det. Då finns det ingen anledning attröra till begreppen, som man delvis gör i propositio-nen och som någon av de tidigare talarna gjorde på ettganska olyckligt sätt. Om en myndighetstjänsteman,tullare eller polis, har anledning att plocka ut någonför kontroll finns det naturligtvis någon form av un-derlag för detta. Då är det misstanke. Som jag sade imitt inledningsanförande kan graden av misstankenaturligtvis variera. Jag tror att det hade varit välgö-rande för debatten om fler partier hade kunnat enasom detta klarläggande.Anf. 47 (mp)Fru talman! Att EU har fastställt att man måste habrottmisstanke för att kunna kontrollera folk i tullenbetyder inte att det är det enda rätta. kanha sin åsikt. Vi tycker att det hade varit bättre om vihade kunnat ha också stickprovskontroller, just i före-byggande syfte, och folk hade vetat det. Inte minst förungdomar som åker till eller andra europe-iska länder där de kan köpa narkotika skulle det varabra att veta att de kan åka fast vid en stickprovskont-roll.Tullen har inte använt detta , men detär litet olika meningar om det inom tullen. Det ärockså olika meningar om huruvida det är bra ellerinte.Anf. 48 ()Fru talman! Jag förnekar inte rät-ten att ha uppfattningen att stickprovskontroller ärbra. Jag noterar dock att den kontakt jag har haft medtullpersonal och tulledning under de år som gått sedanjag kom in i skatteutskottet och började ägna mig åtdessa frågor ger en ganska entydig bild när det gällerde slumpmässiga kontrollerna: De förekommer inte,och de är inte önskvärda. Tullen har helt enkelt var-ken resurser eller anledning att använda sig av denmetoden. I stället är det mer kvalificerade metodertullpersonalen ägnar sig åt när den skall få tag i devaror vi vill stoppa enligt artikel 36.Jag hade hoppats att vi efter den här debatten åt-minstone hade kunnat komma till den slutsatsen närdet gäller de slumpmässiga kontrollerna: De är inteönskvärda, och de är inte tillåtna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )6 § Inkomstskatteregler m.m. med anledningav ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlekFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU27Inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändradebestämmelser om aktiekapitalets storlek(prop. 1995/96:168)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 12 §. )7 § Mervärdesskatt på entréavgifter till bio-grafföreställningarFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU28Mervärdesskatt på entréavgifter till biografföreställ-ningar(prop. 1995/96:191)Anf. 49 ()Herr talman! Vi har här att behandla skatteutskot-tets betänkande till regeringens proposition om mer-värdesskatt på entréavgifter till biografföreställningar.Propositionen ligger helt i linje med de krav som nuställs på som medlem i EU.Jag vill först ta upp litet europeisk historia. sjätte direktiv från omharmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rö-rande omsättningsskatt, allmänt kallat Gemensamtsystem för mervärdesskatt - enhetlig beräknings-grund, saknas möjlighet att undanta entréavgifter tillbiografföreställningar från mervärdesskatteplikt.Jag tar så litet svensk historia. Det första svenskafilmavtalet ingicks 1963 mellan staten och filmbran-schen. Motivet var bl.a. att stödja kvalitetsinriktadsvensk filmproduktion. Avtalet förutsatte att biograf-branschen betalade av sina intäkter till olikafilmändamål, främst produktion, mot att staten avskaf-fade den då gällande nöjesskatten på biobesök ochförband sig att inte införa annan liknande skatt.Det var då, det.Antalet avtalsslutande parter har successivt ökat ioch med att filmbranschen förändrats. Förutom före-trädare för den nämnda filmbranschen ingårnumera även företrädare för videobranschen, SverigesTelevision och . Nuvarande avtal ingicks 1992,och det avses gälla - under förutsätt-ning att man inte inför "annan liknande skatt".I sägs att frågan om införandeav en särskild kulturmoms är aktuell -precis som om det vore ett krav från svenska politikereller