prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Trots detta måsteden borgerliga sidan lämna en reservation för attdemonstrera sin ovilja att på någon punkt kunna ha engemensam uppfattning med majoriteten.Ingen vet om 20 elever är det bästa antalet eleverför att få kallas en skola. Det kan kanske vara 21 eller19 elever. Det viktiga är att även dessa elever gesmöjlighet till flexibla studiegrupper och till socialfostran i olika grupperingar.I beaktande av reservationen ställer jag därför frå-gan om ifall valfrihet för reservanterna endast begrän-sas till valet av skola eller om valfriheten även gällerrätten att få välja olika arbetskamrater vid olika tillfäl-len.Reservationerna 6, 7 och 8 handlar om avgifteroch bidrag. Reservanterna instämmer i utskottsmajori-tetens uppfattning att de fristående skolorna skallkunna verka på samma villkor som kommunala sko-lor.Utskottsmajoriteten anser vidare att den friståendeskolan inte bör ha rätt att ta ut någon elevavgift utövervad som accepteras i den offentliga skolan.Här skiljer sig reservanterna från majoriteten ochanger att en skälig elevavgift kan tillåtas vid en profil-skola. Min fråga är därför följande: Hur kan villkorenbli desamma om den fristående skolan tillåts att ta utelevavgifter medan den kommunala skolan inte tillåtsatt göra det?Reservanterna anser vidare att den fristående sko-lan skall fortsätta att vara en schablonskola. Skälet är- vilket tydligt har redovisats från denna talarstol - ej kan lita på kommunpolitikerna. En stilla und-ran: Tillhör inte kommunpolitikerna samma partiersom rikspolitikerna?Debatten om de fristående skolorna har alltid gälltom schablonen är för hög eller för låg. Jag är överty-gad om att så länge vi vidhåller ett schablontänkandekommer också denna debatt att fortsätta oavsett varman placerar nivån. Detta kommer, som jag sade iinledningen, inte att gynna verksamheten inomskolorna.Kommunerna har olika system för att beräknakostnader. Det ligger i kommunens frihet att ha dennaolikhet. En del system är bättre, en del är sämre. Menhelhetsprognosen visar på en ständig förbättring ochpå en samsyn mellan kommunerna. Det är mina parti-kamrater som innehar kommunalrådsposter i flerakommuner, dock inte i min hemkommun där det är encenterpartist och inte heller i grannkommunen därkommunalrådet är en moderat. Trots partiskillnadernalitar jag på dem, dvs. på att de skall följa detta beslutliksom de följer övriga riksdagsbeslut.Min fråga är därför: Är det verkligen rädslan föratt era egna partikamrater eller andra partier inte skallfölja beslut som gäller, eller är det rädslanatt utskottsmajoritetens förslag är så bra att ni kom-mer att förlora i er mest ideologiska fråga?I reservation 15 vill inte reservanterna att kommu-nerna skall ha insyn i den fristående skolan.Insyn är för en del människor ett negativt laddatord. För andra innebär det en möjlighet att få visa detsom man är stolt över. Jag hoppas att alla friståendeskolor skall vara stolta över sin verksamhet och medglädje visa densamma.Men jag förutsätter också att den kommunalaskolan visar respekt för den fristående skolans särartoch dess pedagogiska profil. Genom denna samsynkan man stärka förståelsen för våra olika skolformeroch därmed blir de den förebild som skollagen slårfast, nämligen att var och en som verkar inom skolanskall främja aktningen för varje människas egenvärdeoch respekten för vår gemensamma miljö.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande UbU4 och avslag på samtligareservationer.Anf. 43 () replik:Herr talman! tog upp fråganom vi inte litar på våra företrädare ute i kommunerna.Jo, det gör vi, men vi litar inte på de socialdemokra-tiska företrädarna. Som säkertär väl förtrogen med finns det många exempel därsocialdemokratiska kommunalråd - det må vara iBorås eller annorstädes - har varit mycket negativtinställda till fristående skolor. Man har sagt att omman får makten så skall man se till att de försvinnerfrån kommunen.Ett aktuellt exempel på denna frågeställning ärBotkyrka