prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Ingen trordock att detta kommer att kunna ske.Under dessa omständigheter hade det varit viktigtom vi hade kunnat återupprätta vår ambassad i Kins-hasa. Det finns det inte majoritet för det , menjag hoppas att man kan arbeta vidare på den här tan-ken, som ändå flera av partier ställer sigbakom. Jag vill yrka bifall till reservation 1.En annan fråga som jag vill lyfta fram här gällervad man tar upp med anledning av ett förslag frånModeraterna och om att man skall göra enutredning av vilka beskickningar man skall ha utom-lands. Jag vill inte säga att vi odelat ställer oss bakomen ny utredning , men med anledning av detta kanman begära att klart få reda på vilka riktlinjer ochkriterier regeringen och gårefter när de lägger ned vissa ambassader och upprättarnya.Som vi har hört är det en oerhört ojämnfördelning i olika delar av . Man kan verkligenifrågasätta om det finns klara kriterier för hur det harblivit i . Därför behöver man klargöra vilkakriterierna är och hur man fattar besluten. Det är detminsta man kan begära.Som svar på motionerna går man in på hur manhar försökt främja den svenska exporten och inteminst det svenska deltagandet i upphandlingen inomde internationella organisationernas handel och pro-jekt. Det tycker vårt parti är alldeles utmärkt. Mannämner att vi inom FN-systemet, i ochWashington, i den asiatiska och iBryssel, har olika enheter som sysslar med sådanbevakning. Under den förra regeringen infördes ocksåProjektexportsekretariet, vars verksamhet skall främjaatt svenska företag kan vara med på den multinatio-nellt finasierade marknaden.Något som är viktigt i detta sammanhang och sominte framkommer i betänkandet, trots att flera utred-ningar ligger färdiga, är hur vi nu står oss i jämförelsemed andra länder.Det har varit dåligt förut. Har vi nått några fram-steg? Annars tycker jag att man behöver utreda vidarehur vi skall kunna gå framåt på detta område och hurvi skall kunna bli lika framgångsrika som andra länderi detta avseende. Det är också viktigt ur den synpunk-ten att biståndsviljan sviktar hos en del. Då kan manklargöra att det också finns vinster att göra för svens-ka företag och att man på det sättet kan få tillbaka endel av de ansträngningar man gör i samverkan medandra länder.För övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 197 ():Herr talman! behandlar i dettabetänkande regeringens framställan i statsverkspro-positionen avseende anslagsbehov under utgiftsområ-de 5, utrikesförvaltning och internationell samverkan.Regeringen föreslår att totalt 2 anvi-sas till anslag inom det aktuella utgiftsområdet.Utskottet har i betänkandet tagit ställning till mo-tioner väckta i anslutning till propositionen. Till be-tänkandet är det också fogat 2 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottsmajoriteten har, precis som den socialde-mokratiska regeringen, åsikten att även fort-sättningsvis skall ha mycket höga ambitioner på detutrikespolitiska området. Detta ställer krav på en välfungerande och ständigt förbättrad utrikesförvaltning.Samtidigt som vi har dessa höga ambitioner liggerdock det statsfinansiellt kritiska läget fortfarande somett våtvarmt omslag kring verksamheten. Ett statsfi-nansiellt läge som tvingarutrikesförvaltningen att spara ca 170 miljoner kronor.Det ansträngda ekonomiska läget har lett till attsju utlandsmyndigheter har måst läggas ned, och ca30 utsända tjänster vid kvarvarande myndigheter hardragits in. Vidare har verksamheten genomgått ratio-naliseringar på fastighetsområdet. Vissa kostnadser-sättningar till utsända har sänkts, och man har gjort engenerell besparing på ca 5 %.Dessa besparingar har dock gjorts på ett sådantsätt att utrymme skapats även för nya satsningar. Detär med glädje som utskottet kan konstatera att resursernu finns för ambitionshöjningar i form av nya ut-landsmyndigheter som förändringar i vår omvärldkräver, nämligen i , och Shang-hai. Dessutom kommer den av säkerhtsskäl tidigarestängda ambassaden i att åter