prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — På motsva-rande sätt finns det på finansieringssidan engångsin-satser.Det viktiga är att vi klarar finansieringen underhela den period som vi kan överblicka - 1997, 1998och 1999 - och att de bestående anspråken på stats-budgeten finansieras med lika bestående åtgärder iform av skattehöjningar eller utgiftsnedskärningar.Därmed innebär detta att det är en ansvarsfull finans-politik.När det gäller skattereformen vill jag upprepa attden stora reform som genomfördes var mycket bra. Det är viktigt att den står fastockså . Men vi kan inte i det mycket an-strängda läge som har uppstått undgå att också låtamänniskor med högre inkomster medverka i finansie-ringen och medverka med åtgärder i ett samhällskli-mat som innebär stora påfrestningar för andra folk-grupper. Det är faktiskt nödvändigt att också högin-komsttagarna drar ett strå till stacken.Anf. 11 HANS ()Fru talman! Jag vill fråga några sa-ker.Vänsterpartiet har varit mycket kritiskt mot densysselsättningspolitik som regeringen har fört. Denhar varit passiv, man har satsat på budgetsanering. Vifick en tillväxtproposition utan förslag. Det ligger envårbudget utan sysselsättningstilläggsförslag. Vi ladefram ett 20-miljarderspaket. Jag är tacksam över attdet ändå kommer någonting nu som innebär satsning-ar framåt. Men proceduren har vi varit mycket kritis-ka mot - att hasta fram svåra frågor, delvis av lag-stiftningskaraktär på det här sättet, i snabba nattligaförhandlingar. Det kommer att bli en kort berednings-tid för . Tycker att det är ettbra sätt att arbeta på? Hade det inte varit bättre att taett samlat grepp i en långsiktig politiksom kombinerar ekonomisk politik, näringspolitik ocharbetsmarknadspolitik?När är det meningen att vissa åtgärder skall börjagälla? Är det någonting som kommer att gälla före1997, så att det verkligen blir meningsfullt med ettkraftfullt arbete i ?När det gäller åtgärder i kommunerna hörde jaginte någonting som skulle underlätta arbetet i kom-munerna och avhjälpa den sysselsättningsnegativautveckling som vi har.Jämställdhetsperspektivet: Jag hörde ingenting omsatsningar på kvinnosysselsättning.Arbetstidsfrågan: Jag hörde ingenting om initiativsom skulle ta sikte på att börja förkortningen av ar-betstiden.Näringslivets ansvar: Varför skall näringslivet,som dragit nytta av stora devalveringsvinster bl.a.beroende på devalveringen av kronan, inte ta ansvaretför praktik, lärlingsutbildning, kompetensutveckling,anpassade arbetsplatser för människor med arbetsska-dor?Till sist: Hur skall man kunna lyfta syssel-sättningsmässigt om man inte har en bredare bas?Fackföreningsrörelsen är med all rätt mycket besvi-ken. A-kasseförslaget återupprepas såvitt jag förstårmed avindexering som finansieringsgrund för 80 %.Då blir det en chimär och hårdare krav på arbetsvill-kor. Det måste till en bredare bas. Västerpartiet kandär ta på sig sin del. Vi är inte entydigt negativa tilldessa förslag. Det finns mycket när det gäller närings-politik, regionpolitik och utbildningspolitik som vikan ställa upp på. Kom igen med bättre förankradeförslag, !Anf. 12 Finansminister ()Fru talman! Det var mycket på en gång. Dels blevvi kritiserade för att vi hastar fram förslag, dels ställ-des det en kritisk fråga huruvida det var någontingsom skulle träda i kraft . fårbestämma sig för om det går för fort eller för lång-samt. Kritiken om att propositionen inte innehållerförslag på livets alla områden tar jag faktiskt ganskalätt på. som jag har suttit med - och detär mindre än - har vi lagt fram en omfat-tande proposition - vårpropositionen - med mängderav förslag på olika områden. kommer det ytterli-gare en omfattande proposition som framför allt ärinriktad på sysselsättning och tillväxt.Många av de förslag som här presenteras gällerkommunerna. Vi flyttar över arbetsmarknadsresursertill kommunerna för att de skall kunna arbeta på detlokala planet. Kommunerna får ansvaret för vux-enutbildningen. De