prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — De mätningar somgjordes av och andra visa-de på en stark framtidstro bland företagen ,men företagarna var oroliga för att Socialdemokrater-na skulle komma tillbaka och göra återställare. Dethände ju också, och vad som hänt sedan visar siffror-na.Jag vill också tala om för att ävenrestaurangföretagare driver företag, och även demåste kunna ställa krav på att få stabila regler. Jagställer återigen den fråga som jag ställde från talarsto-len: Vad skall man säga till restaurangföretagarna,vad skall man säga till de anställda i en bransch med21,arbetslöshet, när staten säger "Vi behöver 500miljoner - dem tar vi!"? Vem är det som betalar det-ta? Jo, det är företagen. Det är småföretagarna medsina investeringar i restaurangbranschen som blirlidande.Jag vill sedan bara - för den händelse han harglömt det - erinra om debatten ommomsredovisningen, den förlängda perioden, uppro-ret framför allt bland småföretagarna och sjuklönepe-riodens förlängning. Vi som var med - vi var mångamoderata riksdagsmän som var med på småföretagar-riksdagen - kunde med ögon och öron registrera detstarka missnöje som finns framför allt bland småföre-tagarna. De vill inte ha något småföretagarpaket. Devill ha sänkta skatter, så att de själva kan bestämma.De vill inte ha något bidrag.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jo då, , jag kanförstå att småföretagarna kände irritation när det gäl-ler momsredovisningen, även om de i mycket storutsträckning undantogs från de här reglerna. Men detär ju ändå småpotatis i jämförelse med vad en halve-rad ränta betyder för småföretagen. Det betyder oer-hört mycket mer.Om representationen nu är så förfärligt viktig -och det är den säkert - tror jag inte att man kommeratt minska ned på den därför att vi skär ned på avdra-gen. Man kommer att fortsätta att representera, ochdärvidlag tror jag också att restaurangerna kommer attfinna att det inte blir någon större minskning i detavseendet.Carl kommer också in på hur det varunder den förra mandatperioden. Han hävdar att detrådde ett företagarvänligt klimat under den förramandatperioden, då vi hade en moderat skatteminis-ter, och han hänvisar till diverse mätningar. Menverkligheten, , visade ju någontingannat. Vi vet t.ex. att vi hade40 000 konkurser i , och det kan ju inte tydapå någon större företagarvänlighet.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Ja, vi hade mycket konkurser, och detberodde, som mycket väl vet, på att vihade en fastighetskris som innebar att värdena halve-rades eller sjönk ännu mer framför allt på kommer-siella fastigheter. Det finns inget finansiellt system ivärlden som kan klara en sådan anspänning, och Sve-rige var heller inte ensamt om detta. Det förorsakadeproblem, och det skapade konkurser. Vi hade detrisigt , det är inte tu tal om det. Men an-dan - andan! - och den borgerliga regeringens före-tagarvänliga inställning smittade av sig, och manbörjade tro . Det är ovedersägligt.Lars funderar på hur det nu kommer attgå för restaurangerna. Vi har ju inte ens utvärderatvad som hände när vi för mindre än sedansänkte avdraget till . Vi har alla i skatteutskottetfått material från Hotell- och Restaurang, vi har fåttbrev från facket. Där sägs att Edsbacka krog i Sollen-tuna , innan den här nedskärningen, harminskat en tredjedel av sin omsättning på luncherna. Itidningarna skriver man att ett antal restauranger iStockholm, och nu kommer attstänga under lunchtid därför att man inte har någrakunder längre. Detta är första delen av en nedläggningav väldigt många av de bättre restaurangerna, som ärviktiga också för besöksnäringen, för turister ochaffärsmän som kommer till Sverige.Detta är fel. De