prot · GJ0984 · 1996-04-23 00:00:00 — Vid prioriteringar har regeringen försökt attundvika nedskärningar i de sociala verksamheterna.Saneringen avser att ge dagens barn goda villkor somvuxna genom att se till att även i framtidenkommer att vara ett välfärdsland.Vid utförs fördelningspolitis-ka analyser avseende effekterna av olika förändringarinom t.ex. transfereringssystemen, där min och rege-ringens målsättning är att besparingarna skall vara sårättvisa som möjligt. Särskilda studier har genomförtsav hur ensamföräldrar och ålderspensionärer påver-kats av den ekonomiska krisen och saneringspro-grammet.Margit hänvisar i interpellationen till denundersökning som nyligenpublicerat om inkomster, boendekostnader, kommu-nalskatter och avgifter i landets kommuner. Under-sökningen pekar bl.a. på stora variationer för boende-kostnaderna mellan olika kommuner. En viktig för-klaring till denna skillnad är att marknadspriserna förbostäder varierar mellan olika orter i landet.Socialförsäkringarna omfattar tre stora områden,nämligen stöd till barnfamiljer, förmåner vid sjukdomoch handikapp samt ålders- och efterlevandepensio-ner.Socialförsäkringsersättningarna är reglerade i la-gen om allmän försäkring samt andra närliggandelagar. Denna lagstiftning gäller alla försäkrade, ochvillkoren skall vara lika i hela landet. Lagen om all-män försäkring tar ingen regionalpolitisk hänsyn. Förregionalpolitiken finns andra instrument, vilka jagdock inte kan gå in på.Socialförsäkringarna syftar främst till att ge män-niskor ekonomisk ersättning vid inkomstbortfall underolika skeenden i livet. Sjukförsäkringen och föräldra-försäkringen är exempel på inkomstbortfallsersätt-ningar. Vissa av förmånerna innebär också en omför-delning, eftersom riskerna för sjukdom och arbetsska-da är ojämnt fördelade mellan hög- och låginkomstta-gare.Övriga stödformer är också instrument för fördel-ningspolitik. Flera av våra förmånssystem medförreell omfördelning mellan olika grupper. Barnbidragetär ett exempel på detta, eftersom bidraget medför attinkomster omfördelas mellan dem som har försörj-ningsansvar för barn och övriga.Anf. 64 ()Fru talman! Tack för svaret.Jag hade egentligen väntat mig en mer saklig de-batt, där problemet hade tagits upp i hela dess vidd.Men statsrådet har tagit skydd bakom formalismen.Jag får synpunkter på socialförsäkringsfrågorna, intetannat. Jag tycker att varje ansvarig politiker måste sepå problemen i hela dess vidd. Jag fick i den föregå-ende debatten belägg för att så inte är fallet.Det går inte att behandla varje socialförsäkrings-system för sig. Det går inte heller att behandla social-försäkrings- och socialbidrag som helt självständigastorheter i förhållande till skatter och skatteuttag. Detskulle t.ex. aldrig ha gjort. Han sågsammanhangen.Det går inte heller att bortse från ut-jämningspolitik och regionala skillnader, både vadgäller levnadskostnader och statliga bidrag. Det ärabsurt av statsrådet att avskärma sig från den totalafördelningsproblematiken. Det är dessutom - ursäktaordet - oansvarigt, därför att en närsynt politik gör ossalla fattigare och gör det ännu svårare för de personersom vi hörde talas om i den föregående debatten. Jagskall försöka belysa detta ytterligare för att vi skallkunna komma fram till någon ståndpunkt.Priser - och löner är också priser - utgör signalersom ger ledning för hur individer, familjer och företagskall agera i ett oändligt antal situationer. Förvanskassignalerna, uppstår oreda i informationssystemet,vilket det har gjort. Det sammelsurium av olika åtgär-der som fördelningspolitiken nu har åstadkommitgenom motsägande signaler i pris-, bidrags- ochskattesystemen har lett till en rad negativa effekter.Den statliga ekonomin har onödigt försvagats. Viligger nu på 17:e plats i BNP-ligan. Dålig ekonomileder till krav på höjda skatter och för den delen säm-re bidrag, vilket förvärrar problemen. Fasta reglerexisterar inte längre. Det som gällde i går gäller inte osv.Dessutom är ofta löner mindre värda än bidragoch har genom olika skatteeffekter fått extremt olikavärden på olika