kommun. Där vill ett antal arabiska föräld-rar starta muslimska skolor. går de muslimskaeleverna i den kommunala skolan. De går i hemspråk-sklasser men är också integrerade. Vad har då följdenblivit? Jo, de har tappat både sitt hemspråk ochsvenskan. Men föräldrarna vill inte att deras barnskall bli utbildade för skräpjobb, utan de vill ge bar-nen en rejäl chans. Därför vill de starta friståendeskolor. Detta kan inte kallas för segregation, eftersomBotkyrka kommun är - såvitt jag vet - den mest in-vandrartäta kommunen i hela Sverige.Varför vill man då starta muslimska skolor? Jo,man vill ge sina barn en rejäl chans till en bättre start ilivet. Det borde också socialdemokraterna vara intres-serade av. Men vad hände? Jo, då tillämpande desocialdemokratiska kommunpolitikerna precis deargument som har nämnts här. De har sagt då får ta resurser från den kommunala skolan,och hur skall den i så fall lösa sina behov? De social-demokratiska kommunpolitikerna struntar fullständigti hur det går för de elever i kommunen som behöverdenna undervisning. Man bryr sig inte om dem.Det är detta som är risken med det här förslaget,att skolor, föräldrar och elever blir utlämnade tillkommunalt godtycke och politiskt tyckande. Och detär hämmande för utvecklingen.Anf. 44 ()replik:Herr talman! Samtliga exempel som det här har re-fererats till illustrerar ju vad som har hänt. Man hartagit upp exempel på skolor som har verkat under detgamla ersättningssystemet. Det är just schablonmodel-len som har orsakat alla dessa olika tolkningar.Nu sätter vi eleven i centrum. Alla elever skall habehandlas lika. Det går inte att göra en annan tolkningoch komma till den slutsatsen att eleverna i de fristå-ende skolorna är annorlunda än andra elever.Vad beträffar de olika partiernas inställning tillschablonsystemet har den varierat. När moderaternagick ut i sin stora kampanj för friskolan redovisadeWaldorfskolorna sin statistik. Den visade klart ochentydigt att de moderata kommunpolitikerna inte allsvar benägna att följa den ersättningsnivå som riksda-gen hade fastställt. Det är lätt att skylla enbart påsocialdemokraterna, eftersom det är flera socialdemo-krater som öppet har gått ut i debatten. Men de mode-rater som inte har följt ersättningsnivåerna har valt attkrypa undan och gömma sig och inte stå för det somde tyckte eller ville.I och med detta förslag vill vi inte ha någon debattom schablonmodellen. Jag understryker återigen: Detär eleven och elevens behov som skall styra. De mo-deller och de äskanden som den fristående skolanskall använda sig av skall vara desamma som användsinom den kommunala skolan.Anf. 45 () replik:Herr talman! I är det faktiskt så att desocialdemokratiska politikerna vill att Skolverketskall vänta med att fatta beslut om godkännande tillefter - just för att de själva skallkunna påverka beslutet. Så är den dagsaktuella situa-tionen i Botkyrka.Får jag sedan säga något om en del andra sakersom tog upp i sitt anförande.Hon sade att alla elever är olika och har olika behov.Det är rätt, jag instämmer i det till fullo. Men justdärför måste vi också se till att vi har alternativ inomskolväsendet, både när det gäller de offentliga skolor-na och friskolorna. Jag vill hävda att man, med detförslag som ligger , hämmar detta på alla punk-ter. kan, som vi har sagt tidigare, tillsam-mans med exempelvis kommunen säga nej till etable-ring av en friskola om detta får påtagliga negativaeffekter. Jag måste fråga : Påvilket sätt ser man då till detta med att alla elever harolika behov?Detsamma gäller ju om en friskola är väldigt po-pulär, om den har väldigt bra pedagogik så att mångaelever söker sig dit. Då kan ju faktiskt kommunen,tillsammans med ytterst, dra in rätten tillersättning och dra in godkännandet. På vilket sätt tarman då fasta på elevernas olika behov?Sedan vill jag ta upp detta med handikappade ele-ver. Det är tydligen väldigt frustrerande för IngegerdWärnersson. Hon citerade och vad viskrev i den borgerliga propositionen. Men den storaskillnaden, herr talman, är att