prot · GJ09106 · 1996-06-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:106Onsdagen den 5 juniKl. 9.00 13.46Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 maj.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att samtliga ärenden på da-gens föredragningslista skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.2 § En sjätte m.m.FöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU24En sjätte m.m. (prop. 1995/96:171)Anf. 1 ()Fru talman! Den fondsocialistiska drömmen leveruppenbarligen kvar hos dagens socialdemokrater.Förslaget att en sjätte skall få 10miljarder kronor till sitt förfogande för att köpa uppaktier i svenskt näringsliv är ingenting annat än en nyvariant av samma fondsocialism som låg bakom lön-tagarfonderna.I dessa dagar, , då nya varsel duggartätt och allt fler människor blir arbetslösa, nu när vimer än behöver fler entreprenöreroch företagare som vågar och vill starta verksamhetoch anställa medarbetare, läggs på bord ettförslag om ett nytt instrument för politisk styrning avnäringslivet. Ett instrument som inte kommer att bidratill att strukturellt förbättra riskkapitalförsörjningenutan i stället kommer att försämra ekonomins funk-tion.Förslaget visar Socialdemokraternas fundamentalabrist på förståelse för hur ett gott näringsklimat ska-pas, och det demonstrerar också tydligt den negativainställning till enskild företagsamhet och enskiltägande som Socialdemokraterna har.Erfarenheterna från löntagarfondsexperimentet,som baxades genom efterden allvarligaste konfrontationen någonsin mellan detsvenska näringslivet och en vänsterregering, borde engång för alla avskräcka från liknande experiment.Få ting har påverkat företagsklimatet i vårt landmer negativt än Socialdemokraternas försök att taöver ägarmakten i företagen genom löntagarfonderna.Experimentet med fondsocialism förmedlade ocksåtill omvärlden en ofördelaktig bild av som ettsocialistiskt land, och det skadade vårt land.Skälen för regeringens nya fondförslag anges varaatt skapa goda förutsättningar för näringslivet i syfteatt främja tillväxt och sysselsättning genom att ställariskvilligt kapital till näringslivets förfogande. Motbakgrund av hur regeringen agerat sedan maktöverta-gandet är detta ett häpnadsväckandeuttalande.Visst behövs det riskkapital, men kapitaltillförselvia fondsocialism är direkt företagsfientligt. Förslagetinnebär inte att riskkapitalförsörjningen förbättras. Enlångsiktigt god riskkapitalförsörjning kan bara skapasgenom förbättrade förutsättningar för företagande,arbete och sparande i Sverige.Den plötsliga omsorg om företagens riskkapital-försörjning som regeringen försöker motivera försla-get med är också anmärkningsvärd med tanke på denföretagsfientliga politik som regeringen excellerat isedan regeringsskiftet. Sedan makttillträdet har rege-ringen genomfört åtskilliga beslut som direkt skadarföretagens egna möjligheter till riskkapitalförsörjning.Den naturliga riskkapitalförsörjning som skapasav företagaren själv eller genom aktiesparande harbegränsats genom en skur av skattehöjningar. Kraftigaskattehöjningar på fysiska personers aktieägandeminskar lusten att spara i aktier, och det försvårarriskkapitalförsörjningen. Återställarbeslutet att återfördubbla avkastningsskatten på riskkapital har sam-ma destruktiva inverkan. Beslutet att behålla förmö-genhetsskatten, höjd reavinst på aktier och förslagetatt förmögenhetsbeskatta aktier till hela börsvärdetmedverkar ytterligare till att försvåra riskkapitalför-sörjningen.Verbala skönmålningar om att ge näringslivet go-da förutsättningar kan inte dölja den verkliga avsiktenbakom det nya fondförslaget. Ställer man alla degenomförda försämringarna för enskilt aktieägandeoch sparande mot förslaget att med en ny statlig fondöka det institutionella ägandet i svenska företag avslö-jas falskheten i regeringens plötsliga omtanke omföretagens riskkapitalförsörjning i hela sin pinsammatydlighet. Det är inte intresse för