prot · GJ0976 · 1996-03-27 00:00:00 — Det harsagts här att det är bra att riksdagsmännens standardökar genom de här förslagen.Vi kan "köpa" det, och om man "köper" det tyckerjag att man också skall gå ut och tala om de godaargument som ligger bakom detta. Men att i en hand-ling säga att merkostnaden torde uppgå till minst 3miljoner kronor - och det är klart att det är minst 3miljoner det handlar om - visar att kalkylen inte är irätt härad.Jag har velat säga detta för protokoll.Om ett kommer man att upptäcka att riksdageni dag fattade ett beslut som inte var grundat på enrealistisk kostnadsuppskattning.Anf. 57 ()Herr talman! Vi får väl avvakta och se om den ex-pertis som finns på förvaltningskontoret eller LennartHedquist själv har bäst förmåga att räkna.Jag kan upplysa om att det härbetänkandet har tagits fram i allra största enighet sånär som på . partivän-ner - och då tror jag inte att jag säger för mycket -har varit mycket stolta över de små justeringar somhar blivit i betänkandet, bl.a. med anledning av demotioner som fanns.Anf. 58 ()Herr talman! Jag kan mycket väl tro att de olikaförslag som är framlagda i denna stora enighet är välunderbyggda. Jag har inte gått i någon polemik motförslagen som sådana. Jag har gått i polemik mot redovisar så bristfälliga kostnadskalkyler. Det ärju enkel addition och multiplikation som gör att mankommer fram till siffror som ligger helt vid sidan avde som står i handlingen.Boendekostnaderna har ju nämnts här. 280 leda-möter skulle kunna vara berättigade till en bostadser-sättning på 48 000 . Jag har dragit ned densumman till ca 40 000 . Bara den summan blirju elva miljoner. Då kan man inte säga att det mansparar på traktamenten och kostnadsersättningarskulle täcka detta. Så är det ju ingalunda. Därutöverkommer hotellkostnader, resekostnader och teknik-kostnader. Jag tycker att man skall spela med öppnakort när man framlägger ett sådant här förslag. Sedankan förslaget vara hur bra som helst, men det är skamatt man inte kan redovisa vad kostnaden egentligenblir.Anf. 59 ()Herr talman! Jag har naturligtvis svårt att bedömaalla små detaljer i de beräkningar som arbetsgruppenhar gjort och i det förslag den sedan har lämnat tillförvaltningsstyrelsen. Det kan kanske lugna ned de-batten något om man vet att bland dem som står bak-om förslaget finns . Han borde väl varaen person som kan räkna.Anf. 60 ()Herr talman! skall inte dölja sigbakom att arbetsgruppen har valt att inte redovisakostnadskalkyler. Det kan vara många goda namnsom har ställt sig bakom sakinnehållet i förslaget ochtyckt att kostnadskalkylen inte var så viktig. Menskulle vi i möta ett förslag från regeringeneller från myndigheter som vore så kemiskt fritt frånkostnadskalkyler är jag övertygad om att vi som riks-dagsledamöter skulle reagera. Då tycker jag att vi harrätt att reagera även när själv lägger framett förslag som är så bristfälligt ur kostnadskalkylsyn-punkt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )11 § Information och resultatstyrningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU7Information och resultatstyrning (förs.1994/95:RR14)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )12 § Kredit knuten till det statliga riskfinansi-eringssystemetFöredrogsFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU11Kredit knuten till det statliga riskfinansieringssyste-met (prop. 1995/96:105 delvis)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )13 § Vissa processrättsliga frågorFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1995/96:JuU15Vissa processrättsliga frågorAnf. 