kommunen alltid kanhävda att man får ekonomiska och organisatoriskakonsekvenser och då faktiskt säga nej till handikap-pade elevers rätt att få en fristående skola. Det synsät-tet ställer vi inte upp på.Anf. 46 ()replik:Herr talman! Nej, jag har förstått av debatten att niinte ställer upp på detta när det gäller den friståendeskolan. Då är min fråga: Hur kan säga attett barn som väljer att först gå i en skolaoch sedan att gå i en annan skola skall kunna nekasden rätten? Vad är det för skillnad mellan att välja enkommunal skola och en fristående skola om man ärfunktionshindrad? Varför skall inte samma lag gälla ifråga om rätten att välja inom det kommunala skolvä-sendet som gäller i fråga om rätten att välja en fristå-ende skola?Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag tycker att som många andra socialdemokrater har ettattitydproblem när det gäller friskolor. var mandirekt emot dem, nu är det fråga om något slags om-vänd bevisbörda. Friskolor skulle, med det begreppIngegerd använder, vara en sluten värld.Man har en slags föreställning om att detta är någotsom bedrivs av obskyra sekter som tar ut avgifter ochhar som enda syfte att öka segregationen. Detta anserman tills motsatsen kan bevisas. Det är ett attityd-problem gentemot friskolorna. Jag efterlyser en litetmer öppen, nyanserad och verklighetsanknuten syn påfriskolorna. Det verkar nästan som om inte har besökt en friskola, fast det tror jaginte riktigt på.Sedan hoppas jag att en annan sak som IngegerdWärnersson sade kom sig av att tungan slant litetgrand. Det gäller det här med insyn, det här med inte kan vara emot insyn om man inte har någotdölja. Insyn skulle vara bra om man är stolt över attvisa upp sig. Använder man den argumentationen såär det nästan . Med den argu-mentationen skulle man ju kunna åsidosätta all in-tegritet i samhället. Det riktiga måste ju vara attfriskolorna själva avgör när de vill visa upp sin verk-samhet. Det handlar om integritet, och det skall gällafriskolorna också.Jag tror inte riktigt att min tid räcker till, men jaghade velat ställa två frågor. Jag vill i alla fall börjamed något som är intressant, något som är en huvud-fråga. När ni talar om likvärdiga villkor för friskolor-na, är det då inte märkligt att de det berör, friskolornasjälva, inte gillar det system ni föreslår? Är det intemärkligt, om ni vill dem så väl, att de inte förstårdetta? Borde det inte då ringa någon klocka om att dethär kanske inte är så genomtänkt som ni trodde?Anf. 48 ()replik:Herr talman! Jag tror nog att mina attitydproblemnär det gäller friskolan är betydligt mindre än vadFolkpartiets attitydproblem här i är när detgäller deras egna partikamrater. Om man kan stå här iriksdagens talarstol och säga att det är föräldrarnasom skall styra och inte kommunpolitikerna, då und-rar jag: Vem vill vara folkpartist ute i kommunerna?När det gäller problemen med den öppna skolanoch insynen, vill jag säga att jag harkunnat följa processen med den öppna skolan inomgrundskolan. Det tog innan vi kunde öppnadörrarna och visa vad som försiggick inne i klass-rummen. Många var rädda för att visa sin verksamhet.Många ville arbeta ensamma med sina elever. harvi lyckats öppna dörrarna. Vi vågar visa även vad denoffentliga skolan står för. Det jag hoppas på är att detskall gå fortare för de fristående skolorna att öppnasina dörrar, att visa vilka alternativa verksamhetersom förekommer, att bjuda in lärarkolleger från denkommunala skolan och att den kommunala skolanskall bjuda in sina lärarkolleger från den friståendeskolan. Detta är inte en självklarhet. Jag vet att pro-cessen tar tid. Det är därför jag säger att det gäller attha en öppen attityd det här med insyn.