prot · GJ0994 · 1996-05-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:94Torsdagen den 9 majKl. 12.00 12.0714.00 - 15.36Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 maj.2 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet under tidenden - den 12 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen meddelade att LennartGustavsson (v) skulle tjänstgöra som ersättare förMaggi Mikaelsson.3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 8 majKU25 Några frågor om rättsprövning m.m.Mom. 3 (rättsprövningslagens tillämpningsområde)1. utskottet2. 1 (fp, m, v, mp)Votering:186 för utskottet123 för res. 140 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 23 c, 13 kdsFör res. 1: 70 m, 20 fp, 16 v, 16 mp, 1 kdsFrånvarande: 11 s, 10 m, 4 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1 kdsMom. 4 (fullföljdshänvisning)1. utskottet2. 2 (fp, v, mp)Votering:255 för utskottet54 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 69 m, 22 c, 14 kdsFör res. 2: 1 m, 21 fp, 16 v, 16 mpFrånvarande: 11 s, 10 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 1 kdsMom. 5 (dröjsmålstalan)1. utskottet2. 3 (m, v)Votering:223 för utskottet86 för res. 31 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 23 c, 20 fp, 16 mp, 14 kdsFör res. 3: 70 m, 16 vAvstod: 1 fpFrånvarande: 11 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU25 Ändringar i resegarantilagenKammaren biföll utskottets hemställan.UU16 Konventionen om skydd av personal i FN-insatser och därtill anknuten personalKammaren biföll utskottets hemställan.FöU4 Rättslig reglering av samverkan för fredKammaren biföll utskottets hemställan.FöU5 Effektivare gränskontroll1. (mp)Votering:291 för utskottet16 för res.1 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 69 m, 23 c, 21 fp, 16 v, 13 kdsFör res. : 16 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 12 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 2kdsTU16 EcometKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 1 börjar sin frågestund.Frågor besvaras av statsminister , utbildningsminister , arbetsmark-nadsminister , kommunikations-minister , näringsminister , miljöminister , statsrådetBjörn och statsrådet hälsas välkomna hit fram.Lundkommissionens rapportAnf. 2 ()Fru talman! I går blev den s.k. Lundkommissio-nens rapport offentlig i . Jag vill först betona attden fråga jag nu tänker ställa är avsedd att förbättradet politiska klimatet i även mellan våra bådapartier. Det kan möjligen bli en kortsiktig turbulens,men om vi i lyckas prestera en motsvarandegenomlysning som den som gjordes i Lundkommis-sionen, dvs. hur man kartlade den svenska vänstern isamband med IB och andra sådana historier, är jagfullständigt övertygad om att klimatet långsiktigtskulle förbättras.Min fråga är alltså: Är statsministern beredd attverka för att vi får fram en motsvarande kommissionoch rapport här i ?Anf. 3 Statsminister ()Fru talman! Jag har före dagens sammanträde intereflekterat över frågan. Jag fick den precis innan jaggick in här av en TV-journalist, och det var förstagången jag sprang på den. Jag har inte följt mediernaså noga . Såvitt jag förstår handlardet om den granskning som skedde i av kom-munister och den strid som har varit inom vänstern,mellan socialdemokrater och kommunister, underlång tid i vårt broderland. Det har redovisats och gåttsigenom.Jag kan inte, med de uppgifter jag nu har somgrund, dra några slutsatser om vi bör göra något lik-nande i . Jag har för litet underlag för att taställning till det.Jag skall till och träffa minnorska kollega, och jag får då kanske tillfälle att fålitet mer information om just den här kommissionen. Iövrigt har jag inga ytterligare kommentarer.Anf. 4 ()Fru talman! Det har varit ganska omfattande de-batter också här i i samband med konstitu-tionsutskottets granskningar tidigare, så det finns i ochför sig ett mycket omfattande material. Jag tror attalla inblandade