61 ()Herr talman! skall vi behandla justitieutskot-tets betänkande JuU15 om vissa processrättsliga frå-gor. Det är ett betänkande som handlar om en mängdolika frågor. Jag skall bara uppehålla mig vid en därvi har en reservation. Den handlar om kyrkofriden.Flyktingar, asylsökande och andra grupper somskall avvisas skall kunna ha en möjlighet till en fristaddär de inte riskerar att gripas och omhändertas avpolis. Det finns ju flera exempel på flyktingar somavvisats därför att och regeringenbedömt att de inte löper någon risk för förföljelse ihemlandet. I verkligheten har det sedan visat sig attdessa bedömningar har varit felaktiga.Vi anser att och polislagen börändras så människor har en möjlighet till en fristad.De bör ändras på ett sådant sätt att det alltid skallkrävas tillstånd från den som är ansvarig för kyrkolo-kalen före en husrannsakan eller liknande intrång föratt kunna omhänderta en person som skall avvisas urriket.Vi har alla säkert bilderna kvar för ögonen av vadsom hände vid . Därför är det otroligtviktigt att det faktiskt finns en plats i samhället därmänniskor kan uppleva en frid och ett skydd.När man avslår detta i betänkandet tar man upp attdet skulle vara omöjligt att ha en där poliseninte kan ingripa. Då skulle kriminella brottslingarkunna gå in och gömma sig utan att man kan ingripamot dem. Men det är givetvis inte så. Polisen måsteha möjligheter att kunna gå in även i dessa lokaler,men det måste krävas tillstånd från dem som är an-svariga för kyrkolokalen före husrannsakan. Detskulle innebära att kriminella människor, som sökersig till en kyrka för att på så sätt komma undan utanatt ens ha kyrkan bakom sig, inte skulle skyddas avdetta.Vi anser att det behöver läggas fram ett lagförslagsom syftar till att öka kyrkofriden och till att ge män-niskor detta skydd.Jag yrkar bifall till reservationen under moment 1.Anf. 62 ()Herr talman! Kvinnofrid, , kyrkofrid ochtingsfrid. stiftade enligt traditionen dessas.k. De bekräftades genom stadga år1280.Nämnas bör att i hade vi på medeltidenasylkyrkor. har lagarna i många avseendenförfallit. När det gäller hemfriden och kvinnofridenhar vi i kända problem. Lagenräcker inte alltid till för att skydda den utsatta. Tings-friden är det som fungerar bäst. Man har bunkrar, t.ex.i , så att ingen skall kunna störa ordningennär någon skall förhöras. Det fungerar.På senare år har det visat sig att inte heller kyrko-friden har tillräckligt lagskydd. Polisen kan tränga in ikyrkor och hämta ut människor som inte har gjort sigskyldiga till annat än att ha flytt från en för dem out-härdlig verklighet i det egna landet. När de hotas avPolisen har de tagit sin tillflykt till kyrkan, som sedangammalt i betraktas som okränkbart, heligtrum. Men okränkbarheten gäller ej i . Nej, iSverige har man tagit sig in i och häm-tat flyktingar, likaså i en frikyrka i och, allde-les , i en kyrka på . Mönstret upp-repar sig.På tid var det de styrandes uppgift attskydda dem som tog sin tillflykt till kyrkan. De somförgrep sig på dem som tog sin tillflykt till kyrkansskydd skulle straffas. tillåter lagen statens repre-sentanter att gå in i kyrkor och med våld föra ut demsom sökt kyrkans skydd. har mångaflyktingar tagit sin tillflykt till kyrkan, men de riskeraratt Polisen med tvång skall föra ut dem därifrån.Många av de gamla lagarna behöver återupprättas -givetvis i modern form, men med samma syfte.Vid tidigare behandlingar av ärendet i kammarenhar man uttalat att något behov av att anordna enfristad för personer som är misstänkta för brott ellersom eftersöks av annan anledning inte förelåg.Hur kan det komma sig att flyktingar likställs medbrottslingar? Det är diskriminerande - en ärekränk-ning - att likställa flyktingar med brottslingar. I be-tänkandet talas om frizoner. Justitieministern kan intetänka sig att införa frizoner där polisingripanden överhuvud taget inte får ske.Vad söker flyktingen? Att få leva i fredoch i frid. Är det för mycket begärt? De har flytt tilldetta lyckorike på jorden för att slippa tortyr, såvälfysisk som psykisk. Men vad möter de?Det är ett fattigdomsbevis att såinhumant och känslokallt behandlar dem som märktsav krig och sökt sig en i vårt land.Verkställigheten av avvisningsbesluten är under allkritik. Vi känner till fallet Sincari väl. Så sent som ihelgen har jag haft med ett annat fall att göra, därPolisen bryter mot lagen för att kunna avvisa en 25-åring som varit i , och som har