företagens kapital-försörjning som driver fram en sjätte , utan det är den gamla socialistiskadrömmen om ökat statligt ägande i näringslivet som ärdrivkraften.Vi behöver i vårt land fler individer som vill ochvågar förverkliga sina idéer och som startar och driverföretag och anställer. Tillförlitliga konkurrenskraftigaregelverk och tydliga signaler att det är viktigt ochhedervärt att starta och driva företag och även atttjäna pengar är grundvillkor för att nya företag ochnya jobb skall komma till.Tillgången till riskvilligt kapital för det svenskanäringslivet har urholkats genom ett skattesystem somdiskriminerat aktiesparande. Riskkapitalmarknadenhar blivit mindre än vad den kunde ha blivit eftersombreda kategorier valt att stå utanför på grund av denogynnsamma behandlingen av aktiesparande. Ävennär det gäller aktieägande behövs signaler om att detär hedervärt och bra att satsa sparade pengar i aktier.Den borgerliga regeringen såg det som en av sinafrämsta uppgifter att återupprätta som entillväxt- och företagarnation. Skatterna på företagan-de och produktion sänktes för att stimulera företagan-de och tillkomst av jobb. Genom privatiseringspro-grammet spreds ägandet till den breda allmänheten.Budskapet att det är hedervärt och bra att spara iaktier gick hem hos svenska folket. Statskassanstärktes med , och 400 000 nyaaktieägare bidrog till att stärka riskkapitalmarknaden.Riskkapitalmarknaden breddades därmed med nyaägargrupper. Den borgerliga regeringen avveckladeockså de socialistiska löntagarfonderna.Nuvarande regering har ägnat drygt ett och etthalvt år åt att försämra förutsättningarna för företa-gande och nya jobb. Förutom de försämringar jagredan nämnt har arbetsgivaravgiften höjts. Fastighets-skatt har införts på butiker, kontor och industrilokaler,och den allmänna fastighetsskatten har höjts. De för-sämrade momsreglerna och den förlängda arbetsgi-varperioden i sjukförsäkringen är ytterligare bördorsom hämmar enskilda människors motivation attstarta och driva företag och att anställa.Bland alla företagsfientliga återställare som väns-terregeringen genomdrivit har turen kommit tillåtergång till fondsocialism. Dagens vänsterregeringvill väcka löntagarfonderna till liv igen. De gamlalöntagarfondernas avvecklingsstyrelse skall få behålladet kvarvarande löntagarfondskapitalet och tillåtas attinvestera i AP-fondsmedel i akti-eaffärer.Samtidigt fortsätter försämringen av de privatasvenska företagens möjligheter till riskkapitalförsörj-ning via de normala tillvägagångssätten. Vänsterma-joriteten i denna riksdag vill att kapitalbildningenskall kollektiviseras och att statens roll skall öka.Det är en destruktiv politik regeringen bedriver.När jag nu konstaterar att ställt sig bak-om den nya formen av fondsocialism kan jag barabeklaga alla de enskilda väljare som röstat med Cen-tern och som inte känner igen sig. För egen delsäger jag bara: Tack och lov att inte jag behöver för-svara detta nästa gång jag möter företagare och ent-reprenörer!Sveriges förmåga att åstadkomma jobb, tillväxtoch välstånd baseras på individers drivkrafter ochmöjligheter att bedriva företagsverksamhet. Det ärden enskilda människans initiativförmåga och krea-tivitet som är avgörande för tillkomsten av företagoch jobb.Det socialistiska förslaget om en sjätte fondstyrel-se är destruktivt och företagsfientligt. Jag yrkar därföravslag på detta förslag och bifall till reservationen.Anf. 2 ()Fru talman! Det allt överskuggande problemet idagens är arbetslösheten. De allra flesta äröverens om att det är i de små och medelstora företa-gen som de nya jobben måste komma. Men vi politi-ker kan inte skapa några nya jobb. Vår uppgift är attunderlätta för företagarna. Regeringen säger sig viljastödja de små företagen. Det görs inte genom inrät-tande av en ny AP-fond. Småföretagarna har aldrigefterfrågat statliga fonder. Tvärtom har de alltid varitmycket skeptiska mot allt dylikt. Vad de däremotefterlyser är