prot · GJ0966 · 1996-03-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:66Fredagen den 8 marsKl. 9.00 9.54Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Utökning av antalet suppleanter i justitieut-skottet och socialutskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Centernsriksdagsgrupp tillstyrkt att antalet suppleanter skulleutökas enligt följande:från 20 till 21 i justitieutskottet ochfr.o.m. från 22 till 23 i socialutskottet.2 § Val av extra suppleant i justitieutskottet och socialutskottetFöretogs val av extra suppleant i justitieutskottet ochfr.o.m. i socialutskottet.Kammaren valde i enlighet med Valberedningensförslag tillsuppleant i justitieutskottetSivert ()suppleant i socialutskottetAnna Corshammar-Bojerud (c)3 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsrådet , justitieminister , civilminister , miljöministerAnna , näringsminister , stats-rådet och statsrådet § Svar på interpellation 1995/96:86 om bespa-ringar i de offentliga finansernaAnf. 1 Finansminister ()Fru talman! , , inleds här i med en debatt omoffentlig ekonomi. Det är rätt på många sätt. Få sakerär viktigare för en fortsatt utveckling av jämställdhe-ten i än att den offentliga ekonomin är i ba-lans. Få saker har inneburit större frihet för kvinnor änutbyggnaden av den offentliga sektorn. Därför kännsdet rätt att den här dagen börja diskussionen i kamma-ren med ett samtal kring statens finanser och budget-saneringen.Fru talman! har bl.a. frågat om re-geringen är beredd att lägga fram förslag om bespa-ringar som gör målet om balans i de offentliga finan-serna trovärdigt.Regeringen har sedan den tillträdde lagt fram delsett program för sanering av de offentliga finansernasom motsvarar av BNP, dels ett antal förslagtill förbättringar och förstärkning av budgetprocessoch budgetkontroll. Det konvergensprogram somregeringen lagt fram visar att klarar att skapabalans i de offentliga finanserna. Den samstämmigabilden hos internationella bedömare är att konver-gensplanen betraktas som trovärdig under förutsätt-ning att regeringen fullföljer det beslutade sanerings-programmet och de föreslagna förändringarna avbudgetprocessen.När regeringen tillträdde domine-rades den ekonomiska bilden av det betydande of-fentliga underskottet och den till synes skenandeskuldutvecklingen. Debatten handlar nu inte längreom huruvida skall uppnå balans i de offentli-ga finanserna, utan om när detta kommer att ske. Detär en avgörande förändring som enbart kunnat kommatill stånd genom det kraftfulla saneringsprogram somriksdagen godkänt. Tack vare det återställ-da förtroendet för svensk ekonomi har de långa rän-torna sjunkit från när socialdemokraternalade fram sitt valmanifest till vid det . Kronan har förstärktsfrån ett ecuindex på 125 till gott och väl under 120.Sedan regeringsskiftet har en förhål-landevis stark tillväxt. BNP beräknades under 1995ha vuxit med . Ökningen av industriproduk-tionen var den högsta i . Trots det inlednings-vis starka importtrycket och de fortsatta svårigheternaatt hålla den sammanlagda lönekostnadsökningen påen med jämförbar nivå har inflationstakten påårsbasis sjunkit till 2 %.Sysselsättningen mätt i antalet timmar beräknas haökat med , vilket är en historisktsett hög nivå. Mätt i antalet personer beräknas syssel-sättningen ha ökat med över 60 000 personer. Denstarka återströmningen till arbetskraften innebaremellertid att summan av öppet arbetslösa och i åt-gärder endast minskade med ca 40 000 personer.Den kraftiga obalansen i de offentliga finansernaoch behovet av omfattande budgetförstärkningarinnebär med nödvändighet att den inhemska efterfrå-gan utvecklas svagt och att är beroende avdraghjälp från omvärlden för att kunna uppnå entillfredsställande tillväxttakt.Under slutet av föregående år mattades emellertidden ekonomiska aktiviteten inom OECD-området av.Detta har varit särskilt påtagligt inom EU-området.Utvecklingen bedöms allmänt vara en fördröjd effektav den relativt kraftiga ränteuppgången