prot · GK0912 · 1996-10-09 00:00:00 — 7 till försvarsutskottetyrk. 12, 17 och 35 till lagutskottetyrk. 16 till arbetsmarknadsutskottetpropositionen i övrigt till kulturutskottet1996/97:Kr5-Kr12 till kulturutskottet1996/97:Kr13yrk. 2 till skatteutskottetyrk. 6 till utbildningsutskottetpropositionen i övrigt till kulturutskottet1996/97:Kr14-Kr16 till kulturutskottet1996/97:Kr17yrk. 23 till konstitutionsutskottetpropositionen i övrigt till kulturutskottet1996/97:Kr18 och Kr19 till kulturutskottet1996/97:Kr20yrk. 15 och 17 till konstitutionsutskottetpropositionen i övrigt till kulturutskottet1996/97:Kr21-Kr25 till kulturutskottet1996/97:Fö1-Fö56 till försvarsutskottet1996/97:So1-So4 till socialutskottet1996/97:Ub1-Ub4 till utbildningsutskottet1996/97:Ub5yrk. 21 till socialutskottetyrk. 22 till jordbruksutskottetpropositionen i övrigt till utbildningsutskottet1996/97:Ub6 till utbildningsutskottet1996/97:Ub7yrk. 7 och 8 till arbetsmarknadsutskottetyrk. 9 till jordbruksutskottetpropositionen i övrigt till utbildningsutskottet1996/97:Ub8yrk. 3, 5-8 och 13 till socialutskottetyrk. 10 till justitieutskottetyrk. 11 till näringsutskottetyrk. 12 till trafikutskottetyrk. 14 till utrikesutskottetpropositionen i övrigt till utbildningsutskottet1996/97:Ub9 till utbildningsutskottet1996/97:Ub10yrk. 13 till försvarsutskottetyrk. 14 och 15 till konstitutionsutskottetyrk. 16, 17 och 20 till jordbruksutskottetpropositionen i övrigt till utbildningsutskottet1996/97:Jo1 till jordbruksutskottet1996/97:N1 och N2 till näringsutskottet1996/97:Kr26-Kr32 till kulturutskottet1996/97:Sk7-Sk20 till skatteutskottet1996/97:Fö57-Fö60 till försvarsutskottet1996/97:Sk21-Sk24 till skatteutskottet1996/97:Fi1-Fi8 till finansutskottet1996/97:Sk25 och Sk26 till skatteutskottet1996/97:Fi9-Fi17 till finansutskottet1996/97:L1-L6 till lagutskottet1996/97:Sf1 och Sf2 till socialförsäkringsutskottet1996/97:Ju9 och Ju10 till justitieutskottet1996/97:So5-So11 till socialutskottet1996/97:Sf3-Sf8 till socialförsäkringsutskottet1996/97:Fi18-Fi21 till finansutskottet1996/97:Bo1-Bo5 till bostadsutskottet1996/97:T1-T7 till trafikutskottetMeddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att finansutskot-tets betänkande FiU9, bostadsutskottets betänkandenBoU4 och BoU2 samt socialutskottets betänkandenSoU7, SoU2 och SoU3 skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.4 § Sammanställning av anslag på tilläggsbud-get våren och sommaren 1996FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU9Sammanställning av anslag på tilläggsbudget vårenoch sommaren 1996Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )5 § Följdfrågor med anledning av den ändradelänsindelningen i m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU4Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindel-ningen i m.m. (prop. 1995/96:224)Anf. 62 PER ():Herr talman! Jag har egentligen bara en invänd-ning mot det här betänkandet. Den rör placeringen avlänsstyrelsens fiskerienhet. Om man placerade denenheten i i stället för i skulleden hamna där den huvudsakliga verksamheten är.Jag tycker att det är väsentligt. Då får nämligentjänstemännen en bredare kontakt med yrkesfolket.Simrishamn kommer också tillsammans med attfå en framtida viktig uppgift i samarbetet mellan sta-terna runt Östersjön.Det är mycket som kretsar kring fisket i det härområdet, och man behöver det stöd som enhetensnärvaro innebär. Det är en centralisering på det regio-nala planet. Det är viktigt att finnas där man behövs.Miljöhoten är överhängande, och havet måste haen kontinuerlig övervakning. är för övrigt enavfolkningsbygd, som vi vet, och behöver varendatillskott i form av människor och verksamheter. Omdet skulle vara nödvändigt med fysisk närvaro på denövriga lantbruksenheten i kan personalent.ex. pendla dit i stället för tvärtom, som det föreslås ibetänkandet. Det viktigaste är att den statliga admi-nistrationen finns så nära verksamheten som möjligt.Av den anledningen är i den na-turliga hemvisten för fiskerienheten