stabila och enkla villkor för företagandet.Marknadsekonomin fungerar bäst om det finns brakonkurrens och stor makt- och ägarspridning. Bådestatlig och privat maktkoncentration skall vi därförförsöka motverka. Förslaget om en sjätte med rätt att köpa aktier är en socialise-ringsåtgärd från den socialdemokratiska regeringen.Det är en åtgärd i samma anda som de kollektivalöntagarfonderna. Genom att staten köper aktier ökarstatens kontroll, och kapitalbildningen kollektiviserasoch koncentreras. I en väl fungerande marknadseko-nomi är ägandet spritt på många olika aktörer ochframför allt till de enskilda individerna.Regeringen menar att bristen på riskkapital utgörett hinder för expansion i framför allt de små företa-gen. Tillgången på riskkapital avgörs främst av vin-stutvecklingen i näringslivet. Det är alltså inte etteventuellt tillskott via AP-fonder som avgör om risk-kapital finns i tillräcklig mängd. En långsiktigt godriskkapitalförsörjning kan bara skapas genom förbätt-rade förutsättningar för företagande, arbete och spa-rande i Sverige.En tillväxtfrämjande ekonomisk politik är därförav största vikt. Ett ökat AP-fondsägande av företagenmotverkar tillväxt och sysselsättning, eftersomdet sätter marknadsekonomins regler ur spel och ne-gativt påverkar de grundläggande välståndsbildandekrafterna.Fru talman! Som jag inledningsvis sade är arbets-lösheten det allvarligaste problemet i dagens Sverige.För att uppnå ett samhälle där alla har arbete och därden offentliga sektorn fungerar bra behövs framförallt goda möjligheter till företagande. Vi löser inteproblemen genom att staten köper upp småföretagen.Drivkraften bakom ett företag är en person, en indi-vid, med vilja att förverkliga en affärsidé. Förutsätt-ningen för att den svenska ekonomin skall växa är attsådana människor känner att det är värt att ta risker,satsa på sina idéer, och känner att deras ansträngning-ar uppskattas av samhället.Regeringen har motverkat detta positiva företa-garklimat på flera sätt, nu senast genom förslagen omhöjda energiskatter, fördubbling av den sjuklönetidsom företagarna tvingas betala för, den förtida mom-sinbetalningen, återställarna i arbetsrätten och dub-belbeskattningen. Inrättandet av en sjätte ärbara ett i raden av företagsfientliga och inte tillväxt-främjande regeringsförslag.Fru talman! Jag yrkar således bifall till reservatio-nen vid betänkandet.Anf. 3 DAG ()Fru talman! I näringsutskottets betänkande nr 171behandlas frågan om en sjätte samtändringar i placeringsreglerna för första till tredjefondstyrelserna.Redan från början vill jag tala om att jag tillstyr-ker näringsutskottets hemställan i dess helhet samtavstyrker den gemensamma reservationen från Mode-raterna, och . Skälet tilldetta kommer att framgå av mitt kommande anföran-de.Jag vill berätta litet grand om det som ingår i be-tänkandet. Där tas i huvudsak följande frågor upp:1. Den nuvarande avvecklingsfondstyrelsen, sominrättades 1992, Fond 92-94, permanentas inom AP-fonden och byter namn till sjätte fondstyrelsen.2. För att öka möjligheten till ökat riskkapitalfrämst för de små och medelstora företagen skall dennya sjätte fondstyrelsen förvalta 10 miljarder, somfonden skall kunna köpa aktier för.3. Placering av de medel som sjätte fondstyrelsenförvaltar skall i huvudsak ske i svenska aktier. Ak-tieköp i företag med miljöprofil eftersträvas.4. För att första till tredje fondstyrelserna skall hamöjlighet att ge direktlån till näringslivet får sådanalån även upptas i utländsk valuta.5. Första till tredje fondstyrelserna skall även kun-na göra s.k. portföljinvesteringar i svenska och ut-ländska fastighetsbolag samt i utländska fastighets-fonder.6. Utskottet tar ett eget initiativ, innebärande atttidpunkten för avlämnande av respektive fondstyrel-ses årsredovisning flyttas från till den 15februari. Regeringens skrivelse till angåen-de fondstyrelsernas årsredovisningar skall avlämnas iså god till att motionstiden för dessa