kommer över huvud taget att spelaen viktigare roll än tidigare inom de centrala område-na när det gäller tillväxt- och sysselsättningspolitiken.Det finns förslag, som jag inte hann redogöra för imitt översiktliga anförande, som gäller kvinnor ochjämställdhet. Det finns också en rad andra åtgärdersom jag inte har hunnit att nämna.Jag får väl ta fasta på den positiva ton som fanns islutet av inlägg, att Västerpartiet ärberett att medverka i en förnuftig politik på dettaområde. Jag hoppas att den fortsatta behandlingen iriksdagen ger ett mera konkret prov på detta.Anf. 13 HANS ()Fru talman! Man hinner inte så mycket på två mi-nuter när huvudet och hjärtat är fullt av kritiska frå-gor. Och kritiska frågor är naturligt med tanke påsysselsättningsläget. Det vet är bra att sysselsättningsprogram med en rejälmålsättning läggs fram. Det är bra att det äntligenkommer tillväxtorienterade initiativ på näringspoliti-kens område. Det är bra att vi får en expanderandeutbildningsnivå. Delar av arbetsmarknadspolitiken ärbra och följer förslag,men andra delar är passiva. Kommunernas roll - somErik åberopar - är framför allt att ta hand omdet som har hanterats inom ramen för AMS.Jag talar om den reguljära verksamheten som behöveravsevärda tillskott. Vi har ett finansierat förslag på 5miljarder kronor som också skulle betyda oerhörtmycket för kvinnosysselsättning.Och sist men inte minst, : När detgäller fackföreningsrörelsen, är det bara jag av oss tvåsom skall representera de breda löntagarintressenaoch fackets intresse i det här sammanhanget?Anf. 14 Finansminister ()Fru talman! Det finns en lång och god tradition avmycket nära samarbete mellan socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen. Jag är övertygad om att detsamarbetet kommer att fördjupas och utvecklas vida-re, vilket inte hindrar att det kan finnas meningsskil-jaktigheter i vissa frågor. Det är helt naturligt, efter-som det finns olika roller att spela för å ena sidan ettpolitiskt parti och en regering och å andra sidan enfacklig organisation. Men vi har ändå lyckats underårens lopp, och jag är övertygad om att vi kommer attgöra det också , att på alla väsentliga om-råden ha ett nära och förtroendefullt samarbete.De förslag som vi nu lägger fram på a-kassansområde är inte slutliga förslag. Det är möjligt att dekan ändras om det kommer fram bättre förslag. Mende är helt i överensstämmelse med de riktlinjer somslogs fast på den socialdemokratiska partikongressentidigare . Höjningen av ersättningen till dearbetslösa från till skall i sin helhet finan-sieras inom a-kassan.Anf. 15 ()Fru talman! Det är tur att det i det här landet finnsen opposition som får regeringen att reagera.För några dagar sedan kallade statsministern op-positionens initiativ och agerande för en show. I dagtillstår han att hans dröjsmål och tvekan var ett miss-tag. Han understryker att det här med att verkligenskapa förutsättningar i det privata näringslivet för nyajobb är landets allra viktigaste fråga. När nu detta haravslöjats - och som har värkts fram - kanvi konstatera att det är ganska litet och ganska sent.Menar verkligen finansministern att t.ex. sänk-ningen av arbetsgivaravgiften på - såvitt jag förstår -högst per företag skall kunna bli den vita-mininjektion som startar en långsiktig tillväxt i det härlandet?Det handlar ju faktiskt om en kretsloppsproposi-tion, fru talman. Den nya arbetsmarknadspolitiken är istora delar en återanvändning av gamla borgerligaförslag. Även de 130 000 nya utbildningsplatsernaåteranvänds nu för minst tredje gången som nya ochpigga förslag. Och den skattesänkning som företagenskall få skall de betala själva. Ja, kretsloppet är verk-ligen slutet.Jag har också frågor om den doktrin som säger bara kan börja med tillväxtåtgärder när man harsanerat statsfinanserna färdigt. Vad är det, , som gör att hälften av landets arbetslösa, somnu skall hjälpas genom dessa förslag, har behövt väntai på att förslagen skall kunna läggas fram?Varför