är ganska överens om att det fortfa-rande finns en väldig massa dolda saker, även om jagtror att alla som hållit på med detta är tämligen över-ens om helhetsbilden.Jag vill bara också säga att det i inte hand-lade enbart om kommunister - och inte heller i Sveri-ge. Det var alltså en bredare vänster som man grans-kade, även socialdemokrater.Jag förstår att jag inte får mera svar än så, men jaghoppas då att statsministern efter besöket i påallvar tittar på den här frågan. Jag tror att det skullevara mycket bra om vi kunde vårstäda på den härpunkten.Utvärderingen av vårdutbildningarna på högskolorAnf. 5 ()Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-ter , och det gäller utvärderingen avvårdutbildningarna i högskolan.Det har kommit en rapport från ,som har undersökt hur de utbildningar till sjukgym-nast, arbetsterapeut, barnmorska, sjuksköterska m.m.som 1977 blev högskolemässiga och vars undervis-ning skulle vila på vetenskaplig grund uppfyller dettakrav. Det visar sig då att 44 av 113 program som harutvärderats inte är högskolemässiga. Jag vill ocksåsäga att samtliga är på ett grundläggande plan yrkesre-levanta, så det är inte den delen jag vill fråga CarlTham om, utan det är just om det högskolemässiga.Min fråga är om delar min uppfattningatt man inte kan sitta still och vänta ytterligare tre årpå att det här skall lösa sig av sig självt, om han fun-derar på några av de lösningar som skisseras i utvär-deringen och om det i så fall kommer någonting ihöstens proposition.Anf. 6 Utbildningsminister ()Fru talman! Vi studerar den härrapporten inom departementet, och någon form avställningstagande till rapporten kommer att ske istatsverkspropositionen. är jag inte bereddatt fördjupa mig i den.Jag vill dock säga att jag finner att man i rapportenhar gjort en enligt min uppfattning alltför snäv tolk-ning av begreppet högskolemässig. Högskolemässiginnefattar inte uteslutande ämnesdjup och forsknings-förberedande insatser, utan också yrkeskunnande ochyrkeskompetens. Därvidlag står sig den svenskavårdutbildningen väldigt väl.En annan aspekt är att man i några av förslagentänker sig att vårdutbildningarna skall förlängas. Jagtycker att man måste noga överväga det. Det innebärju en kostnad inte bara för samhället utan också förden enskilde. Vi skall komma ihåg att vissa utbild-ningar, för kvalificerade sjuksköterskor, är likalånga som en civilingenjörsutbildning, men som be-kant har sjuksköterskor något mindre betalt än vadcivilingenjörer har. Det måste man också väga in närman tar hänsyn till utbildningarnas framtid.Anf. 7 ()Fru talman! Jag delar vissa av de invändningarsom för fram, t.ex. att yrkesrelevansen äroerhört betydelsefull. Men man lade ju 1977 överdessa utbildningar för att göra dem vetenskapliga, ochdå bör man väl ändå ta ställning till att de inte uppfyl-ler detta. Det är inte så att man inte har tittat även påkopplingen till yrkesrelevansen, utan man har ju tittatpå en rad olika faktorer.Det visar sig också att kostnaderna för utbildning-en inte har någon betydelse. Den lilla, rätt billigasjuksköterskeutbildningen i , dvs. förÄlvsborgs läns landstings sjuksköterskor, har klaratsig mycket bra, medan , som jag kommer från,tyvärr tillhör dem som inte är godkända.Men någonting måste man väl ändå göra för attdet inte skall utvecklas ett A-lag och ett B-lag i t.ex.sjuksköterskeutbildningen. Redan nu finns det propåerom att det möjligtvis är så att vissa inte kommer att fålika många sökande som tidigare, att detta påverkar deungdomar som tänker sig en utbildning inom området.Anf. 8 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är en hel rad olika saker som tasupp här. En sak har att göra med vårdhögskolornasorganisation. pågår ju i vissa län ensammanläggning av vårdutbildningar med högskolan,efter ett enigt riksdagsuttalande i den riktningen. Detär klart att det också kan bidra till att i vissa avseen-den stärka vårdutbildningarna.Sedan