prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — De ändrade reglerna föreslås träda i kraftden 1 juli 1996.Den rekommendation nämner i sininterpellation handlar främst om betalningsfrister somavtalas vid handelstransaktioner mellan företag (EGTnr L 127, , s. 19 och EGT nr C 144,, s. 3). I en av artiklarna uttalarkommissionen sig dock även om momsen. Kommis-sionen säger att medlemsstaterna, inom ramen förEG:s sjätte momsdirektiv, skall föreskriva så fördel-aktiga villkor som möjligt för de små och medelstoraföretagen.Detta kan, enligt kommissionen, innebära att det,åtminstone för de små företagen, ges en möjlighet attskjuta upp betalningen av moms till dess betalningerhållits. Det kan även innebära att man tillåter småföretag att lämna in momsdeklarationer efter längreperioder.De svenska reglerna ger en möjlighet för de företagsom har en årsomsättning upp till 20 basbelopp,, att i sin bokföring tillämpa bokslutsmeto-den. Den innebär att momsen under löpande bokfö-ringsår inte behöver betalas till staten förrän företageterhållit betalning från kunden. Vad gäller längre re-dovisningsperioder tillåter de svenska reglerna attföretag med beskattningsunderlag understigande 1miljon kronor lämnar momsredovisning en gång omåret.Regeringen anser därför att de svenska reglerna ärväl förenliga med de rekommendationer som kom-missionen har gett. Att vidta ytterligare åtgärder,utöver höjningen av gränsen för vilka som skall re-dovisa momsen , är med hänsyn till detstatsfinansiella läget inte heller möjligt.Anf. 169 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Jag delar dock inte uppfattningen att de svens-ka reglerna skulle vara väl förenliga med EU-rekommendationerna, vilka vill underlätta för småfö-retagen genom att de kan skjuta upp betalning avmoms till dess betalning erhållits från kunden.Kommissionen kommer att se över hur medlems-länderna har följt upp dessa rekommendationer. Se-nast skall en rapport skickas inmed alla aspekter på rekommendationerna.Jag är nyfiken på hur regeringen tänker följa uppeffekten av de svenska momsinbetalningsreglernainför denna redovisning.Det är naturligtvis glädjande att regeringen tog in-tryck av den massiva kritiken mot den tidigarelagdamomsinbetalningen och att man höjer gränsen förvilka som skall redovisa momsen den femte i andramånaden efter redovisningsperiodens utgång från tiomiljoner i årligt beskattningsunderlag till 40 miljonerkronor fr.o.m. . Ur principiell synpunktkvarstår dock kritiken mot att man tar ut skatt innanföretagen har fått betalt av sina kunder. Jag anser atthela regeln om förtida momsinbetalning borde avskaf-fas.En orättfärdig princip blir inte mindre orättfärdigför att den drabbar färre företag. Anser verkligenstatsrådet att det är rimligt att ett företag skall behövaleverera in moms i förskott, dvs. innan företaget harfått betalt av sina kunder?Med de nya reglerna drabbas fortfarande 9 000 fö-retag. Många hemmamarknadsföretag drabbas, och deär redan nu hårt pressade av den låga inhemska efter-frågan. Den genomsnittliga likviditetsindragningen är950 . För att klara av det försöker företagen fånya krediter så att de kan förskottera moms till staten.Det är inte lätt alla gånger. Om de väl får krediterinnebär det också minskade investeringar och högrepriser.När man sätter upp en gräns - som i det här falletpå 40 miljoner - blir själva gränsen ett tillväxthinder.Skrämmer inte det statsrådet? Fler företagare somligger runt 38-39 miljoner säger också att de intekommer att öka omsättningen, eftersom det finns riskatt de, som de säger, drar på sig extra straffkostnaderför momsen vid en expansion. Det är faktiskt interiktigt klokt att det är så i ett land som behöver 3 000nya jobb om arbetslösheten skall kunna hal-veras . Om det skall bli möjligt får viinte ha några tillväxthinder.Dessutom uppstår konkurrensnackdelar för demsom hamnar ovanför 40-miljonersstrecket visavi demsom kommer under detta.Den här uppsnabbningen av momsinbetalningarnafrån två till en månad, som infördes harsom sagt ökat påfrestningarna på likviditeten hos fleradetaljhandelsföretag i landet. För vissa företag uppstårs.k. Det gäller inte minst företag somgör säsongsmässiga inköp. För de företagen är detviktigt att den negativa momsen återbetalas på det sättsom lagstiftaren har avsett, dvs. Menunder senare tid har det rapporterats att seriösa företaghar haft stora svårigheter att inom rimlig tid återfåberättigad moms.Skattemyndigheterna har hänvisat till kravet på ut-redning, vilken har dröjt. Det har inneburit stora pro-blem för många företag i detaljhandeln.