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag skall svara frågan om kommunalpolitikerna. Ni missar helt detsom är poängen i den här diskussionen. Jag kanskeinte var tillräckligt tydligt på den punkten. Poängen äratt vi folkpartister och reservanter anser att det skallfastslås här i att rätten att välja skola ärnågot som skall tillkomma alla föräldrar och barn.Anser man det, är det inte rätt att skjuta över ansvaretför beslut om detta till kommunalpolitikerna. Dethandlar inte om huruvida man tilltror socialdemokra-terna eller mer eller mindre - det är felplats! Det här är en rättighet. Det bör vara en rättig-het, och det skall vi fatta beslut om i riksdagen.Vi skall också se till att det erforderliga verktygetför att denna rättighet skall kunna tillämpas, nämligenskolpengen, följer med. Annars är det här en rättighetsom i praktiken inte är värd någonting. Det är det somär poängen - försök inte dribbla bort korten! Det härhandlar om en väsentlig skillnad i synen på vadfriskolorna skall ha för dignitet.Sedan vill jag ta upp det här med likvärdiga vill-kor. Varför, , är det så att varkenvi i oppositionen eller friskolorna själva tycker att detni föreslår är lika bra som en garanterad skolpeng? Ärdet inte litet märkligt att ingen tror er när ni står ochsäger att likvärdiga villkor skall gälla? Hade det intevarit bättre att fortsätta med det system vi har haft,som har fungerat väldigt bra och friskolorna självagillar? Det måste väl ändå vara ett väsentligt inslag iden här debatten vad de som berörs av beslutet tycker.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Det här med huruvida friskolornagillar systemet eller inte är precis vad alla dessa de-batter har handlat om. Gång efter annan drar man uppolika exempel på att man har misslyckats med detnuvarande systemet eller med systemet före det. Jaghar varit på många friskolor och pratat med mångarepresentanter. När man möter dem öga mot öga,tycker många att det här förslaget är bra. Varför sägerman det då inte öppet? Jo, man är fortfarande rädd,och rädslan grundar sig på den erfarenhet man har avatt det nuvarande systemet och systemet före det intehar använts på rätt sätt. Man har inte ute i kommuner-na rätt kunnat tolka vad schablonerna står för.Det är därför vi plockar bort schablonerna. Eleveni den fristående skolan skall bedömas på samma vill-kor som eleven i den kommunala skolan. Det finnsingen fristående skola som vill vara annorlunda. Devill ha samma möjligheter. Eleverna på en av de Wal-dorfskolor som jag besökt kom från den kommunalaskolan. Där hade de hade haft en elevassistent ochspecialresurser, men kommunen gjorde den felaktigatolkningen att när man kommer till en Waldorfskolaär man inte berättigad till detta. Enligt det betänkandesom vi skall ta ställning till här i , kanman inte tolka det på det sättet i fortsättningen. Detblir en omöjlighet.Vi utgår från elevens behov. Har eleven ett behovav en elevassistent i den kommunala skolan följerelevassistenten med när eleven går över till den fristå-ende skolan. Det finns det ingen fristående skola somhar någonting emot. Men de är rädda. Jag har respektför den rädslan.Det är min och mina partikamraters uppgift att setill att den rädslan försvinner. Vi har en stor uppgiftgentemot alla våra partikamrater ute i kommunerna attfå ut betänkandet och ge tolkningen för vad det stårför. Där har också en skyldighet mot sinafolkpartistiska partikamrater. Då kanske han ocksåkan lita på dem.Anf. 51 () re-plik:Herr talman! svarade inte påfrågan jag ställde. Hon försökte inte ens en gång attsvara på den. säger att viinte vill ha en debatt om schablonen. Jag tror att detblir en debatt ändå.Frågan måste vara: Om det nu är så fel med en ga-rantinivå, varför röstade i så fall övriga socialdemokrater i kammaren för baradrygt för precis samma sorts schablonbi-drag? Vad var det som hände somså fullständigt ändrade bedömningen och gjorde att nikom fram till att det var en felaktig uppfattning nihade haft ? Det undrarjag.Försök inte säga att det är ett motstånd mot insyn iden reservation som vi har skrivit. Det är bara ett sättatt tala om att man faktiskt skall hålla någon ordningpå vem som gör vad. Det är uppgift attsköta insyn och tillsyn. Med ert sätt att fördela roller-na blir kommunen den som skall avgöra bidragen tillde fristående skolorna, den som skall vara