under 1994.Samtidigt har EU-länderna som helhet fört en förhål-landevis stram finanspolitik. EU-ländernas samman-vägda växelkurs mot resten av världen har ocksåapprecierat. Den internationella avmattningen medföratt omvärldens efterfrågan på svenska varor ochtjänster utvecklas svagare än väntat och att svenskekonomi inte får den draghjälp som viskulle behöva.De flesta bedömare räknar med att den avmattningvi nu ser endast är tillfällig och inte inledningen på eninternationell recession. För detta talar bl.a. att rän-torna har fallit betydligt, att företagens lönsamhet ärfortsatt god och att tillväxten utanför OECD-områdetbedöms bli god. bör man vara medveten omde betydande svårigheterna att förutse förlopp avdetta slag.Utvecklingen visade att den svenskaekonomin förmådde att dra en relativt stor nytta avkonjunkturuppgången. Den ekonomiska politiken ärinriktad på att ytterligare stärka förmåga attdra fördel av en internationell konjunkturuppgång. Icentrum står frågor om att förbättra förutsättningarnaför en sund och balanserad lönebildning och för attstärka utbudet av kompetent och kvalificerad arbets-kraft genom ökade satsningar inom utbildningsområ-det. Regeringen har i proposition 1995/96:25 redovi-sat inriktningen av denna politik.Bo Lundgren tar i sin interpellation upp de utestå-ende budgetfrågorna. Uppgifterna har hämtats frånregeringens redovisning av den skärpta uppföljningenav budgetanslag och andra gjorda utfästelser. Omriksdagen redan under föregående mandatperiod hadefått en lika noggrann och detaljerad uppföljning somden som redovisades i proposition 1995/96:25 är detmöjligt att det statsfinansiella förfallet inte blivit lika stort.Regeringen kommer att senare i vår återkommamed en ny uppföljning av budgetläget och redovisa deåtgärder som har eller som kommer att vidtas. Jag villinte nu föregripa den samlade redovisningen. De nyastriktare principer för budgetarbetet som regeringentidigare lagt fast kommer dock att följas och de redo-visade budgetavvikelserna att åtgärdas.Regeringen återkommer med en ny av-stämning av det ekonomiska läget och en andra upp-följning av det svenska konvergensprogrammet. Av-stämningen kommer att beakta såväl att utvecklingenblivit svagare än väntat i de länder som är våra vikti-gaste exportländer som att räntenivåerna sjunkit snab-bare än vad vi tidigare räknat med. Jag är inte bereddatt nu lämna några siffror, men jag erinrar om att dekänslighetskalkyler som regeringen redovisade i fjolvisade att det svenska saneringsprogrammet varmycket robust.Jag räknar således med, fru talman, att den svens-ka offentliga bruttoskulden snart kommer att börjaminska och att trots den internationella eko-nomiska försvagningen kommer att ha ett offentligtunderskott 1997 på högst av BNP.Anf. 2 BO ()Fru talman! Det är naturligtvis passande att ocksåta upp kvinnornas situation i denna debatt. Ensammamammor utan jobb har insett vilka problem det blirnär man för en politik som permanentar massarbets-lösheten. Detta är en av de viktigare sakerna att disku-tera. Det är därför anmärkningsvärt att finansminis-tern väljer att bara svara på en av mina tre betydelse-fulla frågor, och att hans svar innebär att allt är på rättväg.Produktion och tillväxt viker. Vi har de senastedagarna hört verkstadsindustrins bedömningar. I gårhörde vi talas om de problem som handeln beräknasstå inför. har själv sagt sig vilja revide-ra ned tillväxtförutsättningarna för både och nästaår.Arbetslösheten är fortsatt extremt hög trots bratillväxt och framför allt 1995. Den riske-rar enligt att stiga ytterliga-re. Räntorna är fortsatt höga. Femårsobligationen har3 % högre ränta än i och de korta räntornaär högre, med de effekter detta innebärför ekonomin.Hösten 1991 ärvde den borgerliga regeringen ettekonomiskt moras, fallande produktion, accelerandearbetslöshet och exploderande budgetunderskott. Tilldetta kom finanskrisen. Som framgår av bl.a. SCB:sindikatorer vände utvecklingen somma-ren 1993. Vi fick ökad