öppnas och be-mannas med utsänd personal. Arbetet med den nor-diska ambassadanläggningen i fortskrider ock-så enligt planerna, och den anläggningen beräknas ståklar att tas i bruk 1999.Noteras bör att då man lade ned utlandsmyndighe-ter föregicks detta av mycket noggranna övervägan-den inom med deltagande avsamtliga berörda avdelningar, representerande bl.a.politik, bistånd och handel.Herr talman! För att på bästa sätt gagna de utri-kespolitiska ambitioner har, måste förvalt-ningens arbete ständigt utvecklas och förbättras. Den1 juli sjösattes en ny och förbättrad organisa-tionsmodell. Målet med den nya organisationen är attanpassa till de nya uppgifternaför utrikespolitiken som en tilltagande internationali-sering, det växande ömsesidiga beroendet mellanUtrikesdepartementets traditionella politikområdenoch inte minst EU-medlemskapet har medfört.I samband med besparingar och effektiviseringarbör några ord nämnas om den nya situation som nuråder. Det "nya" är att informationsflödet numera ärså enormt mycket större än bara sedan.Denna utveckling är givetvis något som även påverkarUtrikesdepartementets arbete. Utskottet menar dockatt detta inte med automatik leder till att arbetet mins-kar. Det ökade informationsflödet på alla politikom-råden innebär t.ex. att större kapacitet för analys ochstrategiarbete kommer att krävas.Herr talman! Stödet till utgören hörnsten i svensk utrikespolitik. verkaraktivt bl.a. för att stärka FN:s fredsfrämjande förmågasamt att reformera FN:s ekonomiska och sociala verk-samhet. hör till den minoritet av medlemssta-ter som alltid betalar sina obligatoriska bidrag tillfullo och . Det är mycket angeläget att en bättrebetalningsdiciplin kommer till stånd, liksom att re-formera FN:s bidragsskalor samt att göra organisatio-nen mer kostnadseffektiv. Detta är för mycketviktiga frågor, och utskottet noterade med glädje att viför ca en månad sedan fick en god plattform att aktivtbedriva detta arbete då vi blev invalda i fr.o.m. årsskiftet.Låt mig, herr talman, nämna några ord om denfredsfrämjande verksamheten under anslaget B 4.Målsättningen med verksamheten är att kunna bidratill internationellt fredsfrämjande, i första hand inomFN och , men också inom EU och PFF. Det ärangeläget att svenska insatser kan göras även utanförEuropa så att fortsatta globala engagemangockså blir trovärdigt i framtiden.Anslaget B 4 har dessutom delats upp mellan ut-giftsområde 5 och 6. Kostnader avseende fredsfräm-jande verksamhet med trupp, inklusive PFF-övningar,belastar därmed utgiftsområde 6 Totalförsvar, medanannan fredsfrämjande verksamhet belastar utgiftsom-råde 5.Under anslaget B1.5 finns upptaget det svenskabidraget till administrativabudget. Utskottet har under behandlingens gång note-rat att avtalet om svenskt medlemskap i nu är färdigförhandlat. Vi nådde framgångi förhandlingarna genom att vi kunde behålla vårnordiska passfrihet, vilket innebär att även ochIsland har chansen att delta i samarbetet om de såönskar.Herr talman, nu skall inte frågan om svensktmedlemskap i avgöras här ,men jag tyckte ändå att det var värt att säga några ordom detta.Under anslag C 1 och C 2 döljer sig informationom i utlandet. Utskottet vill framhäva attdenna information är av stor vikt för svensk utrikes-politik. Det förtroende och den goodwill som byggsupp i omvärlden genom informationsinsatser, kultur-utbyte samt utbildnings- och forskningsutbyte ledertill export, ökad turism till och ökade inves-teringar i och därmed till högre tillväxt ochökad sysselsättning.En fråga som ofta diskuteras och även i detta be-tänkande behandlas i en motion är frågan om vape-nexportkontrollen. Ofta förs det fram att man gott kanspara på anslaget till Inspektion för strategiska pro-dukter, ISP. Dock vill jag nämna att kostnaderna förISP täcks av avgifter som tas ut av de som önskarpröva om tillstånd för export. Dessa avgifter redovi-sas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Utskot-tet vill dock gärna poängtera att det är de som villexportera vapen och övrig krigsmateriel som självafår betala för vad den kontrollfunktion som ISP utgörkostar.Herr talman! Utskottet konstaterar att trots att deekonomiska problemen är stora kommerSverige även att spela en mycket aktiv rolli utrikespolitiken. Och det gör vi utifrån en stark ochbra organisation, men framför allt för att vi har ettstarkt och varmt engagemang för utrikesfrågorna. Ettengagemang som glädjande nog löper över block-gränser och partifärger.