skall de hållas på arbetslöshetens sträckbänkom det hade varit möjligt att med en enkel förhand-ling med lösa problemen? Är detCentern som har varit problemet? Varför har ni be-hövt vänta så länge med att lägga fram de här försla-gen?Anf. 16 Finansminister ()Fru talman! Det var ett häpnadsväckande inlägg.Regeringen beskrivs som saktfärdig, passiv och hand-lingsförlamad. Efter att ha varit med om en oerhörtintensiv period tycker jag att det är en beskrivningsom totalt saknar verklighetsanknytning.Mats talar om att det är enkelt. Om det voreenkelt skulle detta naturligtvis ha varit gjort för längesedan. Det är inte enkelt att råda bot på det störstabudgetunderskottet som har uppkommit i något in-dustriland. Det är inte enkelt att råda bot på den mas-sarbetslöshet som rådde när den socialdemokratiskaregeringen fick ta över ansvaret 1994. Det är inteheller så som påstår att vi väntar medåtgärder för att få sysselsättning och tillväxt till dessatt budgetsaneringen är slutförd. Budgetsaneringen ärinte slutförd. Den har kommit långt, men det återståren del att göra. Det hindrar inte att vi både ochvid andra tillfällen lägger fram konkreta förslag omåtgärder på detta område.Mats och kds gör det väldigt lätt för sig. Nitar fram gamla förslag som ni påstår har en positiveffekt. Ni har inte en enda finansiering till alla deutgiftsökningar och skattesänkningar som ni föreslår.På något sätt går det igen en kuslig föraning om vadsom skulle hända om kds fick påverka regeringspoli-tiken. Det är bara att se vad som hände när ni satt iregeringsställning mellan 1991 och 1994.Mats efterlyste vitamininjektioner. Jag kanförsäkra om att de förslag som vi lägger fram i dagoch som skall besluta om senare kommeratt innebära betydande vitamininjektioner i små ochmedelstora företag och i kommunerna för att fleramänniskor skall få jobb, i utbildningsväsendet för attflera människor skall få bättre en kompetens att hävdasig på arbetsmarknaden . Det är riktigavitamininjektioner, till skillnad från den gamla skäm-da ofinansierade skåpmat som företräder.Anf. 17 ()Fru talman! Det var ett magstarkt inlägg av fi-nansministern. Man får väl ursäkta om han är någotutschasad efter de nattliga förhandlingarna.Jag tycker inte att denna procedur ger intryck avnågon långsiktighet och planerad politik. Man undraregentligen varför det skulle behövas en borgerlig tuppför att ni kackel äntligen skulle kommatill en värpning.Vad är det i detta som ni har tagit ur egen ideolo-gisk fatabur? Vad är det som är borgerliga förslag?Jag tycker att borde sortera ut litet avdessa begrepp innan han "skåpar" ut våra förslag somgammal skåpmat.Vår finansiering anges i den motion som vi harväckt i anledning av vårpropositionen. Där har viutgiftsområde för utgiftsområde finansierat alla deförslag som finns i vår motion.Anf. 18 Finansminister ()Fru talman! Det är bara att konstatera att kds harväckt en motion som skall behandlas av riksdagensenare. Den innehåller en mängd förslag som innebärförsämrade statsfinanser, ökade utgifter och minskadeinkomster. Det finns inte ett enda förslag till finansie-ring av dessa åtgärder, och det duger inte att hänvisatill tidigare riksdagsbehandlingar. Antag att riksdagenskulle anta de förslag som kds har lagt fram! Eftersomdet inte finns någon finansiering är den säkra följdenatt statsfinanserna på nytt försämras, att räntan skjuteri höjden, att förtroendet för och svensk eko-nomisk politik totalt undergrävs. Detta är väl densämsta av alla tänkbara åtgärder som vi skall vidta omvi vill ha flera jobb och om vi vill ha fart på företagenoch på tillväxten.Anf. 19 ()Fru talman! Det är ganska uppseendeväckande atten ledamot av kammaren skall behöva informerafinansministern om att vi ännu icke har behandlatfinansutskottets betänkande, där våra förslag finns.Detta är ett bevis på att finansministern är något utsja-sad.Anf. 20 Finansminister ()Fru talman! Det där har fullständigtfått om bakfoten. Jag har inte alls påstått