redovisningarlöper ut före sommaruppehåll. Datum förinlämnande av årsredovisning ändras från den 1 feb-ruari till för att fondstyrelserna skallfå mer tid att arbeta med dessa frågor.Fru talman! har det talats om attdet är de små och medelstora företagen som skallskapa de nya arbetena. På många olika sätt måste nyaarbetstillfällen skapas. Ett av hindren för detta harhela tiden sagts vara - och däri instämmer näringsut-skottet - att det saknas riskvilligt kapital. Med ensjätte kommer att ställastill förfogande för köp av aktier eller för emittering avnya aktier i de små och medelstora företagen.Det är viktigt att komma ihåg att det blir helt fri-villigt för företagarna att låta sjätte fondstyrelsen köpain sig i företagen. Ingen skall kunna påstå att det finnsnågot som helst tvång i detta förfarande.En av sjätte fondstyrelsens uppgifter kommer attvara att genom långsiktiga placeringar säkerställaallas våra gemensamma pensionspengar. På så sättkommer en hög avkastning på pengarna att kunnaåstadkommas. Eftersom det finns möjlighet att köpaaktier som ger rösträtt , kan dessa place-ringar ge en ordentlig ekonomisk tillväxt för de be-rörda företagen.Sjätte fondstyrelsen kommer även utan någon be-gränsning att kunna investera i svenska riskkapitalbo-lag. Dessa bolag får då större möjlighet att hjälpa tillmed tillväxten i de små och medelstora företagen.I den gemensamma reservation som ,har avgivit pådenna punkt invänder dessa emot att staten skapar enfond för köp av framför allt aktier.Alla partier i näringsutskottet är överens om attdet fordras mycket kapital till företagen i dessa 10 miljarder finns det privat riskkapi-tal, och det kommer alltid att behövas. Skillnadenmellan utskottets majoritet och reservanterna är attmajoriteten anser att ju fler möjligheter som finns attfå fram riskkapital, desto bättre är det. Vad jag förstårdelar inte reservanterna denna uppfattning.Karin Falkmer talar om fondsocialismen, politiskstyre och om ett återställande av . Jag vet inteom man kan tala om ett återställande av när vii slutet av den borgerliga treårsperioden hade ett bud-getunderskott på . Vårlåneskuld ökade från 650 till omkring 1 300 miljarderkronor. Det gör att varje arbetande svensk skullebehöva betala in för att vi skulle bliav med låneskulden. Då tycker inte jag att man haråterställt . Men det var ju för det hela.Torsten talade om att han inte tror på AP-fondssystemet. Den uppfattningen kan man ju ha.Men vi är överens om att stabila spelregler fordras,och vi är överens om att vi skall ha ett bra före-tagsklimat. Så där tycker jag att vi kanske inte står såoerhört långt ifrån varandra.Fru talman! Med det framförda vill jag än en gångyrka bifall till hemställan i näringsutskottets betän-kande i dess helhet och avslag på den gemensammareservationen från , och kds.Anf. 4 () replikFru talman! visar med stor tydlighetjust den fundamentala skillnad som finns mellanvänstermajoriteten i denna kammare och de tre partiersom står bakom reservationen. Det gäller skillnaden isynen på ägande, företagande och riskkapitalförsörj-ning. Som jag sade i mitt inledningsanförande ärfondförslaget ett instrument som bidrar till ökad stat-lig kontroll. Företagen vill inte ha fondsocialism.Detta visades med övertydlighet under löntagarfonds-debatten. Det finns egentligen inga beräkningar på hurmånga arbetstillfällen, hur många investeringar ochhur många nyetableringar av svenska och utländskaföretag som aldrig kom till stånd i vårt land beroendepå signalerna då om fondsocialism.Lika illa är det att skicka ut signaler om atten ny stor statlig AP-fondstyrelse skall kunna köpaupp av aktierna i ett företag. har vi enfjärde AP-fondstyrelse som kan köpa och enfemte som kan köpa 10. av ett företags aktierkan alltså köpas upp av dessa tre fondstyrelser till-sammans. Detta är en principiell fråga. Det handlarom synen på ägande och synen på vad det är för inci-tament som driver enskilda människor att starta