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till utri-kesutskottets betänkande nr 1 och följaktligen avslagpå samtliga reservationer.Anf. 198 ()replik:Herr talman! Jag vill ta upp den fråga jag ägnadeen del av mitt anförande åt, nämligen ambassaden iKinshasa. Jag skulle vilja fråga ensak om detta. Om man tänker sig att man drar en linjefrån Central- och över den afrikanska konti-nenten rör det sig om tio ambassader i den engelskta-lande och portugistalande delen under det att vi intehar någon ambassad i den fransktalande delen avAfrika.Jag vill bara fråga : TyckerMagnus att detta är en bra balans? Jagställer frågan särskilt mot bakgrund av att utrikesut-skottet tidigare i uttalanden har sagt att vi bör höjaprofilen i fransktalande länder. Vi bör öka kunskapenom de frankofona länderna och på så vis, mot bak-grund även av det sade, bli bättrepå det som avgör, nämligen politik, bistånd och han-del. Allt detta förekommer ju för svensk del i den härdelen av . Är den här balansen rimlig?Anf. 199 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med att konstatera inte lägger ut ambassader bara för att de skallvara jämnt fördelade över en kontinent. Vi får hoppasatt det är någonting annat som styr var ambassadernaligger.Sedan kan man väl också säga att bara för att viinte har någon ambassad i den fransktalande delen avAfrika är vi inte fullständigt okunniga som vad somhänder där. Snarare har vi ett ganska gott informa-tionsinflöde till genom bl.a. de förbättringarsom EU-medlemskapet har medfört, tack vare att vilättare kan umgås med de franska och belgiska am-bassaderna, som finns på plats. Dessutom har vi ettbra samarbete med och andra mis-sionsorganisationer samt att vår ambassad i Nairobiockså utför en stor del av informationsinhämtningen.Det är inte så att vi är fullständigt okunniga om dennasituation bara för att vi inte har någon ambassad iZaire längre.Anf. 200 ()replik:Herr talman! Nej, det vore förskräckligt om vivore helt okunniga. Frågan är om vi inte skulle höjavår profil och bli mer kunniga.När det gäller jämförelsen att vi i EU-sammanhang nu har kontakter in i de fransktalandeländerna är det helt riktigt. Men det argumentet gällerlika mycket i de områden där vi har tio ambassader.Vi har kontakt med engelsktalande och portugisiskta-lande länder där. Det är inget argument i samman-hanget. Vi har som sagt kontakt med alla de här län-derna.Det är inte så att man på något sätt skall sprida utambassaderna geografiskt så att det blir rättvist medett visst avstånd mellan dem, det är inte det som det ärfråga om. Min fråga gällde om det är en bra balans attha tio ambassader i den delen av som är por-tugisiskt eller engelskt från början och ingen i denfransktalande delen. Det var det som var min fråga.Är balansen tio-noll vettig?Anf. 201 () re-plik:Herr talman! Precis som jag sade i min tidigarereplik tycker jag att man skall koncentrera sig mer påuppgiften för ambassaden än på om det är en rimligbalans att vi har tio ambassader på ena stället och nollpå det andra. Men det är alltid så att man skulle önskamer än man har möjlighet att ha. Det är rimligt att detär på det viset. Hade vi haft mer resurser är detmycket möjligt att man hade fått ompröva detta. Mennu har vi inte de resurserna. Vi utgår från att det intevar någon form av pilkastning på departementet närman bestämde vilken av de här ambassaderna somskulle läggas ned, utan att det var på grund av välunderbyggda argument som man kom fram till att detvar just Kinshasa.Låt mig sedan också säga att utskottsmajoritetennaturligtvis delar den förfäran alla känner inför det viser från den här regionen, och att vi på alla möjligaolika sätt måste försöka bidra till att få en bättre ochmer demokratiskt inriktad utveckling i de här länder-na. Låt oss bara betona det, så att vi inte där har någraskilda uppfattningar omkring den situation som råder.Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag måste fråga inte uppgiften till i ? Om vi bortser frånspråkfrågan måste jag säga att jag personligen - ochjag tror att väldigt många svenskar instämmer - anseratt den uppgift som en ambassad i skulle ha idagens läge är oändlig. Det handlar inte bara om attinformera sig om läget. Det finns en villrådighet runtom i och världen över om hur man bäst skallkunna hjälpa de flyktingar som tagit sin tillflykt ditoch mildra den katastrof som har uppstått där. Nogskulle uppgiften i sig motivera en ambassad, och denhade kunnat vara en mycket god hjälp, helt och hålletbortsett från språkfrågan.Det andra jag vill fråga omkänns det egentligen litet fel att fråga honom om,måste jag tillstå, eftersom den vi egentligen hade velatfråga är utrikesministern, som vi vet inte kan vara här.Jag antar att det inte är som harvarit med och sett till att skall under-tecknas . Men jag vill ändå frågahonom, som talesman för majoriteten: Är det inte litetmärkligt att säga att det nu är färdigförhandlat? Fär-digförhandlat - när skall detta upp till beslut i riksda-gen? När skall ha möjlighet att påverka ochsäga ja eller nej till ett avtal och först därefter fattabeslut om att anslå pengar? Är inte det en litet märkligtågordning?För övrigt vill jag bara instämma med , det är naturligtvis glädjande med de nyaambassader som tillkommer och med platsen i säker-hetsrådet som möjliggör ett större engagemang och enhögre intensitet i arbetet från svensk sida. Men detkommer också att kräva mer resurser. Vi vet inte hurmycket ytterligare resurser som kommer att krävas föratt göra en bra insats där.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! Låt oss börja med den sista frågan.Det är ju så, , att detta är ett internatio-nellt avtal som har slutits mellan regeringen och övri-ga EU-länder, men som naturligtvis i vanlig ordningskall komma tillbaka till för ratificering ochgodkännande enligt svensk lagstiftning. Det utgår jagifrån kommer att ske under våren.Tillbaka till igen. skulle mansäkert kunna finna arbetsuppgifter för en ambassad.Samtidigt måste man också fundera över vad som ärdet normala tillståndet för den här regionen i Afrika.Det normala tillståndet för den här regionen i Afrikahoppas jag för mitt liv inte kommer att vara folkmordoch stora flyktingvandringar.Anf. 204 () replik:Herr talman! Den förhoppningen delar vi natur-ligtvis allihop. Men jag tycker att den svenska posi-tionen är dålig. Jag hoppas att utrikesförvaltningenöverväger att ändra sitt ställningstagande.Vad gäller hävdar jag bestämt attdet är en mycket konstig tågordning. Först fattar re-geringen beslut och anslår pengar utan attdet grundläggande beslutet är fattat.Dessutom vill jag säga, med adress till ut-rikesministern, att det finns andra saker som manundrar över hur de fungerar, t.ex. den snabba infor-mationen. Jag tycker att vi från sida villskicka med att det finns brister vad gäller informa-tionstekniken på många ambassader. Det som vore ettlivsnödvändigt verktyg för dem, nämligen Internet,där man på ett snabbt sätt kan kommunicera mellanSverige och utlandsmyndigheten, fungerar ännu intepå särskilt många ambassader, vad jag vet. Det ärdesto större behov på de ambassader som ligger i t.ex.Latinamerika eller jämfört med de i ,som har snabbare kommunikation. Det finns alltsåstora brister. Jag hoppas att man tillsammans med denhär omorganisationen även ser över hur informations-tekniken skall förbättras framöver.Anf. 205 () replik:Herr talman! När det gäller en utredning om ut-landsrepresentationen säger har gjort en mycket noggrann utredning inomUD. säger vidare att alla avdel-ningar har varit inblandade, inklusive den politiska,dvs. man har