enligt min me-ning.Jag yrkar därmed bifall till ochFolkpartiets reservation under moment 4. Eftersomden regionala samhällsorganisationen behandlas i ensärskild proposition tar jag inte upp de frågorna här, ienlighet med det särskilda yttrande som finns fogat tillbetänkandet.Anf. 63 ():Herr talman! betänkande nr 4behandlar bl.a. följdfrågor med anledning av denändrade länsindelningen i . Det gäller proposi-tion 1995/96:224. tog ställningtill ett regeringsförslag, proposition 1995/96:38, ombildandet av län och namnändring av till . Regeringen lade så sentsom fram ytterligare en proposition,1996/97:36, som behandlar den regionala samhällsor-ganisationen. Samtliga propositioner bygger på Regi-onberedningens förslag Regional framtid.Betänkandet som vi skall ta ställning till in-nehåller förslaget att skall vara residensstad iSkåne län, en speciell lag om sammanläggningsdele-gerande för samt förslag till lagom val av ledamöter i styrelsen för förSkåne län. Dessutom skall vi ta ställning till en radlagförslag om att benämningarna , Mal-möhus respektive byts ut mot Skånerespektive i de lagar där dessa benäm-ningar förekommer. Propositionen innehåller ocksåförslag till lag om val av ledamöter i Skogsvårdssty-relsen för län. I budgetpropositionen kan manemellertid konstatera att jordbruksutskottet skall be-handla frågorna om dessa styrelser. Bostadsutskottethar därför beslutat att överlämna denna del av pro-positionen till jordbruksutskottet.Fem motioner har väckts med anledning av pro-positionen, men jag kan konstatera att det endastfinns en reservation. Vänstern har lämnat in en motionsom handlar om lokalisering av residensstad och vissstatlig regional verksamhet. Med hänsyn till denskånska enigheten om utredarens, , förslag till lokalisering har utskottsmajoriteteninte tillstyrkt motionen.Jan har skrivit en motion om vikten avatt något nationellt eller EU-gemensamt organ inommiljöområdet förläggs till och dessutomatt utredningen om lokalisering har kommit fram tillatt bör bli huvudort för miljöfrågor. Jaghåller med om att det är bra om miljö-frågorna kan samordnas på samma ort, men det kan-ske inte är här i kammaren vi skall besluta om denfrågan.Inga Berggren m.fl. har väckt en motion angåendeval av ledamöter i den nya för Skånelän. Utskottet delar motionärernas uppfattning om attdet finns anledning att i möjligaste mån ge länsstyrel-sens styrelse en sammansättning som i rimlig ut-sträckning avspeglar väljarkåren i det nya län.Utskottet föreslår dock en annan lösning än motionä-rerna för att uppnå samma resultat, nämligen att riks-dagen antar lagförslaget med anledning av motion1995/96:Bo36 och att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har förordat omtillämpning av valmetod vid val till länsstyrelsensstyrelse.Erling och har skrivit en reserva-tion angående lokalisering av fiskerienheten vid läns-styrelsen. De anser att är den lämpligasteorten. Enligt utredarens - och skåningarnas - förslagskall fiskerienheten, som är en del av lantbruksenhe-ten, vara förlagd till , men med tjänstgö-ring delvis också i . Detta förhållandegäller även i dag.Herr talman! Resterande motioner behandlar denregionala samhällsorganisationen. Den har vi anled-ning att återkomma till senare i höst.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-styrker därmed också reservationen.Anf. 64 PER () replik:Herr talman! Jag vill bara höra om ge några rationella ekonomiska skäl för att maninte skall decentralisera verksamheten för fiskeri ochföra den från lantbruksenheten i till Sim-rishamn. Finns det några sådana ekonomiska skäl föratt ha kvar den? Nog måste hålla medom att det är bäst att ha administrationen så nära verk-samheten som möjligt? Denna utlokalisering till Sim-rishamn är ett exempel på en sådan decentralisering.Anf. 65 () replik:Herr talman! Länsstyrelserna kommer att rationa-liseras framöver, också i län. Man har pratatom för länet. Naturligtvisskall man kunna ta in dessa pengar. Lokaliseringsfrå-gan handlar också om en