Är statsrådet beredd att vidta de åtgärder somkrävs för att s.k. negativ moms inte skall åsamkaföretagarna problem? Avsikten kan ju inte vara attseriösa små och medelstora företags fortlevnad skallriskeras på grund av skattemyndigheternas bristandehastighet i kontrollen.Anf. 170 Statsrådet ()Herr talman! tar upp en fråga somär väl bekant i kammaren, nämligen den om företa-gens momsregler.Jag tycker att jag och den regering som jag tillhörhar visat en lyhördhet för argumentationen kringmomsbetalningarna när vi höjde beloppsgränsen från10 till 40 miljoner. Den grundläggande argumentatio-nen för att staten behövde strama upp kreditvillkorennär det gäller den här typen av skatteuppbörd kvarstårju.Vi är på väg att ta landet ur ett statsfinansiellt mo-ras. Då är naturligtvis regeringen och riksdagentvungna att gå igenom alla typer av utgifter och in-komster. Man skall göra en avvägning om det går attspara här och om det går att öka en inkomst där. Var-för gör man detta? Jo, det gör man naturligtvis för skall få ihop en budget så att räntornafaller och företagen får bättre villkor.Företagen skulle inte vara hjälpta av att regeringenför en slapp budgetpolitik med höga räntor och en lågefterfrågan som följd.Men det är klart att den kritik som kom mot för-slaget hade en viss relevans. Därför har vi också tagittill oss kritik och ändrat. Därmed är det inget tvivelom att vi väl uppfyller den typen av rekommendationsom ger.I en kommentar till den här rekommendationen,räknar kommissionen upp ett antal länder och visarungefär vad de har för lättnader. I får före-tag med en omsättning upp till motsvarande 1,1 mil-jon kronor tillämpa kontantmetoden. I handlardet om 20 basbelopp, . Jag vet inte omgränsen går någonstans här emellan för vad tycker är förenligt med EU-rekommendationerna.Det är viktigt att staten inte har för lång kredittidnär det gäller skatteuppbörden. Det är också viktigt attvi har regler som gör att företagsamheten mår väl ochkan expandera. Dessa två saker har vi försökt förenagenom de förslag till förändringar som vi lade fram ivårpropositionen.När det gäller fråga om negativmoms är också min uppfattning att den skall betalastillbaka skyndsamt. Men den skall naturligtvis ocksåbetalas tillbaka korrekt.Det är klart att skattemyndigheterna har anledningatt se över momsutbetalningar i vissa fall. Vi har juockså en diskussion om att negativ moms har betalatsut på inkorrekta grunder. Den här typen av avväg-ningar måste naturligtvis myndigheten göra. Det trorjag att både och jag är överens om.Men det är viktigt att det skall vara en skyndsamåterbetalning.Anf. 171 ()Herr talman! Det är riktigt att regeringen har visatlyhördhet. Det tycker jag är bra, men jag tycker hade kunnat gå ännu längre. Inte heller vi vill hanågon slapp budgetpolitik. Men det är skillnad mellanatt spara här och där och att spara så att man får endålig tillväxtpolitik.Statsrådet nämnde att de svenska reglerna tillåteratt företag med beskattningsunderlag understigande 1miljon kronor kan lämna momsredovisning en gångom året. Det gäller inte för handelsbolag. De lämnarinte någon särskild självdeklaration och tillåts integöra någon helårsredovisning av mervärdesskatt. Dethar och jag uppmärksammat i en mo-tion.Skatteutskottet har med anledning av den motio-nen uttalat att skatteregler så långt som möjligt börvara neutrala i förhållande till olika rörelseformer ochatt regeringen bör uppmärksammas på detta