också gjort politiska bedömningar. Jaghar för min del stor respekt för kunskapen inom UD.Det är bara det att vi här i inte vet särskiltmycket om vilka bedömningar som egentligen lågbakom stängningen av ambassaden i ochKinshasa och att man inte öppnar i . Det ärdärför som vi gärna vill ha ett parlamentariskt infly-tande över en utredning. Jag skulle vilja fråga MagnusJohansson: Har ni något speciellt emot en parlamen-tarisk utredning just i den här frågan? Det finns par-lamentariska utredningar i många andra avseenden idag.Anf. 206 () re-plik:Herr talman! Nej, vi har ingenting emot en parla-mentarisk utredning i sig. Man kan säga att det fak-tiskt pågår någonting som man skulle kunna kalla enparlamentarisk översyn åtminstone, eftersom Riksda-gens revisorer just nu håller på att granska den utri-kesförvaltning vi diskuterar. Jag utgår från att dettakommer tillbaka till utrikesutskottet så att vi får disku-tera och fatta beslut utifrån någon form av betänkandeunder våren.Anf. 207 () replik:Herr talman! Jag känner till att revisorerna tittarpå detta, och det är bra. Men en revisionsrapport, somvi får ta ställning till, är inte detsammasom en parlamentarisk utredning.Något som har tagits upp av oss och några andra -det är väl tre fyra partier som har sagt detta - är är intresserad av fler men mindre ambassader iframtiden. Om vi nu inte får en utredning, hur sermajoritetspartiet på detta med fler men mindre am-bassader?Anf. 208 () re-plik:Herr talman! Precis som när vi diskuterade Kins-hasa vill jag säga att det ändå är vårt lands främstaexperter på de här frågorna som finns på Utrikesde-partementet. Det är de som gör övervägandena, och vihar inte någon anledning att betvivla den kompetenssom finns på . Det är de övervä-gandena som görs.Anf. 209 () replik:Herr talman! Jag vill om igen ta upp ambassaden iKinshasa. säger att det naturligtvisinte är fråga om att få någon typ av balans eller om på något sätt skall kasta pil om var ambassadernaskall finnas. Det är naturligtvis ingen som har trottnågot sådant.Magnus säger att vi får förmoda att detär någonting annat som styr. Är inte heller majoriteteninom utskottet klar över vad det är som styr regering-ens och UD:s agerande när det gäller att lägga nedeller upprätta nya ambassader?Då framstår det ju som oerhört angeläget att vi in-om utskottet får klart för oss vad det är som styr. Detär ändå uppenbart att det är mycket underligt att viinte har någon närvaro i fransktalande Central- ochVästafrika. Det är alltså mycket märkligt att det är pådet sättet. Detta är ett stort område. Det rör sig om ettav absolut folkrikaste länder.Nu har vi också kommit in i FN:s säkerhetsråd.Det måste vara svårt för när vi nu skall fattabeslut. Även om vi har EU att förlita oss på brukar vii andra sammanhang när det gäller andra länder viljaanalysera tillståndet och beslutsunderlaget själva.Hur skall vi nu göra när det gäller ? Vi haralltså inte någon närvaro där, och , Ruwanda ochBurundi kommer att vara på säkerhetsrådets agendaför - jag skulle vilja säga underden tid som sitter i säkerhetsrådet. Det är jagövertygad om.Sedan vill jag ställa en fråga om något som jagockså har varit inne på, nämligen utvärdering ochuppföljning av de insatser vi gör för att på ettbättre sätt skall kunna delta i upphandlingen när detgäller den multinationellt finansierade marknaden.Hur är det, har vi blivit bättre? Vad gör man för attutvärdera och följa upp detta? Det finns alltså utred-ningar, men vad är resultatet och vilka konsekvenserser man inom UD på grund av detta?Anf. 210 () re-plik:Herr talman! Liksom säkerligen , är utskottsmajoriteten självfallet införstådd ifrågan om vilka kriterier det är som ligger bakom har en ambassad på ett visst ställe. Det är denpolitiska utvecklingen i regionen, handelsutbyte m.m.Sedan handlar det om möjligheten att göra övervä-ganden om var i världen man utifrån de här kriteriernaskall ha sin representation.Vi måste väl ändå förlita oss på den utredningen,på att experterna på UD är de som är bäst