här 500 miljonerna kommerdessutom som ytterligare pålaga på alla de skattehöj-ningar, avgiftshöjningar och försämringar som fram-för allt småföretagarna har fått sedan Socialdemokra-terna kom till makten. Det här kan bli stråt somknäcker åsnans rygg.Anf. 116 () replik:Fru talman! Än så länge finns det inte särskiltmycket som tyder på att småföretagen skulle knäckas.Jag vet inte vad det är för åsna som om. Jag talar om småföretagen. tyder detmesta på att småföretagen i går en ljusnandeframtid till mötes under den mandatperiod vi nu ärinne på. Allting tyder på att antalet anställda kommeratt öka, och allting tyder på att just räntesänkningarnaär oerhört betydelsefulla för småföretagen. Det kanaldrig resoneras bort. Detta går långt utöver de nega-tiva effekter som andra förslag som regeringen harlagt fram, t.ex. vad gäller momsredovisningen, kan hahaft.Carl talar om den gångna mandat-periodens småföretagarpolitik och hur det gick förföretagen under den tiden. Han säger då med kraftoch eftertryck: Andan, , andan var nå-gonting annat! Men hur mäter man andan, ? Det är ju en utomordentligt subjektiv vär-dering. Objektivt vet vi att det inte gick särskilt braför småföretagen under den tiden.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! glömde att förklara förkammaren hur logiken ser ut med att ha ett alkohol-politiskt mål och så fatta beslut i en annan riktning. Ärdet så att målen inte betyder särskilt mycket när mankommer till praktisk handling i utskottet?Vi kunde höra om andra mål i medier i går. Därdiskuterades regeringens miljömål, att man inte hadekunnat eller velat - vilket kan jag inte bedöma fullt ut- följa upp dem och att man nu sannolikt är i färd medatt skriva om målen.Vi hörde här i debatten att kommunikationsminis-terns mål när det gäller trafiken är noll dödsfall. Ärdet så att socialdemokraterna har väldigt lätt att ställaupp mål, men svårt att hitta logiken för att följa uppdem?Vi hör dessutom väldigt ofta hur viktigt det är att ialla beslut man tar beakta de mål man har. Är det såatt socialdemokraterna skiljer på mål och politik?Jag vill ge möjlighet att förklara varlogiken ligger i det här beslutet, om än litet. Har dethär beslutet rätt inriktning med tanke på det engage-mang som också finns hos väldigt många partikamra-ter i just den här frågan?Anf. 118 () replik:Fru talman! Den alkoholpolitik som förs i Sverigeoch de målsättningar vi har står fast och står inte ochfaller med en begränsning av representationsavdragetfrån till . Det är så pass litet att man kanifrågasätta om det innebär någon större alkoholför-brukning. Det kanske rent av är precis tvärt om.Det är så, , och det står myckettydligt i betänkandet, att större delen av dessa 90 krskall användas till mat. Det lilla som är kvar - det kanvara - får man inte mycket sprit för.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det skall bli intressant att höra i nästasvar hur tror att utskottet eller ens rege-ringen skall kunna påverka fördelningen mellan matoch alkohol när folk sitter där på restaurangen. Det ärväl ändå upp till dem som besöker restaurangen attgöra det.Min fråga var principiell. Är detta ett steg i rättriktning? Tycker att det är rimligt att viarbetar för att arbetsmiljön i vid tolkning skall varaalkoholfri?Anf. 120 () replik:Fru talman! Ja, det är definitivt ett steg i rätt rikt-ning, speciellt när det gäller frågan om att försökaskapa litet enklare regler. Just uppdelningen mellansprit och mat har ställt till en förfärlig massa krångelför skattemyndigheterna. Man har fått avdela väldigtmycket resurser för det. Detta är ur den synpunktenhelt klart ett steg i rätt riktning.Holger frågar hur vi här i riksdagenskall kunna påverka fördelningen och