produktion och minskad ar-betslöshet, liksom minskande underskott. Räntornagick ned till en nivå på skillnad gentemotTysklands. Detta gällde såväl långa som korta räntor.Under 1994 ökade sedan osäkerheten inför valetoch inför omröstningen om medlemskapet i EU.Skillnaden mellan regeringsalternativen gällde, sedanSocialdemokraterna bytt fot, emellertid inte längrehuruvida budgeten behövde förstärkas, utan hur ochhur mycket.Socialdemokraterna och valde väg.De genomförde massiva skattehöjningar som på kortsikt naturligtvis har positiva budgeteffekter, mensamtidigt försvagar tillväxtkraften och tilltron till enlångsiktigt hållbar budgetsanering. De åtgärder somvidtogs var dessutom för små. Marginalerna blev försmå och förtroendet kom inte i den utsträckning somhade varit nödvändig.I dag kan vi konstatera att av de utfästelser somGöran har lämnat återstår åtgärder motsva-rande att genomföra. I morse hördevi hur överskridanden är ännustörre än vad jag bedömde i min interpellation - yt-terligare ett antal, totalt cirka sex, miljarder kronor.Till detta kommer överskridanden på bostadsområdet,arbetslöshetens kostnader som enligt AMS uppgår tillca mer . I tilläggsbud-geten finns ytterligare finansieringsbehov. 25 miljar-der kronor måste hanteras. Det skapar osäkerhet närså inte sker.Perssonplanen, eller möjligen Jonssonbeställning-en, stärkte misstron mot regeringens politik. Detframgick med all önskvärd tydlighet. Trots den starkatillväxten 1995 är fortfarande en miljon människor iSverige utan jobb. Budgetsaneringen försvåras där-med ytterligare. Här står i -tomhänt. Trots att de ensamstående mammorna har destora problem de flesta känner till.Varför inte ta chansen att förbättra situationen fördem och många andra arbetslösa och för hushållenoch deras ekonomiska problem? Konkretisera bespa-ringarna och se till att skapa en rejäl marginal. Riv hindrenför tillväxt och nya jobb. Ta den chansen!Anf. 3 ()Fru talman! Jag vill också understryka den oro jagkänner en sådan här dag, den internationella , över hur den kvinnliga arbetsmark-naden ser ut. Jag bedömer att vi med kraft måste setill att det skapas ytterligare arbetstillfällen just förkvinnor.Jag vill understryka den starka oro jag känner förSveriges ekonomi. Jag måste dock betona att jagkände en mycket starkare oro , när densocialdemokratiska regeringen precis hade tillträtt ochvi kunde se olika lösningar som gick ut på återställareoch vänstersvängspolitik.Centerpartiet har tagit ansvar. harmed stor kraft varit med och sanerat finanserna. Allamåste kunna konstatera att olika siffror pekar åt rätthåll. Räntorna har sänkts, inte minst. När jag är ute påolika företag och möter många olika människor är detjust detta som många betonar; gör allt för att få nedräntorna. Den vägen har vi nu slagit in på, vilketkänns väldigt viktigt. Vi har fått en starkare krona.Dessa olika signaler måste nu också kunna bekräftasför de kommande månaderna.Saneringen måste fortsätta med kraft. Det vill jagnoga understryka i denna debatt. De olika rapportersom nu kommer är oerhört allvarliga. Företagarnasrapport i går som visar att ytterligare 10 000 jobbkommer att försvinna inom handel och hotell- ochrestaurangbranschen. Företagarna bedömer att hem-mamarknaden är för svag. Tillväxten på hemmamark-naden sker inte i den takt som förväntades i tillväxt-propositionen.Min fråga till finansministern en sådan här dag är:Hur kan vi skapa en ytterligare tilltro, så att vi får uppkonsumtionen på hemmamarknaden?De dystra siffror vi fick höra om är inteheller uppiggande. Det saknas många miljarder, inteminst på , och det föreliggersvårigheter att uppfylla de mål som finns i sanerings-planen. Finns det möjligtvis ett svart hål i budgeten,herr finansminister?Riksbankens sänkningar av styrräntan är oerhörtpositiva. Vi måste tro att det stöd och den tyngd somdessa sänkningar innebär och att en låg inflation ibotten skall ge samma effekt på marknadsräntorna.Riktigt den effekten har inte märkts