är det frågan om olika högskolors utveck-ling, och med det system vi har ligger ju det ansvaretpå högskoleledningarna, och det bör det nog göraockså . Men jag utesluter alls inte att vi istatsverkspropositionen skall ha vissa synpunkter ochriktlinjer för det här arbetet. Det är bara det att jag idagsläget inte vill binda mig för detta, eftersom ut-redningen har kommit och vi håller på attstudera den.Jag vill ändå understryka det jag sade tidi-gare, att det inte är lyckligt om man med begreppethögskolemässig uteslutande ser det som en sorts ve-tenskaplig utveckling. Högskolan måste innefattasåväl yrkesförberedande som ämnesdjup - det gårhand i hand. Jag vill undvika en onödig akademiseringav vårdutbildningarna i ordets sämre mening. Närman t.ex. kallar sjuksköterskeutbildning för vårdve-tenskaplig utbildning, är det inte ett steg på vägen tillbättre utbildning, utan snarare en eftergift åt en meratraditionell syn på vad högskoleutbildningarna skallerbjuda.Anf. 9 (m)Fru talman! Jag blir litet förvånad, för jag tyckteinte att vi fick något besked från utbildningsministernom det bekymrar honom att så pass många som 44 av113 program kritiseras eller får ett väldigt lågt betyg iden här rapporten. För egen del tycker jag att det äroerhört allvarligt, men jag skulle gärna vilja veta vadministern tycker om det.Sedan kommer nästa fråga, nämligen vad manskall göra åt saken. Där skulle jag vilja ha en sakförtydligad. Om jag uppfattade det första svaret rättvar problemet med kraven på längre utbildning attsjuksköterskor skulle kunna begära mer lön. Det kanväl knappast vara regeringens kriterium för att bedö-ma vilken längd eller vilket innehåll som behövs iolika utbildningar?Anf. 10 Utbildningsminister ()Fru talman! har - som vanligt, hölljag på att säga - missuppfattat vad jag säger. Jag sadeinte att sjuksköterskorna har för mycket i lön. Dettorde finnas andra åsikter om den saken. Vad jag sadevar att om man förlänger utbildningen så är det enkostnad såväl för individen som för samhället.Man måste tänka sig mycket noga för innan manvidtar sådana förändringar, särskilt som man i det härfallet möjligen är ute i oträngt mål. Det är inte så attsvenska vårdutbildningar är dåliga. Däremot kan debehöva förstärkas på vissa punkter. Det är väl snarastdet som den här utredningen kan leda fram till, ochdet kommer vi i så fall att redovisa i höstens stats-verksproposition.Anf. 11 (m)Fru talman! Jag måste då fråga utbildningsminis-tern: Hur står sig de här utbildningarna, som regering-en alltså inte är bekymrad över, i ett internationelltperspektiv? hade vi problem medatt inte ville anställa svenska sjuksköterskor.Det har man rättat till genom att förlänga och förändrautbildningen. Jag misstänker att motsvarande problemkan finnas på andra områden.Kan man få ett besked om huruvida det finns så-dana bekymmer? I så fall måste vi nog ändå titta påutbildningarnas innehåll och inte vara bekymrade överdefinitionen "högskolemässig".Anf. 12 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag precis sade kommer vi frånregeringens sida att presentera våra slutsatser medanledning av rapporten i statsverkspropositionen, ochdå skall vi också ta ställning till de frågor som Beatri-ce här reser.Sysselsättningspolitiska propositionenAnf. 13 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.I vårbudgeten fick vi ju inga direkt nya konkretaförslag vad gäller att bekämpa arbetslösheten. Manhänvisade till en sysselsättningsproposition som skullepresenteras nu i maj.I går kväll hotade - kallas det - arbetsmarknads-ministern med att inte lägga fram någon proposition.Vi vill inget hellre än att få behandla förslag som kangöra att vi får ned arbetslösheten, så jag vill frågaarbetsmarknadsministern: vem är egentligen dethär hotet riktat? Egentligen är det ju de arbetslösa somdrabbas när regeringen nu kanske tänker sitta passiv.Anf. 14 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Låt