verkligen se tillatt man äter mer än man dricker, i varje fall när detgäller avdraget. Det är naturligtvis inte särskilt lätt föross, eftersom vi sitter här och inte är ute på restau-rangerna. Men det skall ju skrivas verkställighetsreg-ler, förordningar och liknande från ,och jag utgår från att man där talar om hur det är. Jagutgår också från att laglydnaden är väldigt stor på dethär området.Anf. 121 ():Fru talman! frågade mig när jag intehade någon repliktid kvar hur man mäter andan. Jagvill då lämna en sakupplysning. Man mäter andanbl.a. genom sådana institut som heter , ochliknande och som gör regelbundna attitydundersök-ningar. Man kan också vara tillsammans med företa-gare på sammankomster av olika slag och får då höravad olika företagare tycker och tänker. Det är ett parsätt att mäta andan. Jag antar att det är samma sätt påvilket nu kan referera till att småföreta-garna tror . Det måste väl också ha singrund i någon form av attitydundersökning - eller?Jag begärde ordet igen därför att jag fortfarandeinte har fått tillstymmelse till svar på vad jag nu skallsäga till dem som arbetar inom restaurangbranschen,som har arbetslösa, varav flertalet är kvinnor,och inom vilken restauranger nu går i konkurs. Re-stauranger toppar konkursstatistiken. Det är ingenattitydundersökning - det är fakta och verklighet. Viskall alltså säga till dem att har fattat beslutom att skall dras in, och att dettakommer att drabba dem ytterligare. Det vore bra attkunna få en liten anvisning för detta av skatteutskot-tets ordförande.Verkligheten återspeglas bl.a. i de interna tidning-ar som finns i branschen. Restauratören talar t.ex. omen rysare och skriver att omsättningen redan tidigarerasade månad för månad, och man redovisar nu derestauranger som redan, beroende på denna diskus-sion, har beslutat stänga lunchserveringen. Det härlandet kommer att bli fattigare i sitt totala utbud.Företagsskatterna har höjts med ca 14 miljarder kro-nor på olika sätt sedan Socialdemokraterna tog över. Idet sammanhanget är naturligtvis 500 miljoner kronoren struntsumma, men detta är viktigt för företagensom skall betala.Anf. 122 ():Fru talman! När vi nu talar om andan kan man juockså peka på realiteter när det gäller innevarandemandatperiod. De realiteterna är en kraftigt förbättradbudget och en väldigt kraftigt sänkt räntenivå. Dettaär enormt nyttigt för företag. Det är realiteter. Vi vetatt företagen uppskattar detta och att de växer - detkan vi också mäta.Carl frågar vad jag sedan skall svarade restauranganställda. Det finns en tendens, inteminst hos Moderata samlingspartiet, att måla upp demest fruktansvärda skräckscenarion när vi höjer eneller annan skatt och att dödförklara både den ena ochden andra branschen. Vi hörde något liknande i detärende som föregick detta. När det sedan kommer tillverkställighet ser man att resultaten inte blir så farliga.Branscherna klarar sig ganska bra. Restaurangernakommer med all sannolikhet också att klara sig gans-ka bra i fortsättningen eftersom företagen kommer attrepresentera precis som de har gjort tidigare, även omde får betala litet mer för det.Jag hade i mitt inledningsanförande en fråga omalla de andra reservationer som stårbakom och som helt har gått förbi.Jag frågade hur det kan komma sig att man i en reser-vation talar om att vi måste minska krånglet för små-företagen medan man i andra reservationer gör precistvärtom. Det svaret är mig fortfa-rande skyldig.Anf. 123 ():Fru talman! Det är mycket trevligt att räntenivånhar sjunkit. Det är vi alla överens om. Men att ställasig upp och slå sig för bröstet och säga att det är en-bart regeringens och tycker jag äri magstarkaste laget.Man måste faktiskt titta litet grand utanför