ännu.Huvuduppgiften är att skapa fler jobb - att skapade 400 000 nya jobb som behövs . Tilldetta behövs riskkapital, inte minst i de små och me-delstora företagen. Vad ämnar finansministern göraför att förbättra kapitalmarknaden för de små ochmedelstora företagen?Anf. 4 Finansminister ()Fru talman! Jag skall först kommentera vad KarinStarrin sade.Vad bör göras? Vi bör hålla fast vid det somCenterpartiet och Socialdemokraterna har kommitöverens om vad gäller budgetsanering. Vi behöver setill att vi genomför de åtgärder vi har planerat för attunderlätta riskkapitalförsörjningen. Vi bör, enkeltuttryckt, vara väldigt stadiga i denna situation. Vi fårinte börja backa , och göra saker och ting på ettoöverlagt sätt. Det skall ske stadigt och säkert.Denna hållning är oerhört viktig. Den skickarnämligen en signal till omvärlden och de finansiellamarknaderna. Jag vill påstå att det finns de som tarvarje tillfälle att misstänkliggöra den ekonomiskapoltiken. Därmed skapar man naturligtvis ett minskatförtroende för den ekonomiska politiken och för Sve-rige.Moderaterna har på detta område en något dysterhistoria. Det är en händelse som ser ut som en tankeatt det , , är precis vi fördeen motsvarande debatt här i kammaren. Då var detden ordinarie moderate ekonomiske talesmannen som förde diskussionen.Den som vikarierar , , har ungefärsamma typ av argumentation. Då var det fråga omkatastrof, nedgång, felaktiga bedömningar, stiganderäntor och ett budgetmoras som regeringen inte för-mådde att hantera. Det var ingen hejd på det som viddet tillfället låg framför oss av svårigheter och miss-lyckanden. Det lyste igenom något slags tillfredsstäl-lelse över att de bekymren hade drabbat regeringenoch landet.Under debatten kom det t.o.m. in en budbringare ikammaren och viftade med ett papper, som Tobissonkunde läsa upp och enligt vilket denne förnöjt kundekonstatera att räntorna hade stigit. Det var ett rekord isitt slag. är vi där igen. för diskus-sionen på samma sätt.Vad gäller budgetsaneringen och statsfinansernasutfall vill jag säga att vi kommer att klara den budgetsom vi har lagt fast. Vi kommer att fullfölja budgetsa-neringen efter de principer som vi har lagt fast. Jagkan nu när jag har tillgång till utfallet av budgetåretstvå första kvartal se att vi kommer att få ett saldo somtroligen blir bättre än det antagna budgetsaldot. Detberor på att vi i budgeten inte bara har poster somdrar över utan också sådana som drar åt det andrahållet, dvs. går under budgeterade siffror. De upp-märksammas inte lika mycket i medierna och inteheller i moderata interpellationer, av skäl som jagalldeles antydde.På har vi exempelvis storaunderskridanden vad avser sjukpenningen och föräld-rapenningen. Det gäller miljardbelopp. På försvarssi-dan har vi lika stora underskridanden. Sådana före-kommer också på andra konton i budgeten.Vi har på räntesidan en helt annan utveckling änvad vi har budgeterat. Vi har haft mycket försiktigaantaganden när det gäller arbetslöshet, vilket gör attstigande arbetslöshetssiffror är intäckta på budgetsi-dan. Vår budget är, till skillnad mot dåLundgren hade direkt inflytande över den, utlagd medmarginaler. Vi kommer för det budgetår som vi nu ärinne i att klara budgeten.Besparingar som skall göras kommer vi att gnetamed och ta hem. Har vi klarat de första 108-110miljarderna av de 118 i saneringsprogrammet, kanLundgren vara nöjd med beskedet att vi klarar ocksåresterande del i saneringsprogrammet. Jag räknardock icke med något konstruktivt bidrag från Modera-ta samlingspartiet i den hårda försvarskampen försvensk offentlig ekonomi.Anf. 5 BO ()Fru talman! Varför blev det inte en bättre expan-sion och nya jobb som en följd av 1995 och för dendelen också av 1994, när uppgången tog fart? Företa-gen fick en ökad produktivitet 1991-1993 med enmycket kraftig konkurrenskraftsförbättring. Arbetsgi-varavgifterna sänktes i en strävan att förbättra konkur-renskraften utan att överge den fasta växelkursen. Närdetta inte lyckades kom