ett önskemål från någon av de avtalsslutandeparterna eller från svenskt kulturliv. Så är det ju inte.Det här är en ren konstaterar också att det är avstor betydelse för filmområdet att även i framtidenbehålla nuvarande konstruktion med ett filmavtal.Observeras bör då att nuvarande avtal upphör att gällaom moms på biobiljetter införs. Det anförs också iKulturutredningen att filmbranschen säger att enmomssats som inte överstiger går att förena medvillkoren i nuvarande avtal.Varför kommer då den här frågan upp nu som ensärlösning? Varför kan vi inte ta hela debatten omkulturmoms vid ett och samma tillfälle? Jo, det kan viläsa oss till i kulturutskottets yttrande i denna fråga.Eftersom gällande filmavtal bygger på att mervärdes-skatt inte införs på entréavgifter till biografföreställ-ningar begärde i medlemskapsförhandlingar-na att temporärt få undanta dessa från mervärdesskat-teplikt. I anslutningsfördraget gavs rätt till ettsådant undantag t.o.m. den 31 december 1995.Herr talman! Eftersom regeringen fortfarandehåller på och arbetar med frågan om och i vilkenomfattning mervärdesskatt bör införas inom helakulturområdet i övrigt, ser jag ingen anledning till atthär plocka ut just denna del och belägga denmed skatt.Nu undrar naturligtvis vän av ordning om filmav-talet kommer att sägas upp och om de tio procententill bl.a. svensk kvalitetsproduktion kommer att för-svinna med omedelbar verkan. Nej, så blir det inte. yttrande kan vi läsa att biografbran-schen, som regeringen uppfattat det, har anpassat sinverksamhet till de nämnda övergångsbestämmelsernai anslutningsfördraget. Vad erfar är detinte bara den som har anpassat sig till EU; utan helaSverige håller på att anpassa sig. Det ligger liksom isjälva EU-inträdets kontrakt.Investeringar i verksamheten har planerats av bio-grafbranschen med antaganden om att den ingåendemervärdesskatten skulle bli avdragsgill när mervär-desskatt på biografbiljetter infördes. Därför föreslårman nu en separat lösning för den här delen av kul-turområdet, och då lovar filmbranschen att inte sägaupp sitt avtal. Man avstår alltså från den rätten. Mendå förutsätter filmbranschen att mervärdesskatt påupplåtelse eller överlåtelse av upphovsrätt till film-verk samt framställning, kopiering och annan efterbe-handling av cinematografisk film införs senast den 1januari 1997! Hur kan branschen förutsätta det? Ärdet ett krav på , eller är det utpressning föratt man skall gå med på att avstå från sin rätt?Kulturutskottet i sin tur vill starkt understryka an-gelägenheten av att kulturmomspropositionen lämnasinom den tid som anges, dvs. senast i september i år.Men vem vill egentligen ha moms på kultur? För migoch får regeringen gärna dra kulturpro-positionen i långbänk i många, många år.Miljöpartiet anser att regeringens förslag innebären icke sund särbehandling av entréavgifter till bio-grafföreställningar jämfört med vad som gäller inomkulturområdet i övrigt. Vi erfar att tidpunkten berorpå krav från filmbranschen. Förslaget gynnar integre-rade företag såsom ochSandrews, vilka bedriver filmproduktion, distributionoch biografverksamhet, men det missgynnar företagvilkas verksamhet endast består av filmproduktioneller distribution. Regeringens förslag är inte konkur-rensneutralt.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen, som avser mom. 1.Anf. 50 ()Herr talman! Alla - och med alla menar jag leda-möterna i skatteutskottet och kulturutskottet samtfilmbranschens organisationer - är nöjda med densärlösning för biografmomsen som vi har attbesluta om här i kammaren. Alla är nöjda - utomMiljöpartiet, vilket som vi hörde motsätter sig bered-ningsförfarandet.Men, för att citera ett populärt uttryck, det kom-mer mera. Det gör det faktiskt . Dålägger regeringen fram en helhetslösning av fråganom mervärdesskatt på kulturområdet.Det ideala är naturligtvis att samla ihop allt inomett ämnesområde och få det presenterat i en enda storproposition. Men ibland är det faktiskt bättre att varapraktisk. Vi socialdemokrater