landetsgränser och se efter vad som har hänt där. Det inter-nationella ränteläget har sjunkit, beroende på att deninternationella inflationen har sjunkit. Därför handlarförväntningarna framöver om en låg inflation somlägger basen för lägre räntor. Det är jättebra! Jag kangå med så långt att jag säger att detta naturligtvisinnebär att statens finanser har stabiliserats och att detär en positivt bidragande åtgärd.Men sättet på vilket vi har stabiliserat finansernainger oro för framtiden. De som har pungslagits påden här stabiliseringen är två kategorier - löntagarnaoch företagarna. Vi har alltså lagt straffskatt på före-tagande och straffskatt på lönearbete.Nej, naturligtvis är det ingen katastrof, som LarsHedfors säger, om man höjer en eller annan skatt.Men alla de här skattehöjningarna tillsammans, litethär och litet där, finns det ett ordspråk för som LarsHedfors som kommer från den delen av kän-ner till: Många bäckar små gör en stor å. Det är precisdet som händer. Det är inte bara en stor å, det är enstörtflod som kommer att försämra förutsättningar-na längre fram.I min nästa replik skall jag komma in på det somjag inte har kommenterat tidigare.Anf. 124 ():Fru talman! säger att han tyckeratt det är trevligt att räntenivån har sjunkit. Det är väländå ett märkligt ord att använda - trevligt. Det är junyttigt och bra för att räntenivån har sjunkit.Sedan ägnar större delen av sinrepliktid åt att tala om att detta minsann inte är rege-ringens förtjänst. Det är mycket annat som har bi-dragit till sänkt räntenivå. Okej, om det inte är rege-ringens förtjänst har ingen betydelse i vår debatt,därför att jag talar om att räntenivån har sjunkit. Vemsom har åstadkommit det har ingen betydelse. Huvud-saken är att det är bra för företagen. Och det är bra förföretagen att räntenivån har sjunkit . Det ärbra för restaurangnäringen också. Det leder naturligt-vis till att man kan hålla en hög nivå på sina represen-tationskostnader.En störtflod av skatteökningar är väl att ta i litetgrand, men det har varit en starkt bidragande orsak tillatt vi har lyckats få bort budgetunderskottet, . Det lyckades ni aldrig med. Ni drev uppbudgetunderskottet till nästan astronomiska höjderoch räntan och problemen för företagsamheten där-med.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tycker faktiskt att det är trevligtatt räntan sjunker. Jag tycker att det är trevligt medallting som är nyttigt och bra, om vi nu skall märkaord.I föregående replikskifte frågade omjag tyckte att vi var inkonsekventa i de övriga reser-vationer som vi har, där vi är emot onödigt krångel ivissa hänseenden. tycker att vi i ettannat fall vill krångla till det.Det är naturligtvis en gradfråga, om det nu skullevara så mycket mer krångel. Det är väl möjligheternaför handelsbolagsdelägarna att kunna få göra avdrag isamband med den statliga förmögenhetsskatten somLars tänker på. Det tycker inte vi ären så fantastiskt stor sak att det skulle behöva föror-saka den här diskussionen. vet mycketväl att vi i alla sammanhang förordar mindre krångel,enkla och klara riktlinjer. Det viktigaste är ju att detblir bra och stabila regler, inte att det är stabila regler.