en depreciering av kronan.Det är märkligt att detta inte spillde över i en stör-re expansion och fler nya jobb än vad som blev följ-den. Det finns egentligen bara ett svar: att dettaskrämdes bort av den socialdemokratiska regeringengenom de återställare som också kritise-rar. Vänstersvängar och återställare i form av skatte-höjningar och regleringar gör att de ensamståendemammorna saknar jobben också i dag.Ni - och för den delen också - haraccepterat vänstersvängarna och återställarna. Endastmarginella förändringar har gjorts i det avseendet.Reglerna för momsinbetalningarna har försämrats i ettläge när man egentligen inte skall dra in likviditet frånföretagen. skall nu göra ännu störreförsämringar. Skall ni möjligen gå med också på det?Karin talade om räntorna. Under vår rege-ringstid fick vi ned ränteskillnaden till . Sedanskapade osäkerheten problem. Skillnaden i förhållan-de till är när det gäller den långa räntan 3 %och när det gäller den korta räntan . Detta berordels på de stora tillväxtfrågorna, dels på trovärdighe-ten i och omfattningen av budgetsaneringen. Detgäller att ha marginaler och rätt inriktning.Göran ifrågasatte inte att det finns en bristi det avseendet. Han sade i stället att andra sakersannolikt går litet bättre, så att det ändå blir plus mi-nus noll. Jag trodde att den nya budgettekniken gickut på att man inte skulle acceptera överskridandena.Jag trodde att om utvecklingen blev bättre, skulle detkomma medborgarna till godo, så att de kunde fåännu lägre räntor genom en snabbare budgetsanering- dvs. att man skulle hålla fast vid de gamla målen.Om tror på vad han själv säger ibudgetprocessen, måste han för redovisakonkreta förslag uppgående till 20, 25 eller 30 miljar-der kronor. Chefen för den ekonomiska avdelningenIngemar sade också till Nyhetsbyrån en månad sedan att det inte kan uteslutas att detbehövs ytterligare besparingar. har situa-tionen blivit värre i de här avseendena.Vidare tycker , jag själv och allaandra moderata företrädare att det är katastrof när enmiljon människor i är utan jobb och när ned-gången skapar sådana ekonomiska problem sommånga medborgare har. Vi tycker att det är ett miss-lyckande som är värt att kalla ett misslyckande närsocialdemokraterna inte har klarat det allra främsta avde vallöften som de gav 1994. Det är inte tillfredsstäl-lande för oss att det går sämre - långt ifrån. Jag skulleönska att hade lyckats i stället förmisslyckats med den viktigaste uppgiften av alla. Detklarar man inte trots löftena.Men ger löften igen: Mankommer att klara budgeten trots de överskridandensom har redovisats, trots ökande arbetslöshet och trotsbristande tillväxt. Det är samma typ av tvärsäkrauttalanden som ofta lett till att ett nej kunnat bli ett ja.Jag skall här inte ta upp utbildningsfrågorna och and-ra saker som kan vara intressanta. Jag är inte säker påatt man lita på den tvärsäkra attityden. Det kan maninte göra förrän fakta kommer på bordet, . Först då kan det bli bättre.Anf. 6 ()Fru talman! Vi vill från sida nogaunderstryka att det måste ske en strikt budgetuppfölj-ning och att vi inte kan acceptera att utgiftsutfallet blirstörre än det som är sagt. De besked som vi fårav är att vi skall klara det här. Vi villgärna medverka till en stadig uppfattning om hurbudgeten skall klaras.Det stora och oerhört allvarliga bekymmer som vihar gäller skapandet av fler jobb. I stället för att gearbetslöshetsersättningar måste vi kunna användapengar i budgeten till aktiva satsningar. Jag vill ensådan här dag gärna ta chansen att diskutera arbetsrät-ten, för den måste förändras. Också vi får signaler omdetta från företagen. Man kunde kanske införa någontyp av avtalsfrihet, där arbetsgivare och arbetstagarefår komma överens om hur man skall ha det för att fåfler jobb. Man skulle också kunna ge någon typ avavtalsskydd för detta.Hur skall vi få de små och medelstora företagenatt växa? Hur skall vi få de viktiga k-företagen, sombygger på kompetens och tjänster, att växa? Vi