något sådant,utan jag konstaterar att senare i sommarkommer att behandla bl.a. kds motion. Den innehålleren mängd budgetförsämringar. Att det sedan också ärgammal skåpmat gör inte saken bättre. Det finns inteett enda förslag till finansiering där. Det enda somfinns där är försämrade statsfinanser och stiganderäntor.Anf. 21 PER ()Fru talman! Före min fråga vill jag helt kort göratre reflexioner.För det första: sade att det handlarom en proposition för tillväxt och nya jobb, men ensådan proposition presenterades ju . Dåvar det också tals om tillväxt och nya jobb - en storproposition. har dock tillväxten nästanupphört.För det andra: säger att han nu sän-ker skatten för företagen. Jag får påminna om att på regeringensförslag kommer att höja skatten för företag med dub-belt så mycket som den skattesänkning innebär somnu ligger för småföretagen.För det tredje: Beträffande de 130 00 nya utbild-ningsplatserna konstaterade redan förragången de återanvändes att de inte var 130 000, utandärifrån skulle dras 70 000 som regeringen samtidigtdrar in. Jag har inte funnit någonting i regeringenspresentation som ger en annan bild av förslagensverkliga innebörd.Så till min fråga. Regeringen säger ingenting omden andra helt avgörande frågan, arbetsrätten - om nuden första avgörande frågan gäller skatterna. Vadkommer att hända om parterna inte hjälper regeringenden här gången heller?Om sitter där med detförväntade resultatet, nämligen oenighet, vilka förslagär regeringen då beredd att komma med till riksdagensom en konsekvens härav? Jag vill understryka attändringar i arbetsrätten ger nya arbeten som inte kos-tar en enda krona. Tvärtom innebär deförtjänster för både statskassan och kommunerna.Frågan är alltså: Vad är regeringen beredd att göra föratt anpassa arbetsrätten till den nya tidens krav?Anf. 22 Finansminister ()Fru talman! Jag tror att det över det inlägg somPer levererade finns litet grand av dettamed surt sade räven om rönnbären.Det är ett faktum att vi genomför en mycket storutbyggnad av vuxenutbildningen och den högre ut-bildningen. Det innebär en stor hjälp för de människorsom därmed får en chans att höja sin kompetens ochatt stärka sin ställning när det gäller att få jobb på denreguljära arbetsmarknaden. Detta innebär också ettlyft för i den internationella konkurrens somvi skall vistas i.På samma sätt är det ett faktum att sena-re kommer att ta ställning till konkreta förslag omskattelättnader inriktade på små och medelstora före-tag för att skapa nya jobb och för att stimulera fram-växten av nya företag. Mot detta står en tom retorik iden moderata motionen och i Per inlägg.Kanske ångrar ni vid det här laget att ni belastarriksdagen med ett extra möte . Dentomma retorik som ni representerar kommer nämligenatt ställas mot konkreta handfasta förslag som kangenomföras och som får en högst påtaglig och positiveffekt för det här landet, för företagen och för demänniskor som vill ha jobb i framtiden.Anf. 23 PER ()Fru talman! Jag ber att få tacka föratt han bekräftar att jag uppenbarligen hade rätt ifråga om min kalkyl över skattehöjningar som visenare skall besluta om; detta jämfört med desmå skattesänkningar som regeringen före-slår. Jag ber också att få tacka för att att jag hade rätt i fråga om att det är siffer-fiffel bakom utbildningssatsningen och att knappthälften återstår när plus har dragits från minus. Jagber kammaren att notera att regeringen inte har någotsvar om arbetsrätten.Anf. 24 Finansminister ()Fru talman! Per skall vara litet försiktigmed att läsa in sådana uttalanden från min sida. Jaghar inte alls gett Per rätt vare sig på den enaeller på den andra punkten. Det mesta av det han sadevar fel.Beträffande arbetsrätten vill jag lägga till att vi seren stor styrka i att så långt som det är möjligt arbetautifrån samförstånd, konsensus. Vidare gäller det atthitta regler och kanske också regelförändringar somvinner en bred anslutning hos parterna på arbetsmark-naden. Om detta inte är möjligt