ensvensk sambo sedan tre år tillbaka.Trots att en avvisning skall ske direkt till ett land,och inte via ett annat land har denne man, , avvisats via för att förmodligen utan svenskpoliseskort sättas på en färja till det forna Jugoslavien.Detta bryter mot de instruktioner som utställdes avFörbundsrepubliken den 16 november 1994.Enligt dessa instruktioner räcker inte ett giltigt pass.Det behövs ett certifikat från Förbundsrepublikeneller konsulatet för att bevisa passets autenticitet.När polisen i försökte avvisa två personerdirekt till utan ett sådant certifikat blev es-kortpersonalen tvingade att lösa returbiljetter till Sve-rige för de avvisade. Ett annat fall är Karlstadspoli-sens verställighetsförsök av en man som den 7 febru-ari 1995 skulle föras in i det viaBulgarien. Denne man blev misshandlad av Förbunds-republikens gränspolis, och måste föras tillbaka tillSverige. Vem tjänar på detta? Inte flyktingarna ochinte svenska staten.Det är mycket möjligt att blir bemöttpå samma sätt om gränspolisen upptäcker att Esadvarit asylsökande, och att han i strid med instruktio-nerna för inresa i tar sig in i lan-det. Detta förfarande, med de svenska myndigheternasgoda minne, gränsar till organiserad människosmugg-ling och är varken etiskt eller moraliskt försvarbart -även om det inte skulle vara i strid med svensk lag-stiftning.Herr talman! I tidigare betänkanden kan manåterfinna att remissinstanser som Samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfund, SST, och ärkebisko-pen tillstyrker yrkande. Judiska försam-lingarnas i Centralråd är positivt till en änd-ring i för ett förstärktskydd mot processuella tvångsåtgärder i kyrka ellerannan lokal för religionsutövning.RÅ, och den juridiska fakultet-styrelsen vid avstyrker motions-förslagen. Det var ganska väntat. Men vem tar detsamlade ansvaret när man, ibland med våld,rycker flyktingar ut ur kyrkan för avvisning? Rikspolissty-relsen?Det är något som har gått snett i . Runt omi landet går skaror ut för att protestera mot den flyk-tingpolitik som råder i vårt land . Men de styran-de slår dövörat till. Det är allvarligt. Låt oss införalagar som hindrar en ovärdig och inhuman flykting-politik. Börja med lagen om kyrkofrid.Herr talman! Med anledning av detta yrkar jag bi-fall till reservationen.Anf. 63 ()Herr talman! Jag skall för delyrka bifall till reservationen avseende kyrkofrid imoment 1.Vi kan konstatera att detta är ett väldigt känsligtområde. Vi har i , liksom i de flesta andraländer i västvärlden, en urgammal tradition att respek-tera kyrkofriden. Det är alldeles klart att dessa frågorkommer att accentueras ytterligare . Dettamed hänsyn till det tryck från omvärlden vi kommeratt bli utsatta för, men också till det ökade engage-mang som enskilda människor kommer att känna närde solidariserar sig med människor som har det svårt.Dessa skilda intressen kan fokuseras kring demänniskor som söker skydd i kyrkorum och derasförhållanden. Frågan har tidigare behandlats av riks-dagen . I fråga om lagregleringen sägerman sammanfattningsvis att vid ingripanden skallproportionalitetsprincipen gälla. Den innebär att åt-gärden endast får vidtas om skälen för åtgärdernauppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärdeninnebär för den misstänkte eller för något annat mot-svarande intresse. Det föreligger kanske inga problemvid tillämpningen av detta, i varje fall inte ur princi-piell synvinkel. Men man kan föreställa sig att det idet enskilda fallet inte blir lätt att hantera reglerna.Inom har man gjort en utredningoch ett remissförfarande bland sina organ när detgäller begreppen kyrkofrid och kyrklig . Sam-manfattningsvis har man kommit fram till att dessabegrepp är otillräckligt definierade. Jag kan tänka migatt dessa allmänna principer - som det rör sig omsnarare än regler - också i övrigt är gångbara för atthantera konfliktsituationen på polisiär verkställig-hetsnivå.Därför tror vi att det skulle vara av värde att fåfrågan mer allsidigt belyst, och kanske reglerad på ettmer övertygande sätt än den är . Detta kan ledatill att uppslitande kontroverser i kyrkor och i andrasammanhang kan undvikas. För Kristdemokraternasdel är det närmast ett ingripande i ett kloster somupprört känslorna.Herr talman! Med detta ber jag att få avsluta mittanförande.Anf. 64 ()Herr talman! Kammaren har att diskutera justi-tieutskottets betänkande nr 15 under innevaranderiksmöte. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hem-ställan.Utskottet har behandlat ett antal motioner frånallmänna motionstiden i några olika ämnen. Utskottethar bl.a. behandlat en motion om byte av offentligförsvarare och yrkat avslag på den med hänsyn till detberednings- och utredningsarbete som pågår.Utskottet har vidare tagit ställning till en motionom hanteringen i domstol av lönegarantimål. Utskot-tet har stannat för att den nuvarande ordningen är fullttillräcklig för att man skall kunna klara de frågor somär aktuella i detta sammanhang.Ett annat av motionsområdena har varit reglernaför förundersökning. Huvudinslaget har varit att detskall finnas en skyldighet för polisen att upplysa densom hämtas eller på något sätt tas om hand vad förhö-ret skall gälla. Enligt gällande regler förhåller det sigpå det sättet. Det har också gjorts uttalanden från JO isyfte att inskärpa de regler som finns.Anabola steroider är ett annat av motionsområde-na. Också där yrkar utskottet avslag, bl.a. med hänsyntill den utredning som pågår på området.Möjligheterna till grupptalan kan sägas ha varit ettkärt motionsämne i kammaren . Det hargenomförts en del utredningar, och övervägandenpågår alltfort i frågan. Utskottet yrkar därför avslagockså på motionerna i den frågan.På ett par andra ämnesområden för motioner harutskottet stannat för enhälliga tillkännagivanden. Detena gäller klagomål mot advokater som enskilda kanlämna in till . Utskottet föreslår attregeringen skall ges till känna ett önskemål om att enallsidig utredning skall komma till stånd. Yrkandetutgår i och för sig inte från en uppfattning från utskot-tets sida att detta skulle vara särskilt angeläget medhänsyn till hanteringen i disciplinnämnden. Vi villgärna få en allsidig belysning av de här svåra frågornamot bakgrund av att det är mycket viktigt för helarättssystemets funktion att allmänheten känner förtro-ende för advokatkåren. Sedan får regeringen läggafram sin utredning. Vi hoppas att regeringen då ocksåskall redovisa synpunkter på den skrivelse som JK harlämnat in till regeringen och som närmast går ut på attJK vill lämna ifrån sig sin hantering av frågor kringAdvokatsamfundets disciplinnämnd.Det andra område där vi föreslår ett tillkännagi-vande från till regeringen gäller ersättningvid frihetsberövande. När någon som frihetsberövatsoch fått sitta i häkte släpps, eftersom vederbörandesskuld inte har kunnat styrkas eller därför att vederbö-rande faktiskt har varit oskyldig, har denne rätt tillersättning. Det kan sedan inträffa att vederbörandeändå fälls för de gärningar som han har suttit häktadför. Utskottet menar att det är rimligt att den häktadedå får betala tillbaka ersättningen. Vi vill att regering-en i samband med en del andra överväganden skallklara ut också den frågan.I betänkandet behandlas också frågan om kyrko-frid, som likaledes tillhör de kära motionsämnena ikammaren. Den har diskuterats sedan ganska lång tidtillbaka. De tidigare talarna i det här ärendet har up-pehållit sig väldigt mycket just vid frågan om kyrko-frid.Frågan har behandlats i en proposition ,som föranledde ett betänkande från justitieutskottetdär utskottet mera utförligt uppehöll sig vid argumen-tationen för den ståndpunkt som en mycket klar ma-joritet förenade sig omkring, nämligen att det intebehövs någon reglering på det här området utöver densom faktiskt redan gäller, alltså rättegångsbalkensregler om husrannsakan eller tvångsmedel och vidarede regler som finns i grundlagen om mötesfrid osv.Det är naturligtvis lätt att uppamma känslor kringdet här, och man kan peka på faktiska omständigheter,men om