ochdriva företag och anställa människor. Där har densocialdemokratiska regeringen sedan makttillträdetbara genomfört negativa åtgärder som motverkarföretagandet i Sverige.Anf. 5 DAG () replikFru talman! Låt mig börja med att göra en litenrättelse. Detta är alltså inte betänkande nr 171, utandet heter betänkande nr 24. Det var propositionensom hade nr 171.Karin Falkmer talade om en stor AP-fondssatsningoch att företagen inte vill ha den. Jag vet naturligtvisatt det finns många företag som inte vill bli uppköptaav AP-fonden. Med de som vill det och de som vill haresurser kan bli det. Detta är ett frivilligt system därman ställer ett riskkapital på till förfo-gande för svensk företagsamhet. Jag kan inte förstå är upprörd över detta. Det är frivilligt för de härföretagen att komma i åtnjutande av detta. Vill deinte, så slipper de - så enkelt är det. Jag förstår inteatt man kallar det för en statlig styrning. Det låterkonstigt i sammanhanget.Jag vet att det är oerhört viktigt med enskilt ägan-de. En del vill inte bli uppköpta, en del vill vara en-samma, en del vill jobba i en stor grupp och en delvill att andra kommer in med riskvilligt kapital. Det äringet konstigt med det. Ni är så fruktansvärt koncent-rerade på att kalla detta för fondsocialism. Det kanman inte göra. Samhället ställer 10 miljarder till för-fogande, och det är frivilligt att gå in i det. Jag förstårinte vad som är problemet med det. Det talas om30 %. Det skall ju vara pengar som gör nytta. Detskall inte vara småpengar. Då är det ingen meningmed det hela.Det fordras riskvilligt kapital i svenskt näringsliv.Det här är ett sätt att tillföra det. Det finns andra sättatt få tillskott på den privata sidan, t.ex. genom risk-kapitalbolag. Men det behövs massvis med pengar,och här ställer vi i samhället upp med de pengarnaoch hjälper till där man vill ha den hjälpen. Det ärmycket enkelt.Anf. 6 () replikFru talman! som löntagarfonderoch den femte , och det sjätte, hardiskuterats har socialdemokraterna motiverat sinaförslag på olika sätt. De har aldrig erkänt att kärnan ideras förslag handlar om en ökning av statens möjlig-heter att kontrollera det svenska näringslivet. Även nuundviker detta och duckar inför frågan.Men visar med stor tydlighet enbristande förståelse för vad det innebär att vara före-tagare i - att som enskild människa ha en idé,vilja och våga satsa på den och sedan också vågaanställa människor. Där tror att en storstatlig fond som ställer kapital till förfogande för attöverta ägandet är något slags lösning. Men kan verk-ligen på allvar tro att näringsklimatet ivårt land förbättras genom att fondkapital ställs tillförfogande för att öka statens ägande och kontroll inäringslivet? I mina öron låter det helt otroligt ochaningslöst.Detta är en principiellt viktig fråga där gränslinjengår mellan en vänstermajoritet i denna riksdag och detre borgerliga partierna. Skillnaden ligger i synen påägandet, på företagaren som individ och på vilkadrivkrafter som skapar de nya arbetena. Det är därden socialdemokratiska regeringen sedanmaktövertagandet försämrat möjligheterna för till-komst av nya arbeten, trots att socialdemokraternasäger att det stora problemet är arbetslösheten.Det är upprörande att man inte förstår villkoren förföretagen och vilken betydelse politiken har för job-ben.Anf. 7 DAG () replikFru talman! Det är lätt att det blir upprepningar idebatten. Vi står ju så långt ifrån varandra. KarinFalkmer talar om fondsocialismen, och jagtalar om att vi ger en möjlighet för företag att utnyttjapengar som samhället ställer till förfogande. Det ärtvå helt skilda saker vi talar om.Motivet är naturligtvis inte att staten eller samhäl-let skall gå in och kontrollera och styra i detalj. Sam-hället har en möjlighet att hjälpa till med riskkapitalsom dessa företag behöver. Låt mig än en gång sägaatt detta är frivilligt för företagen. Det är ingen sombehöver anlita den . Det är ingen sombehöver lyfta ett enda öre