problemoch återkomma till med ett förslag.När tror statsrådet att ett sådant förslag kan fram-läggas för ?Många företagare har uppmärksammat att statentar betalt - av beloppet - när staten driver inskattepengar åt . Detta är något somföretagen inte får göra vid indrivning av skatt tillstaten. Företagen tar in, räknar ut och betalar momsentill staten utan ersättning.Fram till 1969 fick företagen en bra ersättning föruppbördsarbetet innan skatten betalades in. Men näroms blev moms slopades denna ersättning.I gengäld förlängdes redovisningsperioden från entill . Den månadens ränteintäkt blev enkompensation för den betungande administrationenkring inbetalningen. Men med de nya momsreglernaförsvann den kompensationen.Anser statsrådet att det är rätt och riktigt att olikaprinciper gäller i det fall staten utför arbetet eller i detfall företagen utför arbetet? I båda fallen gäller juskatter eller avgifter.Anf. 172 Statsrådet ()Herr talman! Jag är av den övertygelsen att företa-gen har allt att vinna på att staten får sin ekonomi attgå ihop. Även i det här fallet kan jag naturligtvis inseatt företagare inte är glada över att drabbas av den härtypen av förändrade regler, fast de som ligger mellan10 och 40 miljoner i omsättning säkert känner sigglada . Men effekterna sammanlagt - det är desom är intressanta för dem - kan mycket väl bli posi-tiva när det handlar om att staten får grepp om eko-nomin och räntorna faller.Isa tar upp ett viktigt spörsmål till. Dethandlar om handelsbolagen. Där kan jag lämna be-skedet att regeringen ser över de här reglerna ochavser att komma med förslag om eventuella föränd-ringar. Jag kan inte säga exakt när de föränd-ringarna kommer. Det sker nu ett beredningsarbete iregeringskansliet. Men det är en viktig poäng som IsaHalvarsson har, att handelsbolagen i det här samman-hanget blir litet klämda. Det ser vi över.Anf. 173 ()Herr talman! Jag får tacka för det beskedet och ba-ra konstatera att vi inte ser på samma sätt på företag-samheten och dess möjligheter att leda urkrisen.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på interpellation 1995/96:246 omskattepolitikenAnf. 174 Statsrådet ()Herr talman! har frågat migom regeringen nu är beredd att justera skattereformenför att återinföra principen skatt efter bärkraft, om-pröva sin inställning till egenavgifter och i allt vä-sentligt finansiera framtidens trygghetssystem medprogressiva skatter och arbetsgivaravgifter. Han harockså frågat mig när regeringen tänker genomföra etttidigare aviserat slopande av taket för uttag av ege-navgifter.Regeringen har i vårpropositionen gjort en preli-minär bedömning av skattereform,baserad på utvärderingen från . Regeringenkonstaterar där att reformen med några undantag givitde åsyftade resultaten. Undantagen gäller dels finansi-eringen, åtminstone i ett kort tidsperspektiv, dels detfördelningspolitiska utfallet. För den tiondel av hus-hållen som har de högsta inkomsterna har utfalletblivit något bättre än vad som avsågs. Till bilden höratt inte kunnat beakta hur en återstående fi-nansiering skulle påverka den fördelningspolitiskabilden.I sin bedömning konstaterade regeringen också attvillkoret i skattereformen, att höginkomsttagarnaskulle betala sina egna skattesänkningar, av allt attdöma inte är uppfyllt. har den tillfälligavärnskatten bidragit till en bättre fördelningsprofil.Värnskatten kommer enligt gällande lagstiftning attupphöra . Regeringen har dock dek-larerat att man kommer att föreslå hur detsamlade skatte- och avgiftsuttaget för höginkomstta-gare skall justeras för att en bättre fördelningsprofilskall uppnås.En del av första fråga gällerom regeringen nu är beredd att genomföra justeringari skattereformen. Jag vill erinra om att det har gåttknappt vårpropositionen överlämna-des till , att värnskatten upphör först och, framför allt, att det krävs fortsat-ta analyser för att det skall vara möjligt att avgöravilka åtgärder som lämpligen bör vidtas. Innan denödvändiga analyserna har gjorts är det inte menings-fullt