är regeringen bereddatt ingripa och vidta nödvändiga åtgärder. Vi är fak-tiskt beredda att gå mycket långt för att nå det härsamförståndet.Vad det handlar om är att vi vill ha regler som haren bred acceptans och förankring i det svenska sam-hället. Det finns helt andra möjligheter att de blirbestående och får en positiv effekt om detta kommerfram genom en sådan här process i stället för att detsker genom konfrontation på det sätt som Per Unckeloch representerar.Anf. 25 ()Fru talman! Det är bra att regeringen äntligenkommit till skott. Jag noterar att de allra flesta förslagsom här presenterat är sådana som underde varit uppe till behandling i riksda-gen. Tydligen har det varit väldigt trögt att ta till sigdessa saker från regeringens sida, men, som sagt,bättre sent än aldrig.Jag har en liten fråga beträffande utbildningssats-ningen. Den fanns ju med redan i tillväxtpropositio-nen, så det här är ingen nyhet. Men bristen redan dåvar ju att det hela inte kopplades till en utbyggnad påforskningssidan. Risken finns att man bygger utbild-ningsfabriker där människor utbildas till arbetslöshet- eller kanske till export - i stället för att se till att vifår de motorer som högskolorna och universitetenskall vara. Var ligger forskningen i regeringens poli-tik? Har ni helt lagt forskningen åt sidan i tron att detär tillräckligt att anställa lärare?Det är just den kreativa miljö som forskningen gersom skapar de nya företagen, inte minst på tjänstesi-dan där de nya jobben kan skapas. Det vetvi utifrån erfarenheter från andra länder. Var liggeralltså forskningen?En andra fråga som inte kan undvikas gäller föl-jande. Det är intressant att regeringen nu erkänner attsänkt arbetsgivaravgift är en skattesänkning på arbetesom stimulerar sysselsättning. Detta är principielltväldigt viktigt. Min fråga blir alltså: Kan regeringentänka sig att en sådan skattesänkning i framtidenskulle kunna finansieras med höjda miljöskatter?Sedan till en tredje fråga som gäller a-kassanshöjning till samt finansieringen av detta. Vitycker att en höjning av a-kassan till är bra fördem som har låga inkomster. Men varför höja till80 % för dem som har höga inkomster - varför skallstaten alltså öka utgifterna genom att ge till dem somhar det ganska bra?Anf. 26 Finansminister ()Fru talman! frågade varför det intefinns några förslag om forskningen. Det finns mångaförslag i propositionen, men kom ihåg att utgångs-punkten är arbetslöshetsbekämpningen. Den frågan ärdet helt utslagsgivande beträffande de förslag som vilägger på olika områden. Det är en mycket viktigfråga, och jag tycker att det är fullt försvarbart attlägga fram en proposition vars huvudsakliga syfte äratt bekämpa arbetslösheten. Alla förslag som vi gåttigenom och bestämt oss för har denna utgångspunkt.Det finns säkert många viktiga områden som viinte tar upp i den här propositionen, men de får be-handlas i andra sammanhang. Då jag lade fram vår-propositionen fick jag kritik för att vi bara sysslademed bugdetsanering och inte löste frågor om arbets-löshet och tillväxt. läggs ett förslag om arbetslös-het och tillväxt. Det är väl bra. Likaså skall väl debat-ten handla om de sakerna. En rad andra viktiga frågorfår vi, som sagt, behandla i andra sammanhang. Gi-vetvis är forskningen ett mycket viktigt område.Sänkta arbetsgivaravgifter kan, rätt utformade, va-ra en stimulans till ökad sysselsättning. Vi skall haklart för oss att det finns viktiga avgifter som ärkopplade till förmåner i vårt socialförsäkringssystem.Sådana avgifter låter sig inte sänkas utan att det blirkonsekvenser på förmånssidan. Vi har valt attsänka de rent skatteinriktade arbetsgivaravgifterna föratt inte få nämnda effekt på förmånssidan.Tidigare har vi arbetat, och gör det litet grandäven i den här propositionen, med en skatteväxling.Här finns ju förslag om höjda miljöavgifter. Jag tän-ker framför allt på den nya avfallsskatten. Jag är dockmera tveksam till om detta kan göras i mycket storskala. Miljöavgifter