orter. Skyll inte på marknadskrafter-na!Vidare har de ekonomiska förhållandena blivitoförståeliga. Människors drivkrafter inriktas då på detnegativa, dvs. att utnyttja kryphål i bidragssystemenoch öka svartjobben.Låt mig ge ett par exempel på de destruktivakrafter som en dåligt analyserad politik skapar.Det första exemplet är hämtat från onsdagens ,där gav en bild av hur ekonomin kanse ut för en ensamstående kvinna med fyra barn ochradhus. Med hjälp av vuxenstudiestöd, barnbidrag,bidragsförskott och bostadsbidrag fick hon samman-lagt netto. Hon kallade sig bi-dragsslav, då hon var mycket upprörd över att hon fåttminskat vuxenstudiestöd. Hon krävde ytterligaresocialbidrag, vilket hon också fick efter vissa hot. Detgav netto mer . Hon hade alltsålagligt skattefritt , vilket är en hög lön förfolk som arbetar.Det andra exemplet är hämtat från isöndags under rubriken . av alla barnfamiljer skulle kunna fåbidrag. Familjen med två inkomster hade ett under-skott på nästan i förhållande till motsvarandelikvärdiga familjen som hade socialbidrag.Är detta rättvis fördelningspolitik? Om inte, vadgöra då? Behövs inte just den kartläggning av helafördelningspolitiken som jag efterlyste, för att vi skallkunna få någonting som är mer sammanhängande.Detta är inte partipolitik. Det handlar egentligen baraom sunt förnuft.Anf. 65 Statsrådet ()Fru talman! har ju frågat mig vil-ka initiativ regeringen avser att ta för att undvikaoönskade fördelningseffekter vid beslut om föränd-ringar i socialförsäkringssystemen. Efter MargitGennsers inlägg har jag väldigt svårt att förstå vad detär för oönskade fördelningseffekter som hon villkomma åt.Margit talade i sitt inlägg om socialbidra-get som någonting som inte fungerar som det skall.Men frågan till mig handlade ju om socialförsäkrings-systemen, så jag skulle gärna vilja ha ett klarläggandeav om vad det är för oönskade för-delningspolitiska effekter hon är ute efter. Hur skallman via socialförsäkringssystemen komma åt det somMargit har nämnt i sin interpellation, där dethandlade om boendekostnader, barnomsorgsavgifteroch barnfamiljers standard över huvud taget i tvåkommuner, vilket fanns beskrivet i Postens publicera-de undersökning?Anf. 66 ()Fru talman! Dessa system går mycket in i varand-ra. Det betyder att vi måste jämföra in-komster efter skatt med bidrag av olika slag. Det finnsinkomster från socialförsäkringssystemen som ocksåär beskattade, men där marginalskatterna är lägre. Detfinns naturligtvis också de som kompletterar social-försäkringssystemen med socialbidrag osv. Jag vet attdessa frågor återigen är delade i departementet. Bi-dragsförskotten vilade tidigare på ,medan socialbidragen vilade på vårpropositionen, bilaga 3, görs fullkomligt fel-aktiga jämförelser. Bruttoinkomster relateras till vadfolk får från olika socialförsäkringssystem och olikabidrag efter skatt.Jag tog upp exemplet från om soci-albidragen, som visade att folk faktiskt får högreinkomster att förbruka om de lever på bidrag och intepå arbete. Skillnaden var nästan mellan debåda tvåbarnsfamiljerna.Så här kan det inte fortgå. Detta är väldigt de-struktivt. Det är därför jag menar att man måste utre-da hela systemet. Vi kan faktiskt inte glömma bortskatterna.Jag kan på pensionärssidan ge motsvarande exem-pel. För en pensionär kan skatter, förmögenheter osv.leda till betydligt sämre förhållanden - man kan t.o.m.hamna under existensminimum - jämfört med demsom inte har någonting förutom det som socialförsäk-ringen ger plus pensionerna.Det är därför jag har tagit upp detta och sagt att vimåste se på detta som en helhet. Gör vi inte det, så vetvi faktiskt inte vad vi gör. Då har vi ingen fördel-ningspolitik, vilket jag tycker vore väldigt allvarligt.Vi hörde här tidigare att den ensamstående mo-dern har det oerhört svårt. Vad som har kommit framär att det ofta beror på en mängd andra faktorer, somvi inte kan klara genom något system över huvudtaget. Egentligen handlar det väl om villkoren för attfamiljen skall kunna hålla ihop, dvs. att vara två omatt försörja ett barn, vilket man bör vara. På det sättetfår