att spekulera kring olika alternativ, ej heller kringdet tar upp i sin tredje fråga,nämligen ett slopande av taket för allmänna egenav-gifter. Detta är ett alternativ, även om regeringen intehar aviserat något sådant beslut. Fortsatta analyseroch bedömningar får visa om detta är den mest lämp-liga åtgärden.Jag anser att principen om skatt efter bärkraft ären central skattepolitisk princip. I 1990-1991 årsskattereform värnades den principen. Olika bas-breddningar riktade mot kapitalägare och höginkomst-tagare syftade till att fullt ut balansera minskningen avden formella progressiviteten genom sänkta skattesat-ser. Som tidigare konstaterats har av allt att dömadenna ambition inte helt och hållet förverkligats. Jagvill dock erinra om att regeringen sedan sitt tillträde1994, utöver att återställa de centrala avvikelser frånskattereformen som gjordes under den förra mandat-perioden, också presenterat förslag som bygger påprincipen om skatt efter bärkraft. Den höjda avkast-ningsskatten på pensionssparande är ett exempel ochbegränsningen av avdragsrätten för pensionsförsäk-ringspremier ett annat på att fördelningsmässiga hän-syn varit viktiga inslag vid den nödvändiga saneringenav de offentliga finanserna.I sin andra fråga tar upp hu-ruvida regeringen är beredd att ompröva sin inställ-ning till egenavgifter till förmån för en återgång tillarbetsgivaravgifter. Som själv ärmedveten om aktualiseras här en avvägning mellanfördelningshänsyn och önskemål att åstadkomma enklarare koppling mellan avgifter och förmåner i soci-alförsäkringssystemet. Jag kan hålla med om att införandet av allmänna egenavgifterär ett problem i det att de höjt skatteuttaget på arbete iförhållande till vad som avsågs i skattereformen.Samtidigt har de varit nödvändiga inslag i förstärk-ningen av de offentliga finanserna.Allmänna egenavgifter började införas som ett re-sultat av krisuppgörelser och ingick som endel i försvaret av den fasta kronkursen. Ett alternativtill egenavgifter hade varit starkare krav på återhåll-samma löneuppgörelser och ökade vinster för företa-gen. Egenavgifterna innebar i stället att en viss del avlöneökningarna absorberades av ett höjt avgiftsuttag.Detta bidrog till finansieringen av offentliga åtagan-den.Bengt Silfverstrand tar upp avdragsgillheten hosegenavgifterna som ett problem, särskilt i kombina-tion med taket för avgiftsuttaget. Vad gäller av-dragsgillheten bör två förhållanden noteras. Det förstaär att avgifterna åtminstone till en del ger förmånersom är skattepliktiga. Det är en viktig princip i skatte-och avgiftssystemet att skatteplikt balanseras av av-dragsgillhet. Det andra förhållandet gäller vid enjämförelse med arbetsgivaravgifterna, som ju BengtSilfverstrand vill se en full återgång till. Även om detinte följer av någon lagstiftning kommer även arbets-givaravgifter att reducera inkomstskatten genom atthöjda arbetsgivaravgifter åtminstone på längre sikttenderar att reducera tillväxten i löner och därmedunderlaget för inkomstskatt. Även om denna effektinte är lika mekanisk och tydlig som för egenavgifter-na finns effekten där. Man skall alltså inte överdrivaskillnaden mellan egenavgifter och arbetsgivaravgif-ter i detta hänseende. En väsentlig skillnad är dock attdet av administrativa skäl är utomordentligt svårt atttillämpa ett tak för uttag av arbetsgivaravgifter, vilketvar ett avgörande motiv för att ett sådant system över-gavs i början av 80-talet.Bengt Silfverstrands fråga om ett slopat tak föregenavgifter har givetvis en koppling till finansiering-en av det framtida pensionssystemet. Till denna frågaavser regeringen att återkomma i ett annat samman-hang.Anf. 175 ()Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation. Det man å ena sidan kanbeklaga är att när centrala skattepolitiska frågor disku-teras finns inte de stora kritikerna och belackarna avskattepolitiken på plats. Jag tänker då på Moderatasamlingspartiet. Å andra sidan kan förhoppningsvis endebatt som sker mellan socialdemokrater, med grund-synen