mig först korrigera en punkt. Vårbudgeten var ett viktigt inslag i arbe-tet med att bekämpa arbetslösheten. Dess syfte är attskapa balans i ekonomi, och det i sig är enviktig ingrediens i vårt arbete med att halvera denöppna arbetslösheten till år 2000.När det sedan gäller den sysselsättningspolitiskapropositionen, som har varit aviserad till ,sade jag i går att arbetsrätten i sak är väldigt viktigsom en del i att få ned arbetslösheten och därmed ärden också en viktig del i den här propositionen. Det ärden ena sidan av saken. Den andra är att vi för attklara det här målet behöver en nationell samling, dvs.att alla parter i samhället måste hjälpas åt - så ockparterna på arbetsmarknaden.Därför har jag sagt att om parterna inte är bereddaatt ta det här ansvaret nu kommer jag också att skjutapå den sysselsättningspolitiska propositionen. Detbetyder inte att den inte kommer, men det betyder attden kommer senare.Anf. 15 ()Fru talman! Jag sade inledningsvis att det intefanns några nya konkreta förslag vad gäller att kom-ma åt arbetslösheten, och det fanns det inte i den härvårbudgeten. Det var därför vi hade sett fram emot attregeringen skulle presentera någonting nu i maj.Arbetsmarknadsministern svarade faktiskt inte påmin fråga: Mot vem är egentligen hotet riktat? Omman är passiv vad gäller att bekämpa arbetslöshetendrabbar ju detta de arbetslösa.Det var dock ett intressant besked att arbetsrättenär central för att bekämpa arbetslösheten. Det är ettnytt besked från socialdemokratin, som harsagt att den inte har någon större betydelse för att fåned arbetslösheten. På den punkten vill jag välkomnaministerns besked.Men återigen: Det är de arbetslösa som drabbasom inte propositionen kommer.Anf. 16 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag uppmanar att läsapå bättre i den proposition som vi lade fram. Om hangör det kan han se att det där finns en mycket storutbildningssatsning, som är en del i vår halvering avden öppna arbetslösheten. Han kan också finna att detfinns åtgärder för de små och medelstora företagen iform av riskkapitalförsörjning. Det finns säkert ettoch annat ytterligare som man, om man bara vill, kanläsa.Anf. 17 ()Fru talman! Man kan fråga sig om regeringeninte har någon egen politik över huvud taget i den härfrågan utan låter parterna bestämma helt och hållet.Man måste ju ha funderat över vad som skall ske omparterna inte kommer överens i den här frågan.Jag är väldigt förvånad över att arbetsmarknads-ministern säger att det inte skall läggas fram någonproposition utan att den skall skjutas . Harman ingen som helst beredskap? Har man inga egnaåsikter? Är det parterna som helt och hållet skall skötadetta?Minst fyra ministrar, med den förre statsministerni spetsen, har sagt att arbetsrätten skall lösas. Det stårtill på köpet i vårpropositionen. Dessutom skall före-tagarnas villkor förbättras.Som sagt var: Har man ingen beredskap? Är detparterna och facket som styr när det gäller arbetsrättenoch inte regeringen själv?Anf. 18 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Först har jag en korrigering. Parternaoch facket, sade . Facket är en av parter-na.Enligt gammal god svensk sed och tradition sköterparterna, dvs. arbetsgivare och arbetstagare, det här.Vi har ännu inte sett resultatet. Regeringen förväntarsig att de skall klara av att ta sitt ansvar i denna väl-digt svåra fråga.Anf. 19 ()Fru talman! Jag är faktiskt litet förvånad. Det äralltså parterna som skall sköta arbetsmark-nadspolitiken på det här området; det är inte regering-en som skall lägga fram ett antal förslag.Min fråga kvarstår. Det kan inte ha varit någonnyhet att detta eventuellt skulle gå i kras. Det harryktats om detta . Men regeringen är alltså inteberedd att göra någonting för alla de människor som är arbetslösa, som har väntat på den propositionsom skulle komma.I vårpropositionen sade man att vi väntar på denstora arbetsmarknadspolitiska propositionen. Nukommer det alltså ingen, beroende på den här oenig-heten. När kommer den då? Om inte parterna kommeröverens, då tänker väl ändå regeringen fatta ett beslut?