rationalisering, eftersom detbara kommer att bli en länsstyrelse i stället för två.Man får alltså inte decentralisera själva administratio-nen alltför mycket.Vi har kust på tre sidor om , och inte bara påden östra sidan, Per . I kommunfinns en ganska stor hamn, hamn, och det finnsockså fiskare på den sidan. Om fiskerienheten ligger iKristianstad eller spelar inte så stor roll.Den skall nämligen täcka såväl den västra, den östrasom den södra delen.Anf. 66 PER () replik:Herr talman! Eftersom personal från fiskerienhe-ten redan nu är i någon dag , ocheftersom vad jag har förstått är denstörsta i området tycker jag att det ärganska naturligt att fiskerienheten placeras där. Jagkan inte se någon annan anledning till att inte göra ensådan förläggning än att man gör en speciell vinst påatt låta bli att göra den.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag måste säga att det känns litetkonstigt för mig som skåning att med en bohuslänningdebattera frågan om var vi skall förlägga fiskerienhe-ten i . Vad jag förstår av förslaget är man heltöverens om den tidigare arbetsgången i , nämli-gen att en del av tiden förläggs till Simrishamn.Det är inte bara som är en stor fiske-hamn utan också , och flera andra.Dem känner kanske inte Per till, men det görjag.Anf. 68 ():Herr talman! betänkande BoU4innebär att man reglerar en del frågor som har upp-kommit i samband med länsindelningen i Skåne.Vi moderater tillstyrker regeringens förslag om attMalmö skall vara residensstad. Vi tillstyrker ocksålagförslagen i övrigt. Beträffande propositionensförslag angående val av ledamöter i Skogsvårdsstyrel-sen i län noterar vi att den frågan kommer attbehandlas av jordbruksutskottet i samband med bud-getpropositionen. Det är alltså en rationell handlingatt låta jordbruksutskottet ta hand om ärendet, och detfinns ingen anledning att ta upp det här i dag.Vi lämnade genom in en motionmed anledning av propositionen. Det gällde valet avledamöter i den nya . Vi ville att valet avledamöter i läns länsstyrelse skulle motsvararesultaten vid senaste valet , med de sammanlag-da valresultaten från landstingsvalen i de båda lands-tingen och från kommunfullmäktigevalet i Malmökommun som bas.Utskottet var enigt med oss om att ge länsstyrelsenen sådan sammansättning som avspeglas i väljarkåren.För att nå det resultatet väljer man dock en annan väg.Man accepterar regeringens förslag till lag om val avledamöter, men med tillämpning av den s.k. udda-talsmetoden. Eftersom vi når vårt syfte hävdar vi nuinte att motionen skall tas upp till prövning. Vi note-rar i stället att man i utskottet är enig om det här sättetatt välja ledamöter.Så långt är allt gott och väl. Men på riksdagensbord har sedan, som också sade, lagtsen proposition om den regionala samhällsorganisatio-nen. Läser man på s. 57, fjärde stycket nedifrån,framgår där att regeringen föreslår en förändring län. Den sär-skilda lagen avseende val av ledamöter till länsstyrel-sen i län föreslås upphöra vid utgången avnästa år, dvs. Vi fattar alltså ett beslut omen lag för val av styrelseledamöter till iSkåne län . före-slås att den lagen skall upphöra att gälla senast vidutgången av 1997. Jag ställer mig bara frågan: Skulleinte regeringen kunna vara en liten aning mer fram-synt när man förelägger förslag till lagar?Herr talman! Vi har inga reservationer, varför jagnöjer mig med att redovisa de här synpunkterna.Anf. 69 ():Herr talman! Vi går vidare med anledning avatt godkände att länbildas. Beslutet gäller om skall vararesidensstad i detta län. Vi i yrkar bifalltill det.Efter samråd med företrädare för kommunernaoch landstingen samt länsstyrelserna i Kristianstadslän och presenterar utredaren förslagetatt även om skulle bli residensstad skall verk-samheter förläggas också till . Om dettaråder enighet i rapporten, och det tycker vi är bra. Vitycker att det är absolut nödvändigt att man tar tillvararesurser i hela länet.Det finns en sak som jag skulle vilja uppmärk-samma. Det gäller valet av ledamöter till styrelsen