harhär ett bekymmer, eftersom banksystemet inte harlyckats komma fram till en lösning på denna fråga.Bankerna bedömer att de inte kan låna ut riskkapitaltill just de företagen. I dessa företag finns ocksåmånga kvinnor. Jag efterlyser en statlig garanti somkan förbättra läget när det gäller garantier och att manfår fart på den överlikviditet som bankerna har i dag.Det skulle vara klargörande med ett besked frånfinansministern i den frågan.Anf. 7 Finansminister ()Fru talman! I den senaste frågan, om garantier ibanksystemet för riskkapital, kan jag inte gebesked. Jag är inte förberedd för den i den här inter-pellationsdebatten. Vi får komma tillbaka till den inågot sammanhang.Till vill jag beträffande talet om ettmisslyckande säga att det är ett något nymornat in-tresse som här visas för arbetslösheten. Särskilt ny-mornat är intresset från sida för ensam-stående mammor. Jag tror att denna litet hycklandeattityd är så ihålig att den avslöjar sig själv. Varförgjorde ni ingenting när ni satt i regeringsställning?Varför lät ni arbetslösheten tredubblas? Jo, helt enkeltdärför att ni inte hade en ekonomisk politik som varså stark och hållbar att ni förmådde att hantera deväxande underskotten. Ni hade inte en budgetpolitiksom fungerade. Ni hade inte ett finansdepartementsom var i ordning. Och i satt BoLundgren. Det var ett personligt tillkortakommandeav ett slag som måste verka generande.Men lika fullt kommer han igen i debatten ochupprepar greppen. är det återställarna som harorsakat krisen. vet ju om att vi sitter i eneuropeisk recession, en europeisk tillbakagång. Är detåterställarna av arbetsrätten i den meningen att parter-na själva skall förhandla om den som har förorsakatden tyska räntans uppgång? Är det Perssonplanensom har fått ut de franska arbetarna på ? Ärdet det faktum att vi inte avskaffade förmögenhets-skatten, som ville, som har gjort att denbrittiske finansministern får skjuta fram planeradbudgetbalans i ?Självklart inte!Moderaternas sätt att försöka att slå inrikespoli-tiskt mynt av en europeisk konjunkturnedgång ärnaturligtvis ingenting annat än billig partipolitik.Vi sitter i en doppning i Europakonjunkturen. Densvenska konjunkturen har dragits av exportföretagenoch av investeringar. Det är klart att det är sårbart.Den inhemska efterfrågan har varit tillbakapressaddärför att vi har varit tvungna att ta hem så oerhörtmycket budgetsanering. Vi kommer under överskådligtid att ha en situation som gör att det hela är ansträngt.Jag kommer inte att medverka till att budgetsanering-en lättas eller förändras. Jag kommer att se till att vitar hem det vi skall ta hem. Jag är inte lika paniksla-gen, inte lika orolig, som och tonläget idebatten antyder. Jag tror att vi klarar det här. Hittillshar vi faktiskt levererat, till skillnad från andra, detsom vi har utfäst oss att leverera.Så har vi den eviga diskussionen om räntenivån.Om går tillbaka till riksdagstrycket frånden kommer han där att finna sitt egetdebattinlägg om räntenivån vid det tillfället. Jag cite-rar, fru talman, till kammarens protokoll vad Lund-gren tyckte var rimligt . Det var följan-de: "Även om räntorna går ner någon procentenhet,vilket knappast är troligt i den nuvarande situationen,skulle vi fortfarande ha höga räntor. Räntorna är alltså3-4 % högre än vad vi egentligen behöver i svenskpolitik. "Då låg femårsräntan den dagen på . lig-ger den på , om inte har lyckats skräm-ma upp den något. De han efterlyste då är levere-rade. Då passar det att inta en ny attitydoch stå här i kammaren och misstänkliggöra sane-ringspolitiken och skapa oro som naturligtvis skadarSverige och vår ekonomi. Rimligen bör det också idet långa loppet skada Moderata samlingspartiet, ochdet känns rättvist, fru talman.Anf. 8 BO ()Fru talman! Jag är inte panikslagen. Det hade jag iså fall snarare behövt vara när jag såg effekterna avGöran förra regeringsperiod, när mansläppte fram finanskrisen och allt vad det förde medsig. Men inte heller då drabbades jag av panik.