Även om parterna skall komma överens skall vi välinte behöva vänta till på vad regeringen tyck-er?Anf. 20 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! I mer än ett halvt sekel har de häruppgifterna åvilat parterna. Jag tycker att det vorebåde illa och dumt att säga: Okej, ni tar inte ertansvar, då tar vi över. Det är en del, och en väldigtviktig del, i den svenska modell som åtminstone detsocialdemokratiska partiet har månat om under dettahalva sekel.Vi vet som sagt ännu inte resultatet. Regeringen harstora förväntningar på att parterna i det här läget tarsin del av ansvaret. Vi i regeringen är beredda att tavår del.Oljeutsläppen i ÖstersjönAnf. 21 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministernmed anknytning till Visbykonferensen.Samtidigt som , klokt nog tyckerjag, beslöt att prioritera bl.a. miljöinsatser för att renaÖstersjön fick i mina hemtraktergöra ett flertal utryckningar för att ta itu med nyaoljeutsläpp i södra . har oljeutsläppen i ökat med 300 %.Det känner vi till. 27 000 oljeskadade fåglar fickskjutas på bara . Men i avde noterade oljesläppen kan källan spåras.Självfallet innebär den här utvecklingen ett omfat-tande hot mot den miljön i . Jagmenar att det är hög tid att oljeutsläpp av det slagetmed all kraft beivras och tycker att Visbykonferensenanger en god riktning. Frågan blir därför givetvis:Vilka konkreta åtgärder avser statsministern och re-geringen att vidta för att bromsa och helst undanröjadet allt större oljehotet i ?Anf. 22 Miljöminister ()Fru talman! Vi är oerhört bekymrade över attframför allt de här små oljeutsläppen i ökar.Den viktigaste insatsen vi kan göra är att bygga utavfallsstationerna runt . I är detgratis att lämna avfall i hamn, det är det inte i deandra Östersjöländerna.Vi får en principöverenskommelsemed alla länder om att de skall få samma system somSverige har, att kostnadsfritt ta emot avfall i alla Ös-tersjöstater. Därmed hoppas vi att den kanske vikti-gaste orsaken till oljeutsläppen skall åtgärdas.Vid miljöministermötet , som följer upp , kommer vi också att diskutera över-vakningsfrågorna, från svensk sida naturligtvis ocksåpolis och åklagares insatser och alla de andra delarsom ytterligare kan medföra att vi får ned oljeutsläp-pen i Östersjön.Anf. 23 ()Fru talman! Jag har en kort följdfråga. Jag tolkardetta som att regeringen är beredd att verkligen priori-tera den här miljöfrågan. Men vilka insatser ser rege-ringen att övriga stater runt konkret kangöra i det här läget, så att det händer någonting snart?Anf. 24 Miljöminister ()Fru talman! De diskussioner som förs handlar delsom att ställa krav på fartygen som färdas på , dels om att ställa krav på hamnarna att ha avfall-sanordningar och, som jag sade, kostnadsfritt ta emotavfallet, dels om att satsa ytterligare resurser på över-vakning. står för den ojämförligt störstaövervakningen i . Men det är alltså bra omfler länder tar ett större ansvar för övervakningen.Även polis och åklagare i samtliga Östersjöstatermåste prioritera de här frågorna mer.Utförsäljning av kraftbolagAnf. 25 ()Fru talman! Jag förmodar att näringsministern ärhelt överens med statsministern när det gäller utför-säljning av kärnkraften, dvs. Kärnkraf-ten skall nämligen vara i samhällelig ägo, har manbeslutat i . Vi har sett att utförsäljningen gårjättesnabbt. I har man sålt ut över30 % till utländska intressenter och närmarsig 30 %.Jag ställde en liknande fråga vår: Var gårgränsen för hur mycket man kan sälja ut? Den fråganskulle jag vilja ha ett svar på från näringsministern.Anf. 26 Näringsminister ()Fru talman! Det går inte att fastställa en exaktgräns. Men vi skall komma ihåg att i harsamhället på olika sätt ett stort ägaransvar i elproduk-tion och eldistribution.När det gäller