att skatt skall utgå efter bärkraft, bli mer kon-struktiv och de värsta övertonerna kan hållas borta.Jag har ställt mina frågor mot bakgrund av allttydligare signaler om att inkomst- och välfärdsklyf-torna ökar kraftigt. Det gäller i såväl som iEuropa i övrigt och i . För att få ett internatio-nellt perspektiv på mina slutsatser vill jag bl.a. hänvi-sa till en intressant artikel i av EthanKapstein, Director of Studies at konstaterar bl.a. att växande inkomst-skillnader har givit upphov till ett kraftigt ökandeantal fattiga förvärvsarbetande i hela den industriali-serade världen. Han slår också fast att samma tendensär uppenbar i , t.ex. i , och pekarsärskilt även på det mest jämställda landet, Sverige.Samma slutsatser om stigande inkomstklyftor kanutläsas av siffror från . Denrelativa fattigdomen i har fördubblats sedan1983.Samtidigt som dessa fakta läggs på bordet domi-neras diskussionen i vårt land av debattörer som troratt stora inkomstskillnader och avreglerad arbets-marknad är nödvändiga för att stimulera drivkrafternatill arbete och tillväxt. Såväl internationella somsvenska forskningsrapporter visar tvärtemot att ländermed jämn inkomstfördelning har en snabbare tillväxtän länder med stora inkomstskillnader.Herr talman! Jag är allvarligt oroad över de väx-ande välfärdsklyftorna i och jag hoppas attmin oro delas av . Interpellationssvarettalar inte entydigt i denna riktning, varför jag är tack-sam för mer preciserade kommentarer.När statsrådet hävdar att skattereformen "mednågra undantag givit de åsyftade resultaten" vill jagkonstatera att ett undantag, den kraftiga underfinansi-eringen, inte är helt obetydligt eftersom denna under-finansiering ju förklarar en stor del av underskottet istatsfinanserna, som i sin tur till inte oväsentlig delfått bäras av grupper med svag betalningsförmåga.Thomas hänvisar till att vårpropositionenavlämnats , till att värnskat-ten upphör först och till behovet av fortsattaanalyser innan en justering av skattepolitiken kangenomföras. Jag deltog själv i Företagsskatteutred-ningen och hade därvid också, eftersom vi samkördemed , en mycket god inblicki arbetet, vilket var mycket intressant och lärorikt. Jaghar också haft ett intresse av att följa upp vad somegentligen sedan hände.Jag vill erinra om att skattereformen varit i kraft och att egenavgifter i socialför-säkringssystemet tillämpats . Skall jag tolkastatsrådets kommentar på denna punkt så att vi skallbehöva vänta ända till 1999 innan det kan bli aktuelltmed en nödvändig fördelningspolitisk justering avskattepolitiken, eller kan statsrådet säga något merapreciserat om när uppenbarligen nödvändiga fördel-ningspolitiska åtgärder kommer att vidtas?Anf. 176 Statsrådet ()Herr talman! Jag delar verkligen oro för att inkomstklyftorna ökar, något somsker i stort sett över hela västvärlden. Det finns mångaorsaker till det.Även i ser vi ökade inkomstklyftor, ochde absolut mest grundläggande orsakerna är natur-ligtvis arbetslösheten och den depression som vi gickin i. Arbetslöshet slår alltid hårdast mot dem som harminst utbildning och som är fattigast i samhället. Dethar vi fått ett mycket brutalt bevis på även i Sverigeunder senare år. skall vi komma ihåg attSverige fortfarande har en mycket liten spridning avdisponibel inkomst jämfört med alla andra länder hurman än jämför. Orsaken till denna låga spridning ärnaturligtvis en solidarisk lönepolitik och den effektden har haft under i , en hög för-värvsfrekvens bland kvinnor, ett progressivt skattesys-tem naturligtvis och pensionssystem och omfattandetransfereringar. Att titta på fördelningspolitiken ärmer komplicerat än att bara titta på skatteskalan.Jag skulle vilja framhålla en faktor som har betyttmycket för men som också skulle kunna varaen oerhört viktig fördelningspolitisk insats i . Det finns knappast någon faktor,skulle jag tro, som på lång sikt skulle kunna ha en sårevolutionerande inverkan på människors livsvillkorsom utbildningspolitik.Skattepolitik är viktigt också. Skatter har varitviktiga