till-synsmyndighet och dessutom, med propositionensegna ord, konkurrenten till de fristående skolorna. Detär sannerligen att blanda ihop rollerna och göra detsvårare att vara kommunpolitiker.Tills sist tycker jag att det var provocerande närIngegerd ville antyda att det skulle varaett försök att blåsa upp ideologiska motsättningar somavgjort reservationernas innehåll. Är det någonting nifår är det just ideologiska motsättningar. Det finnsideologiska skillnader. Det beror på att vi i Center-partiet har en annan uppfattning när det gäller mång-fald och valfrihet än Socialdemokraterna. Det vi gjor-de för ett drygt år sedan var att överbrygga de skillna-derna, inte att försöka släta ut dem eller att låtsas bortdem utan överbrygga dem. Det försökte vi att göra,och det hade vi velat fortsätta att göra. Jag tycker attdet är provocerande att antyda något annat.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Det ligger inte direkt i min natur attvara en provocerande människa. Jag känner när And-reas möter mig i repliken att han andas besvikelse. Egentligen tror jag att vi kan förenaoss i den stora besvikelsen att vi inte har lyckats meddenna fråga. Vi kan se den från olika synvinklar.När vi träffade uppgörelsen med vardet vår fulla övertygelse att vi skulle bygga vidare pådenna överenskommelse. Vi lyssnade noga, och viläste vad hade föreslagit i sin motion. Alltdetta som rör elever med särskilda behov, undervis-ningen i hemspråk och skolhälsovården finns med idagens betänkande. Vi har tagit hänsyn till vår gamlaöverenskommelse.Då måste man ställa sig frågan: När gick det snett?Nu gör jag det som man kanske inte skall göra i enriksdagsdebatt; jag riktar mig personligen till AndreasCarlgren. Vi hade en utredning som verkade . I den utredningen fanns en representant frånCenterpartiet. Vi förde vid varje sammanträde endialog om i vilken riktning kommittén skulle arbeta.Jag har största respekt för att de mindre partiernainte i alla utredningar kan ha riksdagsledamöter. Detär en omöjlighet. Men jag förutsätter däremot att endialog sker mellan de olika partiernas representanter ikommittéerna och riksdagspolitikerna. Jag vet inte närni började eller hur ni förde den dialogen. Men eraolika uppfattningar om hur friskolan skulle se ut iframtiden kom innan vi var färdiga med vårutredning.Jag behöver . Någon har sagt att vi borde haännu mer tid till denna utredning. Det fanns inte merutrymme. De räckte inte till. Där lyckadesvi inte att möta varandra. Jag hoppas att detta inteskall upprepa sig i det fortsatta arbetet i utredningaroch kommittéer utan att vi tidigare skall nå en sam-syn.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Återigen besvarar inte IngegerdWärnersson frågan. Vad var det som hände som såändrade bedömningen från någon månad till en an-nan?Jag är inte besviken därför att jag känner mig för-smådd. Det ligger inte för mig. Däremot är jag besvi-ken därför att det går ut över de fristående skolornaoch blåser upp den sorts ideologiska motsättningarom talar så väl om att vi inteborde ha. Det tycker jag är mycket oklokt. Det är påtiden att ni svarar på frågan om vad det var för ändra-de bedömningar.Till sist vill jag säga något om de ord som riktade till mig personligen. Om deantyder att vår linje inte var klar förvånar det migmycket, eftersom jag under hela arbetets gång stod fören mycket klar och konsekvent uppfattning. Jag tän-ker inte använda riksdagsdebatten eller andras besvi-kelse till att beskriva allt som skedde i den här fråganoch de kontakter som togs också från regeringshåll föratt en uppgörelse skulle kunna vara möjlig. Men för-sök inte antyda att vi i inte uppträdde kon-sekvent i den här frågan.Däremot har vi ansträngt oss mer än andra att intehela tiden höja rösten och inte skapa gräl.Vi trodde att det var bäst för de fristående skolornaom det kunde bli en bred lösning. Det misslyckades.Det är negativt inte i första hand för Centerpartietutan i första hand för de fristående skolorna.Anf. 54 ()replik:Herr talman! Vi har fullföljt den överenskommelsesom vi träffade med . Det var steg 1 när detgällde att gå ifrån en schablonmodell för de friståendeskolorna. Det var vårt utgångsläge. I det utgångslägethade inte vid det tillfället någoninvändning. har vi tagit steget fullt ut. Vi harplockat bort procentsatserna, och vi utgår från denenskilde eleven.