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § betänkande 1996/97:SkU8Punktskattefrågor (prop. 1996/97:14)Anf. 126 ():Fru talman! Det här betänkandet, som handlar ompunktskatter, är inte så omfattande. Trots det har vifrån ett antal synpunkter. Det som harförvånat mig är att vi är det enda parti som har haftnågra invändningar mot de förslag som läggs fram.I andra sammanhang, i debatter i denna kammareoch på andra ställen, är alla partier överens om att vibör försöka se till att vi får ett hållbart samhälle,minskar resursanvändningen och minskar utsläppen.Tittar man på det här betänkandet om punktskatter serman att här finns tre förslag som går i precis motsattriktning.Det första av förslagen handlar om en ändrad be-skattning av nya personbilar. Förslaget går ut på gör sig av med ett styrinstrument som man kanha för att styra försäljningen till de ur miljösynpunktbästa bilarna, dvs. de bilar som släpper ut minst avga-ser. Motivet för detta säger man är att EU:s avgasut-släppskrav har skärpts till en nivå som gör att maninte längre får sälja de bilar som tidigare hade denlägre utsläppsnivån. Det är ju bra. Men att därav draslutsatsen att man skall göra sig av med styrinstru-mentet som gör att man kan styra mot ännu bättrebilar är inte särskilt logiskt. Utsläppen från biltrafikenär fortfarande ett av de absolut största miljöproblemvi har. Det har inte på något sätt lösts genom attkravnivån inom EU har skärpts något. Följaktligenborde man se till att behålla en miljöklassindelning påbilarna och gynna de bilar som är bäst, i alla fall desom släpper ut minst avgaser.EU-kommissionen har faktiskt lagt fram ett förslagtill införande av nya utsläppsgränser som är strängare.Dem skulle man mycket väl ha kunnat införa redan nui och därmed behållit en beskattning av dedärefter sämsta bilarna. Det har man alltså inte gjort. Istället föreslår regeringen att man skall avskaffa denhär möjligheten. Vi har svårt att se logiken i ett sådantagerande, om man är intresserad av att viskall få ett hållbarare samhälle och mindre utsläpp.Därför har vi från sagt nej till en sådanförändring.Det andra förslaget gäller upphävande av lagenom miljöskatt på inrikes flygtrafik. Det är samma sakhär. Varför har vi miljöskatt på inrikesflyget? Jo,naturligtvis därför att flyget är ett av de mest korkadesätt att transportera sig, ur utsläppssynpunkt. Det ärväldigt bra på långa sträckor och oftast det enda sättetatt ta sig till avlägsna platser. Men påkorta sträckor är detta ett ganska dåligt sätt. Det göratt man borde se till att utjämna prisskillnaden mellant.ex. tåg och flyg. Man vet att flyget är väldigt miljö-belastande per resande och per transportkilometer ochdärför har man miljöskatt.Nu säger regeringen att det system vi har inte är såbra. Man borde ha ett bättre. Javisst, det har vi ingetemot från sida. Vi skulle gärna vilja haett mycket bättre system. Men att avskaffa det gamlasystemet innan man har hittat på det nya och bättrekan vi heller inte se logiken i. Man borde rimligen hakonstruerat det bättre systemet och därefter bytt sys-tem. avskaffar man den miljöskatte-lag som finns, och sedan har man inget att sätta istället. Vi vet inte när vi får något nytt. Därför har viockså haft invändningar, som enda parti, mot att mangör på det sättet.Det tredje förslaget där vi har haft synpunkter haratt göra med energiskattefrågor. För några månadersedan, , fattade beslut om att ta bortden återbäring på skatt som företag kunde få förenergi som man använde för uppvärmning. Man före-slog i stället, och genomförde också, en ändring sominnebar att man återgick till äldre regler som ger enstörre restitution av skatt än de per kilowatt somfanns tidigare.Det här medförde att många fjärrvärmeverk ochandra mycket enkelt kunde gå över till fossileldningfrån att ha eldat flis, vilket är bättre ur miljösynpunkt.Det var ett dåligt förslag, sade då, och vimotsatte oss också då som enda parti den förändring-en. Trots detta genomfördes förslaget, och vi har denregeln nu.Men så upptäckte regeringen att man glömde att tamed dem som använder elenergi för uppvärmning,och det är om möjligt ännu dummare. Att använda sigav elenergi för uppvärmning är det i särklass sämstasättet att hushålla med energi. Är det något man skallundvika är det