låt mig något stanna inför huvudfrågeställ-ningen. Är det rimligt att i en nation ha en typ avlokaler, exempelvis kyrkolokaler - man kan ocksåtänka sig andra - där den kan uppehålla sig som enligtgällande lag är föremål för eftersökning för att utvisaseller avvisas, om jag håller mig till det nu aktuellafallet. Är det rimligt att i en nation ha lokaler därsådana människor kan uppehålla sig och där, om jaghar förstått reservationsyrkandet rätt, den som ärlokalens ägare eller huvudman skall kunna sätta sig idomstols ställe och avgöra om vederbörande skallkunna gripas eller ej? Det är faktiskt detta som dethandlar om.Eva uppehöll sig i sitt anförande väldigtmycket vid några faktiska fall. Vi kan väl alla kännaupprördhet och irritation i sådana fall, men de kan intelösas genom att man inrättar en . Man får an-gripa problemen genom lagstiftning och eventuelltockså tillämpningsföreskrifter på området. Det ärenda möjligheten att komma till rätta med detta.Jag tycker alltså att det verkligen finns anledningatt ifrågasätta om det som står i reservationen ärövertänkt, nämligen att flyktingar, asylsökande ochandra grupper - vad nu det är - som skall avvisas frånSverige skall ha rätt att söka skydd i en kyrkolokal,varvid samhällets eller statens hantering av derasärenden blir beroende av kyrkolokalens ägare ellerhuvudman.Vilka kyrkolokaler handlar det här om? Är det Li-vets ords lokaler? Vem skall bestämma vilka kyrkorsom skall få den här rätten? Jag tycker att det finns enrad bärande skäl emot tanken att lagstifta om kyrko-frid.Eva tog sin utgångspunkt i medeltiden, ochdet kan vara intressant för kammaren att få höra vadden juridiska fakultetsstyrelsen sade när utskottet hadeen remissomgång beträffande kyrkofriden.Fakultetsstyrelsen skriver inledningsvis att denmedeltida regleringen av kyrkofriden - tvärtemot vadsom ofta antas - syftade till att värna enskildamot angrepp från andra enskilda som ville ta rätten iegna händer. Det var ett kungamaktens försök i ettrelativt primitivt rättssamhälle att tillförsäkra med-borgarna rättsligt skydd. Det vore därför, enligt fakul-tetsstyrelsen, ett steg bakåt i samhällsutvecklingen atti dag stifta en ny lag om kyrkofrid, som eventuelltskulle ha till uppgift att förhindra de statliga ord-ningsorganen att ingripa och utföra sitt arbete i lokalertillhörande olika religiösa församlingar. Detta skulleinnebära att det överläts till olika religiösa samfundatt svara för skyddet av enskilda individer. Därutöverskulle den demokratiska rättsordningen motarbeta sigsjälv; en oundviklig följd skulle därför bli en betänk-lig ökning av antalet preventiva frihetsberövanden.Jag tycker att fakultetsstyrelsen på ett bra sätt harfångat problematiken kring dessa frågor. Jag yrkar änen gång bifall till utskottets hemställan.Anf. 65 () replikHerr talman! Jag har också läst det som GöranMagnusson läste upp. Därför sade jag att det skallvara en kyrkofrid i modern tappning.I samma betänkande har jag också läst - jag harbegärt att få det via - attStatens invandrarverk förespråkar en utredning förprecisering och reglering av begreppet kyrkofrid. Jagundrar: Har denna utredning över huvud taget blivittillsatt? Har man försökt att göra detta? Det handlar junaturligtvis om att anpassa sig till dagsläget, och detsade jag också i anförandet.Detta att man skall kunna söka skydd i ett kyrko-rum eller i ett tempel under dessa former är ett sätt attfå respit. Man skall kunna undersöka och överklaga,när man inte har haft en chans att använda sig av allametoder för att klara sig mot den svenska rättsappara-ten. Är man invandrare, är man flykting - då har manspråket mot sig. Man kan inte tala svenska, och det ärsvårt att få den hjälp man behöver på kort tid.Jag känner allt för många som har ställt upp förflyktingar som verkligen kan bevisa att det som skerär regelvidrigt.Göran var inne på att det handlar omtillämpning. Mycket riktigt: Det handlar om tolkning,tillämpning och verkställighet. Det var därför jagfrågade: Vem är det egentligen