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är mycket obehagligt när någon iriksdagens talarstol står och antyder att företrädare förandra partier skulle vilja att någon svensk skola skulleha möjlighet att förmedla antidemokratiska tendenser.Det är en oerhört stark anklagelse. Det är att tolka innågot helt annat än det som står i den reservation omvärdegrunden som vi reservanter har enats om.Det handlar helt enkelt om att öppna en möjlighetatt vid sidan av allt det som självklart ställs upp i devanliga läroplanerna också få lägga till någonting,t.ex. att man får vara konfessionell, att man får sägavad man tror. Den möjligheten öppnas genom försla-get. Det är ett bättre sätt att öppna den möjligheten änatt behöva skriva till speciellt att konfessionella sko-lor skall tillåtas.Ingenting annat skall tolkas in i detta, och det vetIngegerd . Men ändå försöker hon göradet till någonting obskyrt, som om vi skulle viljamedverka till att det döljs någonting i fristående sko-lor som inte är demokratiskt. Det tycker jag är mycketobehagligt.Vi måste lita på kommunpolitikerna. Vi måste ut-gå från den verklighet vi ser. Vi kan inte utgå frånnågon annan verklighet när vi skall förändra lagstift-ningen. Det fungerar inte i dagens verklighet. Det ärnästan rörande när påstår att detär schablonsystemet som är problemet.Hur förklarar den förändringi utveckling av fristående skolor som ägde rum underden period när man hade en schablonersättning? Var-för växte det fram nya fristående skolor om detär schablonersättningen som är problemet? Det skullejag vilja ha svar på.När det sedan gäller insyn har det redan sagts, vil-ket också jag vill betona, att vi inte vill komma ifråninsyn. Vi vill att skall stå för den insynen.Det gör det med besked redan i dag.Anf. 56 ()replik:Herr talman! Debatten om den konfessionellaskolan har inte startats av socialdemokratin. Jag varinte medlem av denna ärevördiga församling närbeslutet om Läroplan 94 fattades, men jag kunde följadebatten från min hemkommun. Jag såg med glädjeatt alla partier kunde ena sig kring värdegrunden.Men när vi kom till formuleringarna om huruvidavi skulle föra in vår tro i värdegrunden kom vi i kon-flikt. Jag vet också vilket parti det var som stred fördenna fråga, och det vet också mycketväl. får vi bryta ut den med hänsyn till de lagaroch förordningar som vi har undertecknat. Vi vill göradet tydligt och klart genom att bryta ut just frågan omden konfessionella skolan.Det jag undrar är varför man skriver"väsentligen". Man måste ju mena att man inte ställerupp på alla värdesatser som finns i värdegrunden. Vadär då "väsentligen", och vad är undantaget? Den frå-gan vill jag att svarar på.Anf. 57 () replik:Herr talman! Som så missupp-fattas hela debatten när man talar om värdegrunder.Vi kristdemokrater har heller aldrig velat skriva innågonting om vår svenska tro i de vanliga läroplaner-na. Tvärtom motarbetade vi detta.Vi ville ha en markering av att det är den kristnakulturkretsen som är grunden för den värdegemen-skap vi har här i landet. Men det har ingenting medtro att göra. Det är ett konstaterande, och vi tycker attdet är viktigt att konstatera att även i fort-sättningen tillhör den kristna kulturkretsen.Det har alltså ingenting med trosfrågor att göra,och därför motsatte vi oss också att man skulle behö-va skriva in i läroplanen för att skolanskall vara icke-konfessionell. Det tyckte vi var såsjälvklart att det inte behövde stå.Ingegerd svarade inte på frågan ominsyn, som också gjordes till något obskyrt. Den fri-stående skolan skall inte vara en skola bakom varsdörrar döljer sig okända ting, sade i sitt inlägg.Men det är inte det som vi är ute efter, utan vemsom skall ha insynen.