förden nya i län för 1997 och 1998.Det var mycket bra att det uppmärksammades ochpåtalades i en motion att mandatfördelningen måsteavspegla väljarkåren som den var i valet . Dethade utredaren på något sätt missat, eller vad det nukunde bero på. Den uppfattningen delades, som harsagts här, av alla i bostadsutskottet. Med det förslagsom nu har lagts fram är även demokratiaspekternatillgodosedda.Den här frågan måste man uppmärksamma, tyckerjag, inte minst när vi vet att arbetet kommer att gåvidare och att det kommer att bli försöksverksamheterpå andra håll i också. Den representativadelen, nämligen den folkvalda demokratin, måste vislå vakt om.Arbetet går alltså vidare. En ny proposition harkommit från regeringen om den regionala samhällsor-ganisationen. Det kommer att ske försöksverksamhetmed ändrad regional ansvarsfördelning på flera håll.Vi i har i en motion till propositio-nen i det här ärendet påtalat att det var nödvändigt iden framtida organisationen i - det gäller na-turligtvis också alla andra regioner - att det skulle skeen decentralisering av de statliga myndigheterna så attinvånarna har en möjlighet till nära kontakt och så tar tillvara de naturliga förutsättningarna somfinns i regionen.Jag har valt att inte foga en reservation till just dethär betänkandet. Vi kommer i stället att följa upp dehär frågorna i det fortsatta arbetet med regionalförsö-ken i övriga Sverige.Det är faktiskt en ny epok i samhällsarbetet som vinu går till mötes. Regionerna kommer med all tydlig-het att få en stor betydelse i vårt län.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tilldagens betänkande.Anf. 70 ():Herr talman! I ett särskilt yttrande påpekar att regeringen inte klarat att på utskottetsoch uttryckliga önskan komma med enproposition med regeringens syn på de regionalastyrelseformerna . Det hade varit braför en gemensam hantering av frågorna kring länsin-delningen i och därmed länsstyrelsernas roll.Den framtida regionala ansvarsfördelningen hade dåvarit klarlagd på ett helt annat sätt. Det fanns egentli-gen ingen anledning att inte hantera frågorna på ettsammanhållet sätt. Regionberedningens förslag harfunnits , så någon tidsbrist har inteförelegat. Det handlar nog mer om politisk beslut-svånda från regeringens sida. Jag tror, och Vänster-partiet i tror, att frågan om t.ex. vilken stad iSkåne som skall bli residensstad hade fått en annandimension. Residensstaden kommer ju i framtideninte nödvändigtvis att vara länets politiska centrum, ialla fall inte i , efter 1999.I regionberedningen hade man tänkt på den sakenoch därför föreslagit som residensstadoch säte för . blir i en nyordning statens förlängda arm när det gäller myndig-hetsutövning och får en mer kontrollerande funktion.Jag vet att det i finns en politisk majoritetför att göra till centrum för den nya or-ganisationen och därmed länets politiska centrum.Malmö blir residensstad med säte för länsstyrelsenoch inte politiskt centrum för de regionala frågorna.När skåningarna blir varse detta tror jag att en nydebatt blossar upp. Man kommer att hävda att denregionalpolitiska makten skall finnas där den storadelen av befolkningen bor. Att nu föreslå Kristianstadsom residensstad är inte möjligt, eftersom den nyalänsstyrelseorganisationen för det nya Skånelänetskall börja gälla . Regeringens han-tering av frågan har omöjliggjort ett helhetstänkanderunt hela den här proceduren. Ett exempel på detta ären förändring i budgetpropositionen där den nya län-sorganisationen i slipper generella sparkrav1997 - ett vänsterinitiativ som också blev utskottetsord.Vänsterpartiet, och har iett gemensamt särskilt yttrande påpekat vikten av attgå vidare med utvecklingen av den regionala demo-kratin. Vi tycker att det verkar som om våra kravkommer att tillgodoses i ganska stor omfattning efterdet att vi har tagit del av den försenade propositionenom den regionala samhällsorganisationen.Debatten om detta skall jag dock inte föra här ochnu. Det skall jag i stället göra när det blir dags attdebattera det betänkandet i kammaren. Jag kan dockinte avstå från att uttrycka min glädje över att social-demokraterna vill vara med om att utveckla den regi-onala demokratin. Det blir trevligt för skåningarna,som får bli pionjärer, att utveckla den.6 § Fortsatt giltighet av lagen om försöksverk-samhet med kooperativ hyresrättFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU2Fortsatt giltighet av lagen om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt (prop. 1995/96:12 )Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § betänkande 1996/97:SoU7ÄldrefrågorAnf. 