man en vettigare fördelningspolitik. Men detta harman alltså glömt bort.Skatter är en sak och bidragssystem är en annansak. De möts inte. är de beskattade och iblandobeskattade. I bilaga 3 till propositionen har manräknat fram jämförelsetal. Man har dock utgått frånatt det är staten som äger alla inkomster. Sedan får videt som blir över. Det var detta min fråga gällde.Anf. 67 Statsrådet ()Fru talman! Jag har lyssnat noga på vad MargitGennser har sagt. Men jag har ändå väldigt svårt attförstå vad det är för fördelningspolitik som MargitGennser vill ha. Hur ser den fördelningspolitiken ut?På vilket sätt skall socialförsäkringssystemen spela enroll i önskade fördelningspolitik?Skall de användas för att öka eller för att minskaklyftorna, eller vad är det systemen skall användastill?Vi har ett inkomstbortfallssystem när det gällersocialförsäkringarna. När det gäller barnbidraget harvi en utjämning mellan dem som inte har barn ochdem som har barn. Vad är det för fördelningspolitiksom vill använda socialförsäkrings-systemen till?Anf. 68 ()Fru talman! Det första exempel jag tog upp varLidingöfamiljen som hade ungefär en årsinkomst mer.Man hade betydligt mindre att leva på i . Därkom naturligtvis en del bidrag som inte finns med isocialförsäkringssystemen in.Men vi har också socialförsäkringssystem - det ärhär det destruktiva kommer in - som leder till att mankan få förtidspension och ändå vara relativt arbetsför.Det finns så stora incitament och drivkrafter i dessasystem. Man måste se på det också.En av orsakerna är sannolikt att vi överbeskattarde låga inkomsterna. Det är därför jag säger att desom sitter på inte får avskärmasig från dem som sysslar med skattepolitik i Finans-departementet.Det finns bara en enda vettig regel, och det är denGunnar Sträng tog upp . Han sade att de somlever på eget arbete och kan fortsätta arbeta skall hamer kvar än dem som måste leva på socialförsäk-ringssystemen och bidragen. Det måste finnas enskillnad, så att vi får rätt drivkrafter. Naturligtvis kanfolk skaffa sig litet svängrum genom sparande, mendå måste vi också se till att sparande uppmuntras.Det jag har velat påpeka med denna diskussion äratt fördelningspolitik inte är något isolerat. Fördel-ningspolitiken måste sättas in i hela sitt sammanhang,och det har vi glömt bort. Det är farligt om vi glöm-mer bort det när vi håller på och ändrar systemen, fördå kommer allting att bli ännu mycket konstigare.Anf. 69 Statsrådet ()Fru talman! En av de absolut viktigaste fördel-ningspolitiska insatserna sett ur min synpunkt är allamänniskors rätt till arbete och möjlighet till egenförsörjning. Det som kanske skapar den störstaorättvisan är den höga arbetslösheten, som både vid-gar klyftor mellan människor och urholkar den socialatryggheten.När vi har lagt ned ett oerhörtstort arbete på att sanera statsfinanserna har vi ocksågjort det ur ett fördelningspolitiskt perspektiv - tillhälften genom att öka intäkterna och till hälften ge-nom att genomföra besparingar. Det har funnits enväldigt viktig fördelningspolitisk profil i regeringenspolitik. Den har varit vägledande därför att vi vill ökarättvisan i samhället och minska klyftorna mellanmänniskor. Detta har varit riktningsgivaren i sane-ringen och i den fördelningspolitik som regeringenvill bedriva.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Anmälan om skriftliga frågorAnmäldes att följande skriftliga frågor framställtsden 19 april1995/96:394 av () till miljöministernUrval av lämpliga platser för slutförvaring av kärnav-fallden 22 april1995/96:395 av () till arbetsmark-nadsministernDe s.k. datorteken1995/96:396 av () till arbetsmark-nadsministernKönsperspektiv på arbetsmarknaden1995/96:397 av () till miljöministernPrioritering av miljöprojekt1995/96:398 av () till kulturministernKonstnärlig utsmyckning i och EUFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll måndagen den 29 april.17 § Kammaren åtskildes kl. 18.44.Förhandlingarna leddes av talmannen från samman-trädet början till ajourneringen ochav andre vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.