i ett saneringsarbete. Vi har tillsammans arbe-tat för att få en rättvis profil i saneringsarbetet, och dåär det oundvikligt att använda sig av skatter. När dethandlar om att reducera offentliga utgifter är det svårtatt undvika att det drabbar dem som har det sämstställt. Det vet vi. Våra välfärdssystem är uppbyggdaså att de som har det sämst ställt är mest beroende avdem.Jag delar oron över inkomstklyftorna, men jagtycker kanske inte att det är självklart att man bara serpå skattesystemet när man skall bekämpa oroandeklyftor mellan människor. Jag skulle vilja föra överfokus på utbildningspolitiken. Där gör vi stora insatsernu med 100 000 nya utbildningsplatser, framför allt ikomvux.När det gäller skattereformen skulle jag gärna in-ledningsvis vilja säga att skattereformen för mig är enmycket viktig reform för . Där har vi en grundsom kommer att vara mycket bra i en framtida godekonomisk utveckling. Den har i ett slag tagit bort -det är viktigt när man tittar på utvärderingen - mångaav de skatteplaneringsmöjligheter som fanns och somnaturligtvis var lättast att använda för dem som hadestora inkomster och som kunde dribbla mellan kapital-inkomster och arbetsinkomster. Det var också enfördelningspolitiskt viktig insats.En av de negativa sidorna av skattereformen varnaturligtvis underfinansieringen. skall man inte sehelt okomplicerat på den. Det är klart att underfinan-sieringen måste rättas till, och det har ju regeringengjort till stora delar genom en del av de skattehöjning-ar som vi har genomfört förutom att vi har återställtskattereformen. Men den kom i ett läge då det antag-ligen också var en viss stimulans av efterfrågan, pre-cis i inledningen av 1991 då vi gick in i lågkonjunktu-ren. Att som den borgerliga regeringen sedan inteansvarsfullt se till att höja skatter när man kom in itider då man skulle sanera budgeten var däremot na-turligtvis ett ödesdigert misstag. Vi har ju också höjtskatter , så den delen av skattereformenhåller vi på att åtgärda, det kan vi säga.På frågan om när den justering som regeringenaviserar kommer, vill jag säga att jag menar att denvärnskatt som verkar, verkar fullt ut som en juste-ring av den brist som finns i fördelningspolitiken iskattereformen. Krafterna skall inriktas på hur vifortsättningsvis skall få ett rättvist skattesystem, ävenefter värnskattens avskaffande.Anf. 177 ()Herr talman! Jag kunde inte låta bli att begära or-det när jag satt här och lyssnade.Thomas presenterar här någon sorts gyllenenyckel som skall öppna alla dörrar. Det är att satsamer på utbildning. Jag tycker att det tar upp är oerhört viktigt: Vi måste minskaorättvisorna och löneklyftorna om vi vill ha ett soli-dariskt samhälle. Jag tror inte att det att fokusera påutbildningspolitiken är det rätta. Alla kan vi inte, ochalla vill vi förmodligen inte heller, bli jurister ellerläkare. Vi vill jobba med olika saker. Det viktiga äratt vi faktiskt kan göra detta också. Det är också entyp av frihet.Thomas hänvisade till att vi har ett av värl-dens mest progressiva skattesystem. Jag har undersöktdet system man har i . Där har man ettmycket mer progressivt skattesystem än det vi har iSverige, och den modellen kanske kan vara intressantatt titta på för . Det man tittar på där ärdels skatten, dels de avgifter man betalar: Högin-komsttagare betalar mer än i och låginkomst-tagare betalar mindre än i Sverige.Miljöpartiet har lagt fram ett förslag. Vi håller påatt titta på om man kan ha en differentierad kommu-nalskatt, just för att minska löneklyftorna. Det voreintressant att höra vad tycker om det.Anf. 178 ()Herr talman! Jag kan först konstatera att vi uppen-barligen har samma verklighetssyn när det gäller vadsom grundar orättvisor och inkomstskillnader. Det ärhelt riktigt att det är arbetslösheten, de växande ut-bildningsklyftorna och skattepolitiken. Det är en bragrund att stå på inför en fortsatt konstruktiv debatt.Till vill jag säga att det inte baraär läkare och jurister som är föremål för omfattandeutbildningssatsningar.