värnar om kultursek-torn. Det är därför vi väljer att behandla en lösningför biograferna separat.Mervärdesskatten är ett viktigt område också inomEG-politiken. Det är ju faktiskt så att medlemsländer-nas momsintäkter finansierar största delen av Gemen-skapens verksamheter. Just därför är mervärdesskatte-reglerna hårt reglerade och kontrollerade - och skallockså så vara, om vi menar allvar med detta med deninre marknaden.Momsen på kultursektorn skulle, enligt vårt an-slutningsfördrag, varit EG-konform i år.Men förberedelsearbetet har varit komplicerat. Vi harju t.ex. i en speciell utbildningstradition inomfolkrörelserna. Att dra gränser mellan utbildning,information och hobbyverksamhet kan vara ganskagrannlaga. Men biografnäringen hade alltså väntat sigmoms på sin verksamhet , och pla-neringar och investeringar anpassades naturligtvisdärefter.Helhetssyn i all ära, men måste vi, herr talman,anpassa verkligheten efter kartan. De inom filmbran-schen s.k. icke integrerade företagen motsatte sigförvisso från början en särproposition. Men underberedningens gång - bl.a. har kulturutskottet yttratsig - har alla blivit nöjda och överens; dvs. alla utomMiljöpartiet.Det är korrekt uppfattat att momsreglerna skall va-ra konkurrensneutrala och att kumulativa effekter ärav ondo. Men branschen, och då också de s.k. ickeintegrerade företagen, har förklarat sig nöjda ochklarar situationen de få månader som det här handlarom. De olika grenarna i filmbranschen är ju beroendeav varandra. Vi gynnar sannerligen inte de små pro-duktions- eller distributionsföretagen genom att utar-ma biografnäringen, vilket ju faktiskt skulle kunna blikonsekvenserna av yrkande.Med hopp om att även företrädareEwa skall få många och trevliga biokvällar ihöst, vill jag yrka bifall till hemställan i skatteutskot-tets betänkande och avslag på reservationen.Anf. 51 ()Herr talman! säger att hon värnar kul-turen. Jag vill påstå att den som värnar kulturen intebelägger den med moms. Vem har begärt att vi skallmomsbelägga kulturen? Är det svenskt kulturliv? Nej,det är en ren EU-anpassning. har avvecklatoch utvecklat andra former, som har befunnits lämpli-ga för svenskt kulturliv. skall vi tillbaka till enförlegad politik, som vi redan har passerat. Det är enren EU-anpassning. Vem vill ha momsen på kulturen?Vem vill ha moms på ridsport, golf osv. ?Alla vill ha just den här särlösningen , sägerUlla . Hon är praktisk, säger hon. Men förslagetär inte konkurrensneutralt. Det missgynnar företagvars verksamhet endast består av filmproduktioneller -distribution.Jag vill också säga att inte är så en-sam i sin oro. Hon delar den med kulturutskottet.Kulturutskottet säger:"Utskottet delar den uppfattning som kommit tilluttryck i motionerna att det föreligger risk för att deföreslagna skattereglerna kan komma att medföraoönskad snedvridning av konkurrensen mellan deföretag i branschen som skulle erhålla avdragsrätt förmervärdesskatt och de företag som på grund av verk-samhetens art inte ges sådan möjlighet. En sådankonsekvens av den föreslagna lagstiftningen ingerbetänkligheter. "Det säger kulturutskottet, men man går ändå medpå den här särlösningen, eftersom biografbranschenredan har anpassat sig till den - precis som hela Sve-rige håller på att anpassa sig till EU.Anf. 52 ()Herr talman! Det är tragiskt, men jag måste på-minna om att vi är medlemmar i tycker också att hon förespråkar en helhetssynoch att hon inte själv har sammanhanget klart för sig.Kulturarbetarna blir inte mätta av idealism. Och varskall de små produktionsbolagen visa sina filmer närEwa med berått mod har monterat ned bio-grafverksamheten?Anf. 53 ()Herr talman! Det får stå för att hontycker att det är tragiskt att vi är medlemmar i tycker är väl ingen hemlighet.Vi föredrar alltså från sida att rege-ringen drar kulturmomsen i långbänk i många år.Ingen blir lyckligare därför att vi anpassar oss i allaled. Det går att dra saker och ting i långbänk, och vihoppas verkligen på det.Den särlösning som nu pratar