som ansvarar för attdet sker på ett ansvarsfullt och värdigt sätt? Vem ärdet som ansvarar för det?Jag var på . Kriminal-vården klagar över att man måste sätta asylsökande ihäkte och ibland upp till . Deasylsökande är inga brottslingar. Det är människorsom söker skydd.Det handlar om inlevelseförmåga. Jag måste fåanvända mina känslor. Jag tror att det är tillåtet ävenhär. Jag anser att det är ett förtryck. De kommer frånett förtryck till ett nytt förtryck och sätts i häkte i tiomånader. Är det värdigt en demokrati som ?Anf. 66 () replikHerr talman! Jag tycker att det är bra med känslaoch engagemang i debatten. Men det är naturligtvisockså bra att tänka efter vilka konsekvenser stånd-punkterna eventuellt kan leda till.För mig är det alldeles avgörande att man inte kaninföra en lagstiftning som innebär att det blir omöjligtför den statliga rättsapparaten att ingripa i vissa loka-ler. Det är ju det som är innebörden i förslaget.Jag skulle vilja fråga både och : I vilka länder finns detta förfarande reglerat?Var finns det en laglig kyrkofrid? Bland de undersök-ta länderna i har utskottet inte kunnat finna infört en lagstiftning med den innebörd somreservanterna föreslår.Jag vill naturligtvis också peka på proportionali-tetsprincipen. Den är självklart viktig. Det är viktigtatt man avväger effekten av sina åtgärder mot behovetav att faktiskt genomföra dem och att det blir en or-dentlig avvägning. Man bör tänka igenom vad det ärman skall göra och om det är rimligt att ingripa ellerej.Ansvaret för att lagstiftningen är korrekt har riks-dagen. Ansvaret för att lagstiftningen tillämpas liggerhos olika myndighetsorgan. Det finns också systemför att klaga hos exempelvis JO om Polisen använderlagstiftningen och reglerna på ett felaktigt sätt.Vidare får väl de flesta asylsökande god advokat-hjälp eller rättslig hjälp enligt det svenska rättshjälps-systemet. Jag tror inte det går att klaga på den om-ständigheten heller. Det är väl i grunden så att manvill ha ytterligare en variant för att slippa avvisning.Anf. 67 () replikHerr talman! Det finns advokater i somjobbar på ett väldigt engagerat sätt i de här frågorna,men det finns också de som tar det med en klacks-park. Tyvärr har jag varit i kontakt med den sist-nämnda gruppen, men även med den förstnämnda.Avvisningsbeslut är ofta inte motiverade och de-finitivt inte grundligt genomgångna. Därför anser viatt man måste kunna söka . Som vi var inne påtidigare handlar det om samma sak som vid en hus-rannsakan. Har man kontakt med människor som ägereller ansvarar för kyrkorummet inser man att det ärklart att de släpper in polisen om en brottsling sökeren där.Men handlar det inte om brottslingar. Jag me-nar att en flykting inte är en brottsling. En flyktingeller ett barn som har råkat snatta i en affär är inte enbrottsling. Det har ofta varit fallet att brottet har varitså grovt att flyktingar har blivit utvisade på grund avdet.Och hur skall man hinna överklaga till JO när manredan har forslats med plan till och har place-rats på en färja till för att föras in bakvä-gen? Det är helt fel sätt att agera. Man får inte göra pådet viset. Poliser i mutas för att de skall släppain den utvisade människan. Utvisningen görs dess-utom på felaktiga grunder. Mannen som togs frånVikbolandets kyrka t.ex. var gift med en handikappadsvenska.Vad är det för grunder? Jag håller med om att vihar en inhuman flyktingpolitik. stiftarlagarna, och vi har stiftat mycket dåliga lagar. Därtillkommer också att verkställigheten och tillämpningenär under all kritik. Därför måste det finnas möjlighetatt söka fristad.Jag har hört att t.ex. har kyrkofrid. Jag vetockså att , m.fl. länder harundersökts. Jag har samma protokoll.Anf. 68 () replikHerr talman! Om det finns allvarliga anmärkning-ar mot lagstiftningen får man naturligtvis lägga framförslag i om att lagstiftningen skall ändras.Finns det anmärkningar mot tillämpningen av lag-stiftningen eller mot lagstiftningens effekter i olikasammanhang får man angripa den frågan.