elproduktionen har vi det ansvaretdels genom det statliga , dels genom attmånga kommuner är engagerade i produktion avenergi.För vår del gäller att skall förbli ettstatligt företag. Det skall ha fullmakt att uppträdaaktivt på marknaden. Jag har också den uppfattningenatt kommunerna i största möjliga mån bör undvikaförsäljningar. sker de flesta affärerna mellande privata intressenterna och inte mellan samhälletoch privata intressenter.Anf. 27 ()Fru talman! Man kan fråga sig vad socialdemokra-terna har för motivering till att man skall fortsättautförsäljningen. Det skulle vara väldigt intressant atthöra.En annan sak är: Kan man kanske tänka sig att de-centralisera till landstingen, om man får regionalaparlament, så att vi får ett större medborgerligt infly-tande över våra naturtillgångar?Anf. 28 Näringsminister ()Fru talman! Men, , det är inte staten somsäljer, utan det är i huvudsak privata intressenter somsäljer.Det som jag tycker är viktigt att konstatera är attdet bland svenska folket finns en väldigt stor upp-slutning just runt idén att samhället skall ha ett domi-nerande inflytande när det gäller kraftproduktionen,vår vattenkraft och även våra kärnkraftsanläggningar.Det har visat sig också . Där-för är vårt uttalande mycket tydligt. Det ligger ävenen proposition i som behandlar statligtägande. Där klargörs just att skall förbli istatens ägo.Anf. 29 ()Fru talman! Statsministerns och näringsministernsuttalanden om att privata företag inte borde sälja delarav sin verksamhet till utländska intressenter om de ärverksamma inom vattenkraftsområdet är i och för sigtydliga. Men om detta inte skall stanna vid ett allmänttyckande från statsministerns och näringsministernssida måste följdfrågan bli: Vilka åtgärder avser rege-ringen att vidta för att förhindra privata kraftföretagatt sälja delar av sin verksamhet till utländska företag?Om det är möjligt skulle jag också vilja tillfogafrågan: Finns det några andra branscher där regering-en avser att förhindra utländska intressenter från attengagera sig?Anf. 30 Näringsminister ()Fru talman! Jag vill säga till attdet vi har sagt är att staten skall uppträda på precissamma sätt som de privata företagen. Det skall intevara så att staten och samhället äger ett antal kraftfö-retag som så att säga skall gå med bundna händer ochinte få agera. Nuvarande regering säger att våra före-tag skall ha samma möjligheter som de privata attagera. Det är det besked vi har gett. Det är ocksånågonting som svenska folket gillar.Anf. 31 ()Fru talman! Det beskedet hälsar jag med tillfreds-ställelse. Om regeringens ståndpunkt nu är att allaföretag, oavsett om de är statligt eller privat ägda,skall agera på samma villkor, och man därmed tartillbaka uttalandena om att utländska intressenter intebör få engagera sig i ytterligare omfattning i ,hälsar jag det beskedet med stor tillfredsställelse ochkonstaterar att det tydligen föreligger en bred enighet.Anf. 32 Näringsminister ()Fru talman! Två saker tar upp.Den ena är hur vi ser på utländskt ägande. Vi vill attsamhället och svenska intressen skall ha ett domine-rande inflytande då det gäller kraftproduktionen iSverige. Det tycker vi är viktigt. Det tror vi också attvi har stöd hos medborgarna för. Det är det ena visäger.Det andra vi säger är att våra företag skall varaaktiva och även delta i köp. säger att det är bra. Men jag vill påminna MikaelOdenberg om att det inte är så länge sedan som enborgerlig regering begärde den här full-makt att få sälja statens innehav i kraftproduktionen.ArbetslöshetenAnf. 33 ()Fru talman! Jag hörde arbetsmarknadsministernnyss upprepa påståendet att regeringen vill halveraarbetslösheten. Jag har ingen anledning att betvivlahennes goda vilja. Problemet är bara att det varendadag kommer ny information som visar att målet ver-kar bli alltmer avlägset.Ekonomin stagnerar, skriver industrin. LO var mer pessimistisk än regeringen. Arbetslöshetenökar, redovisar AMS.