71 HANS ():Herr talman! Med ÄDEL-reformen gjordes ettviktigt vägval: att den sociala synen på äldrevårdenskulle träda i förgrunden. Boendet, de sociala kontak-terna och stödet i vardagen ställdes i centrum.ÄDEL-reformen trädde i kraft den 1 januari 1992.Det innebar att kommunerna då fick det samladeansvaret för service, vård och omsorg för äldre. Val-frihet, trygghet och integritet var nyckelord. Social-styrelsen har i ett antal rapporter redogjort för resulta-tet av de utvärderingar som man haft uppdrag attutföra.Herr talman! Hur ett samhälle tar hand om sinagamla är en viktig mätare på vilken människosyn sområder och graden av humanism bland de människorsom har att styra inriktning och avgöra prioriteringar.I vårt betänkande 1996/97:SoU7 tar vi upp ett brettområde av äldreomsorgen. Vi gör också ett tillkänna-givande till regeringen, och där finns det särskilt skälatt notera att det är ett enigt utskott som tar ställning.Socialutskottet har i anslutning till att Socialstyrel-sen presenterat sin slutrapport om uppföljning avÄDEL genomfört en offentlig utfrågning kring äldre-omsorgen. Vi har gjort det därför att äldrefrågorna ären så viktig angelägenhet för hela svenska folket.Ingen lämnas oberörd när vård- och omsorgsfrågorför äldre kommer på tal. Alla har en åsikt, och allaanser att detta är en av de viktigaste frågor vi har atthantera i samhället. Detta tar vi i utskottet på störstaallvar.Utskottets utfrågning gav en mycket värdefull bildav hur huvudmännen, myndigheterna och intressen-terna ser på det aktuella läget. Jag återkommer till deolika delarna av utfrågningen i mitt anförande.I har vi fått larmrapporterom situationen för äldre. Det handlar om bristanderesurser i sjukvård och äldreomsorg men också omavsaknad av förståelse för att äldre människor ocksåmåste kunna flytta dit de vill.Vi har också nåtts av signalen att det ibland råderoklarhet om vem som har ansvaret i en särskild situa-tion. Är det sjukvården eller den kommunala hem-tjänsten. Det finns också exempel på avgiftsuttag därdet kan ifrågasättas vad som är rimligt.Herr talman! Det finns anledning attpåminna om att vi i allmänhet har en mycket godkvalitet i vår äldreomsorg. Det får inte bli så att en-skilda fel eller missgrepp kastar en skugga över vård och omsorg som ges till äldre i vårt samhäl-le. En rad undersökningar och även enkäter blandbrukarna visar att vi allmänt sett har en bra äldreom-sorg. Vi vet också att man i andra länder kastarmycket intresserade blickar på hur vi organiserar ochgenomför vår äldreomsorg.Men många äldre är oroade över hur detskall bli med vården och omsorgen . Ge-nomförda sparåtgärder och väntade sparåtgärder indi-kerar betydande skillnader mellan behov och till-gängliga resurser hos många kommuner och landsting.Det utrymme för rationaliseringar och effektivisering-ar som funnits är nog i de flesta fall rejält intecknat.HSU 2000 kommer att presentera sinbedömning av vilka resurser som behövs för att klaraen bra vård och omsorg, och det är nog inte särskiltdjärvt gissat att den utredningen kommer att visa påett gap mellan behov och tillgängliga resurser - dettainte minst med tanke på att antalet äldre som behövervård och omsorg ökar.Det har i olika sammanhang framskymtat att gapetmellan behov och resurser skulle uppgå till tiotalsmiljarder något tiotal år in på nästa sekel. Vi kommersenare att få svart på vitt i det avseendet, ochman skulle väl kunna säga: Ingen rök utan eld! Detfinns alltså skäl att anta att det rör sig om betydandeskillnader mellan vad som förväntas vara tillgängligaresurser och vad behoven bedöms uppgå till.Socialstyrelsen uppmärksammar också detta i sinslutrapport av uppföljningen av ÄDEL-reformen:"Den ekonomiska situationen utgör ett mäktigthinder för att målen i Ädelreformen kan uppnås. Ris-ken är uppenbar att fortsatt - - - ekonomisk åtstram-ning medför nya komplicerade omständigheter föräldrevården och samspelet mellan huvudmännen. "Herr talman! Jag vill på några punkter mycketstarkt understryka vad som är socialdemokratins för-hållningssätt till de sakfrågor som äldredebatten rörtunder senare tid.Äldre människor skall lika väl som alla andravuxna få bosätta sig där de själva önskar. Det är denkommun där hon eller han bosätter sig som har ansva-ret för den äldre om hon eller han behöver vård, om-sorg, hemtjänst, osv. Ingen skall kunna resa hinder fören äldre människa som vill flytta. Det är för mig såsjälvklart att det egentligen inte skulle behöva sägas.Men uppenbarligen måste det ändå sägas och under-strykas.Socialministern har sagt att hon ärberedd att föreslå en lagreglering av dennakommunala skyldighet, men jag utgår ifrån att så inteskall behöva ske. Det måste väl ändå vara självklartför den som något funderar över vad som är rimligt attäldre människor lika väl som andra skall ha möjlighetatt flytta dit de vill och inte minst att söka sig till näraoch kära. Jag har svårt att se att någon vill säga emotmig på den punkten - vare sig i denna kammare, ellerutanför den.Herr talman! När det gäller gränsdragningen mel-lan olika huvudmän finns det också skäl att tydligtunderstryka vad som är uppgiften och ansvaret. Vi hari utskottet diskuterat denna fråga, och som jag haruppfattat det råder det total samsyn. Det är inte möj-ligt att lagstiftningsvägen reglera varje enskilt tillfällenär människor behöver vård och omsorg. Det finns engränszon mellan sjukvården och den kommunalaäldreomsorgen. Den gränszonen kan vid olika tillfäl-len vara olika tydlig. Men det som är vårdens ochomsorgens uppgift och ansvar, dvs. huvudmännens, äratt människor som behöver samhället i dessa avseen-den alltid skall kunna lita på att de får den hjälp ochdet stöd de behöver.Det finns också anledning att peka på den om-ständigheten att det knappast går att lasta över särskiltmycket mer på anhöriga. Det är heller inte rimligt atttro att frivilliginsatser skall kunna täcka upp det härbehovet. Det behövs professionella resurser, utbildadpersonal som kan möta de behov som uppstår.Herr talman! Jag inledde med att säga att hur vi tarhand om våra äldre är en viktig mätare på människo-syn och humanism i samhället och hos dem som haratt avgöra vägval och prioriteringar. är ettsamhälle som har betydande inslag av välmående.Trots ekonomisk kris och minskat utrymme för kon-sumtion har den överväldigande delen av svenskafolket det förhållandevis bra. Jag underskattar på intetsätt det förhållandet att det också finns de som har detmycket kämpigt och som inte alltid har näsan övervattenytan. Men det stora flertalet lever bra i Sverige.Under dessa förhållanden kan jag inte se något skältill att vi inte även skulle klara av att geäldre en bra vård och ett gott omhändertagande.Herr talman! Många människor går arbetslö-sa. En del av dem har arbetat med vård ochomsorg. kostar den öppna arbetslösheten fleratiotals miljarder. De arbetslösa och de pengar denöppna arbetslösheten kostar är en samhällsresurs - ensamhällsresurs som måste tas till vara. Vi har inte råd,även om jag konstaterade att vi i huvudsak är ettvälmående folk, att slösa bort människors vilja tillarbete. Den är vår största tillgång, och den måstenyttjas bättre. Gör vi det blir det också möjligt att haen bra kvalitet i vård och omsorg.Herr talman! Avgiften i äldreomsorgen är en delav finansieringen. Det är kommunerna som bestäm-mer avgiftens storlek. Det är ett kommunalt ansvar,och därav följer att det blir skillnader mellan kommu-nerna.