därifrån. Det är ingen sombehöver få in den som någon formav ägare. Vi måste komma ihåg detta. Jag kan inteförstå att man kan bli upprörd över att det ges möjlig-heter till att utnyttja ett frivilligt system och kallar detför fondsocialism. Det är väldigt konstigt.Sedan har vi frågan om synen på företagen. Jagtror att väldigt många här i kammaren är ganska insat-ta i just synen på företagen. Jag delar delvis KarinFalkmers uppfattning. Det är viktigt att människor fårkänna att de styr och ställer i företagen. Men låt migän en gång säga att samhället har möjlighet att ge deföretag som vill pengar att användas som riskkapital.Det handlar inte om någon styrning i det här samman-hanget.Anf. 8 ()Fru talman! betonar frivilligheten idet här AP-fondssocialismsystemet. Jag höll på attsäga: Fattas bara annat! Fattas bara att staten skulle gåin och aggressivt och offensivt köpa upp småföreta-gen! Det finns väl ingen ens i den yttersta av-grundsvänstern som kan tänka en sådan tanke. Menbara det faktum att gång på gång betonarfrivilligheten visar att tanken ändå finns.Dag Ericson, som själv är småföretagare, och jagär överens om att det behövs enkla och stabila spel-regler för småföretagen. Men har småföretagarna iSverige frågat efter en sjätte ? Önskar desvenska småföretagarna en sjätte ? Blir detett bättre företagarklimat med en sjätte ?Dag Ericson gör en historieskrivning som jag bliralltmer irriterad över. Socialdemokraterna drar denjämt, varje gång det är debatt här i kammaren.Jag stod på torget i under valrörelsen 1991då skådade ljuset i tunneln. Vad var detför ett ljus? Jo, arbetslöshetsmörkret hade börjat sän-ka sig över under de socialdemokratiska re-geringsåren , och såg AllanLarsson ljuset i tunneln. Vi vet vad det var för ljus.Den grund som Socialdemokraterna lade i slutetav 80-talet och störtade i enavgrund av arbetslöshet och bekymmer. Den borgerli-ga regeringen lyckades vända detta så smått, men nuär vi åter i det djupaste tunnelmörkret.Jag hoppas att socialdemokraterna håller sig förgoda för att fortsätta med den här förfalskningen avhistorien. Jag upprepar min fråga till Dag Ericson:Har de svenska småföretagarna verkligen frågat efteren ny AP-fond?Anf. 9 DAG ()Fru talman! frågade om de småföretagen har efterfrågat en sjätte . De harfrågat efter möjlighet att få riskvilligt kapital. Beho-ven och önskemålen är oerhört stora. Detta är bara ettsätt att delvis uppfylla de önskemålen. Det är ingetstort sätt utan bara ett litet sätt att få fram mera peng-ar. På det viset har de svenska företagen frågat efterriskkapital.Hur det sedan utformas exakt tror jag att de flestaföretag är relativt ointresserade av. En del tycker attdetta är ett bra system, medan många säkert tycker attdet inte är speciellt bra och vill att andra skall gå inmed riskkapital. Detta är bara ett system.Torsten sade att jag betonade frivillighe-ten så mycket. Det gör jag för att bemöta påståendetfrån om att det rör sig om fondsocia-lism och styrande. Det är därför jag gång på gångtalar om att detta system är frivilligt. Det är ingetstyrande eller beslutande.Torsten tog också upp min historieskriv-ning. Det var också ett svar på påstå-ende att var återställt 1991-1994 i dessafrågor. Det var det inte. Resultatet blev just det jagtalade om, stora underskott m.m. Det var detta jagsvarade på.Jag tycker också ganska ofta att vi kunde slutamed historieskrivning, så länge man talar om att lan-det inte var återställt . Det blevmycket sämre, och det är viktigt att komma ihåg.Anf. 10 ()Fru talman! Småföretagarna frågar efter riskkapi-tal - därom är vi överens. Men jag har inte hört någonsmåföretagare i detta land, utom möjligen Dag Eric-son, som frågar efter AP-fondspengar.Dessutom är AP-fondspengarna pensionärernaspengar. De skall förvaltas på ett tryggt sätt som gerhög avkastning. Det stämmer inte med min bild avvad riskkapital är. Med riskkapital tar man risker, ochman kan inte kräva så hög avkastning av det.