om ärönskvärd från en del sektorer, men inte från de mindresektorerna. Verkligheten i t.ex. stadär den att den nya satsningen på vid kommer att gynnas av det här förslaget, menlikväl kommer den anrika biografen , som ärden enda biografen i stadsdelen , attläggas ned.Det torde alltså inte vara politik somnedmonterar filmens verksamhet och konkurrenskrafti . Däremot är det olyckligt att verksamhetermåste anpassas till sådant som beslutas i EU och intetill svensk verksamhet och verklighet.Anf. 54 ()Herr talman! Jag kan konstatera att Miljöpartietsrepresentant valde att missförstå vad jag sade om EU.Det kanske är typiskt.Jag kan också säga att två utskott har prövat de härfrågorna, och då i nära samarbete med branschen.Båda utskotten har gjort samma bedömning. BaraMiljöpartiet vägrar att acceptera branschens inställ-ning. Jag måste säga att jag finner detta faktum an-märkningsvärt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )8 § Kontroll av yrkesmässiga vägtransporter avmineraloljeprodukter, alkohol och tobakFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU30Kontroll av yrkesmässiga vägtransporter avmineraloljeprodukter, alkohol och tobak (prop.1995/96:197)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Konsumentpolitiken i EU - mål och inrikt-ning för det svenska arbetetFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU26Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för detsvenska arbetet (skr. 1995/96:181)Anf. 55 ()Herr talman! I lagutskottets betänkande1995/96:LU26, Konsumentpolitiken i EU - mål ochinriktning för det svenska arbetet, behandlar utskotteten skrivelse från regeringen. Jag vill börja med defyra grundläggande synpunkterna för oss moderater iSveriges arbete med konsumentpolitiken i EU.För oss moderater är det viktigt att så många be-slut som möjligt fattas på lägsta nivå, dvs. i förstahand av medborgarna själva. Det är först när ett ge-mensamt mål bättre kan uppnås genom gemensammaåtgärder på lokal, regional, nationell eller gemenskap-snivå, dvs. EU-nivå, som beslut skall fattas av någonannan än enskilda medborgare. Detta gäller givetvisockså de konsumentpolitiska frågorna.Vi tycker att regeringen i sin skrivelse, och natur-ligtvis också utskottet i betänkandet, tar upp alldelesför många frågor som man har för avsikt att driva iEU. I vår motion Lu34 tar vi upp vad vi tycker är deviktigaste frågorna och vad man bör prioritera närman talar om vad vi svenskar vill med konsumentpo-litiken i EU.Jag vill säga att det i regeringsskrivelsen antyds vill använda konsumentpolitiken i ett fördel-ningspolitiskt syfte. Det är dömt att misslyckas. Jagvill ta ett exempel, eftersom man i skrivelsen och ibetänkandet tar upp hur viktigt det är med kopplingenmiljön-konsumtionen.Här kan man då inte ha ett fördelningspolitisktsyfte i konsumentpolitiken och prata om desvaga i samhället, utan här behöver man rikta in sig påde köpstarka - det är faktiskt de som konsumerar. Vibehöver också driftiga konsumenter, som kan ställakrav som kommer att vara till nytta för alla konsumen-ter. Därför är det dömt att misslyckas att tro att mankan använda konsumentpolitiken i ett fördelningspo-litiskt syfte.Men det viktiga för oss moderater och huvudupp-giften för den svenska konsumentpolitiken i EU är juatt arbeta för att den inre marknaden skall fungera. Enfri och effektiv, konkurrerande marknad utan förtäck-ta handelshinder är ju det bästa för oss som konsu-menter. Vi kommer att få ett varierat utbud av varoroch tjänster, och har vi en sund konkurrens kommervi också att få lägre priser, vilket gynnar oss konsu-menter.Vi tar i ett särskilt yttrande upp att vi tror att man iframtiden kommer att behöva ha grundläggandeköprättsliga regler, dvs. likartade regler, på gemen-skapsnivå för att vi som konsumenter skall våga köpavaror och tjänster från andra länder.När det gäller att driva konsumentpolitik för del anser vi att det absolut viktigaste är får ett folkligt stöd för uppbyggande av en funge-rande marknadsekonomi.