handlar ändå om att begränsaskattebasen. Man vill ju minska volymen avseendemiljöskadlig verksamhet. Därför kan det ibland varavanskligt att använda sådant som finansiering.Slutligen några ord om a-kassan. Det finns ett tak ia-kassan. För mycket höga inkomster får man inte fullkompensation. Vi skall dock ha klart för oss att det ären ersättning man får som skall kompensera när ar-betsinkomster faller bort. Därför är det naturligt meden inkomstrelaterad ersättning.Anf. 27 ()Fru talman! missade kanske det jagsade när jag frågade om forskningen. Poängen med attha med detta med utbildningen är att det skall varafråga om ett slags motor för att generera nya företag,småföretag, på utbildningsorterna. Man ser ju ute ilandet att där det finns universitet blir det nämndapositiva effekter. Det är väl ingen poäng med att ut-bilda folk till arbetslöshet, utan det gäller väl just attfå en motor i ekonomin. Jag sade att det då blir nöd-vändigt att bygga ut forskningen, men detta saknassedan nästan ett år tillbaka. Förslaget om utbild-ningsplatser är gammalt. Det fanns ju med i tillväxt-propositionen, så det är inget nytt. Ni kommer alltsåinte med den bit som fattas.När det gäller arbetsgivaravgifterna vet vi att un-gefär hälften är skatt. I praktiken erkänner ni det nu.Men vill nu backa genom att tala om enkoppling här.Min följdfråga blir: Anser att ener-giskatter är ett exempel på en instabil skattebas?Anf. 28 Finansminister ()Fru talman! säger att utbildningspa-ketet är gammalt och inte så mycket att komma med.Jag delar inte den uppfattningen. Det är en stor sats-ning som vi har framför oss. Denna uppbyggnad harnämligen ännu inte skett. Arbetet börjar ochkommer att äga rum under . Det är denstörsta utbildningssatsningen i i modern tidoch den kommer att få oerhört stor betydelse förmånga människor samt för de orter och regioner därden här expansionen sker.Vad vi nu gör, och detta måste göras, är att vi kla-rar ut finansieringen. Först i denna proposition är vifullt på det klara med detta. Det är oerhört viktigt föratt få en trovärdighet och även en uthållighet i utbild-ningssatsningen.Vi är överens om att forskningen är mycket viktig.Den kommer naturligtvis också att behandlas i andrasammanhang. I den här propositionen ligger tyngd-punkten inte på forskning utan på arbetslöshetsbe-kämpning.När det gäller energiskatterna kan det i vissa fallhandla om en finansiering av andra åtgärder. I andrafall får man naturligtvis en minskning av skattebasen.Man måste från fall till fall pröva om sådana härskattehöjningar är en hållbar finansiering av skatte-sänkningar på andra områden.Anf. 29 ()Fru talman! I den här nya propositionen talas detom en ny arbetsmarknadspolitik med bl.a. ett ökatlokalt ansvar. Jag känner att vi i litetgrand har fått gehör för det här med den lokala ar-betsmarknaden. Men varför inte gå längre? Här talasdet om ett lokalt ansvar för personer , menvarför inte gå längre och inbegripa alla dem som intekan finna en plats på arbetsmarknaden och som så attsäga ramlar utanför stolarna trots stora insatser? Allade människorna behöver få en meningsfull syssel-sättning.Och varför görs så litet när det gäller detta med enarbetstidsförkortning? Man talar om 400 miljoner ochom att det skall kunna ingå projekt som handlar om enarbetstidsförkortning. Men när nästan720 000 människor är arbetslösa måste stora tag tasför en arbetstidsförkortning, vilket vi i Miljöpartietföreslår, och sänka arbetstiden i enförsta omgång. Då kan vi nå effekter. Vi har beräknatatt det blir ett nettotillskott till samhället på20 miljarder kronor. Man skulle i stället kunna sänkaegenavgifterna för dem som har låga inkomster. Detbehövs alltså verkligen rejäla tag när det gäller ar-betstidsförkortningen.Vi i tycker att en generell sänkning avarbetsgivaravgifterna skall genomföras. Där handlardet om 100 miljarder. Allt detta kan ge ett större antaljobb än det ger som regeringen nu förordar.Anf. 30 Finansminister ()Fru talman!