skickade attbedöma det.Det kunde också vara ganska klädsamt om IngerNäslund som talesman för reservanterna skulle kunnaanvisa vilken ambassad som skall få stryka på fotentill förmån för Kinshasa-ambassaden. Reservationenbygger ju på att man skall hitta pengar någon annan-stans inom anslagsområdet. Därför kunde det kanskevara bra om upplyste kammarens le-damöter om vilken ambassad som skulle få stryka påfoten till förmån för Kinshasa.Anf. 211 () replik:Herr talman! När det gäller det sista som MagnusJohansson tog upp tror jag inte att man i något avpartierna har talat om att en hel ambassad skall läggasned. Det kan ju göras omfördelningar inom ambassa-dernas rad. Man kan ta litet här och litet där. Så jagtycker inte alls att jag behöver ange att någon vissambassad skall läggas ned.Man har ju dessutom ansett sig ha pengar att upp-rätta nya ambassader. Det har på det sättet inte sak-nats pengar. Därmed är det inte sagt att någon av deambassaderna inte skulle ha kommit till.Jag har fortfarande inte fått svar på frågan om ut-värdering och uppföljning. Det skulle jag tycka varamycket intressant. Hur mycket bättre har Sverigeblivit och vad drar man annars för konsekvenser avdet arbete man håller på med?Jag menar inte att det är fel på det arbetet. Menvad gör vi för att främja de här insatserna? De är ju såoerhört viktiga för att biståndet skall kunna leva vida-re och för att skall komma i en bättre situationnär det gäller att kunna utnyttja den upphandling somsker internationellt.Anf. 212 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med den sista frågan,som inte har fått svar på.Det beror kanske mest på att vi tycker att manskall ha som filosofi när man diskuterar bistånd - detkanske är en fråga som skall diskuteras - attvi skall få ut så mycket som möjligt av de bi-ståndspengar som vi från sida lägger ut. Kanvi då med svenska produkter tillgodose detta på bästasätt, så gör vi det. Men hittar vi något som är billigarenågon annanstans tycker vi inte att nationella intres-sen skall gå före mängden bistånd. Bundet bistånd äralltså litet diffust, för oss i alla fall.Anf. 213 ():Herr talman! har i likhet medalla andra områden inom budgeten fått vidkännasbesparingar. Det har bl.a. inneburit nedläggningar avambassader och konsulat. Men man har också, somtidigare har nämnts och som står i betänkandet, gjortså stora besparingar att det också finns utrymme föratt höja ambitionen och bemöta förändringar i om-världen genom att inrätta nya ambassader.Vi har i utrikesutskottet haft föredragningar, ochdet redovisas också i betänkandet hur förändringarna iform av neddragningar har gjorts och vilka erfarenhe-ter som finns.Detta har inte förändrat uppfattningi fråga om att ändra föregående års beslut om att bl.a.lägga ned ambassaderna i och i Wellington- helt enkelt därför att vi inte kan anvisa några medelför detta.Under anslaget till internationella organisationerfinns viktiga bidrag till bl.a. FN, ,och . Vi har ocksåi detta betänkande att behandla fredsfrämjande verk-samhet inom UD eftersom den militära fredsfrämjan-de verksamheten belastar utgiftsområde 6.Det är ett viktigt område att inom framför alltFN:s och regi kunna bidra med civil personaltill internationell fredsfrämjande verksamhet. Den härgruppen av personer från kommer ofta iskuggan av de stora insatser som görs av våra militärafredsfrämjande trupper. Det är ju inte minst viktigt attvi har den här budgetposten i och med att Sverigeockså har blivit medlem i . Det ärviktigt att vi har personer som kan ställas till förfo-gande när så behövs för de här uppgifterna.Ett utgiftsområde är också nytt. Det har tidigaredebatterats här i kammaren. Det är Schengensamarbe-tet. När gick in i förhandlingar om Schengen-samarbetet hade vi en debatt här i där detframkom att en majoritet av partierna såg som detallra viktigaste i samarbetet att vi fick behålla dennordiska passunionen. Och det har vi fått.Jag tycker till skillnad från att detinte alls är konstigt att vi anvisar medel i budgeten fördetta samarbete.