detta. Det är också något man diskute-rar i energiöverläggningarna . Man skall försöka setill att folk som använder direktverkande el för upp-värmning t.o.m. skall få bidrag för att ställa om tillmer resurssnåla system för uppvärmning.Men i det här betänkandet läggs det fram ett för-slag som går precis tvärtemot dessa strävanden, näm-ligen att man skall få tillbaka skatt också om mananvänder elenergi för uppvärmning, som ju är detsämsta tänkbara i uppvärmningssammanhang. Därförhar vi också sagt nej till det här förslaget - även härsom enda parti.Sammantaget kan vi inte finna annat än att det härbetänkandet egentligen bara innehåller eländesförslagfrån resurshushållningssynpunkt, och vi har därför trereservationer. Självklart står jag och Miljöpartietbakom alla dessa, men för tids vinnande och på grundav vädjan yrkar jag bifall bara till reservation 3.Anf. 127 ():Fru talman! Så var det dags igen för ett punktskat-teärende, nämligen betänkande 1996/97:SkU8. Vi harnyligen hört den enda reservanten till betänkandet,nämligen . Vad var det då miljöpartistenRonny Korsberg opponerade sig mot? Jo, det varförslag om ändrad beskattning av personbilar, och dåframför allt avgaskraven och försäljningsskatten.I betänkandet finns ett förslag till vissa föränd-ringar i lagen om försäljningsskatt på motorfordonmed anledning av skärpta obligatoriska avgaskrav förnya personbilar inom EU. EU har redan aviserat yt-terligare skärpningar av avgaskraven, och det är dessakrav som nu menar att vi bör införa,om jag har fattat det rätt.Sedermera handlar förslag om2 i försäljningsskatt även fortsättningsvis förnya miljöklass 3-bilar. På så sätt bibehålls ett skatte-tryck på dessa bilar som gör dem mindre attraktiva. Ifrågan om att ytterligare skärpa avgaskraven är viöverens i sak, men tidsplanen skiljer oss åt. RonnyKorsberg säger att det skall ske , men vi säger attde skärpta avgaskraven så snart det är möjligt skallinföras i svensk miljöklassning. Här skiljer vi oss åt,och så får det också bli.Den andra frågan handlar om definition: hur mil-jömässig en bil i dagens miljöklass 2 är kontra en imiljöklass 1. Med det nya förslaget höjs ribban vadgäller avgaskraven - det finns t.o.m. krav om ytterli-gare höjning av ribban. Frågan är hur vi ser på debilar som kommer att ingå i miljöklass 3. Kan detinte vara så att allteftersom man höjer kraven bliräven de bilarna mindre miljöbovar?Skall man inte se till att folk i stället för att köpaen begagnad gammal miljöklass 3-bil väljer att köpaen ny miljöklass 3-bil? Det anser i alla fall jag, frutalman. Det måste vara bättre att folk köper en ny bilmed den nya miljöklassningen än att man köper engammal bil med den gamla miljöklassningen, därtillen gammal miljöklass 3-bil. Sätter man upp ett skat-tehinder i form av i nybilsskatt blir kansketröskeleffekterna det som gör att folk väljer att köpaen begagnad bil. Följden av det blir att vår strävanmot en nyare bilpark, för miljöns skull, bromsas. Deskärpta krav som och jag står bakomfår också i ett sådant läge svårt att nå full verkan. Sålåt oss följa utvecklingen och se vad som händer närdet gäller växlingen mellan begagnade och nya bilar.Om vi går vidare i betänkandet, fru talman, kom-mer vi till upphävandet av lagen om miljöskatt påinrikesflyget. Man vill i stället styra kostnaderna förutsläppen med hjälp av landningsav-gifter. Också här hade en tvivlande synpå förslaget och ville t.o.m. avslå det, men man villeockså se till att statskassan förblir orörd. Tanken, frutalman, är nog densamma som den vi socialdemokra-ter har vad avser möjligheterna att ta ut en rättvisbeskattning. Men vi ser även här hur skattevapnet istort sett totalt tappar sin verkan. Även avregleringenav civilflyget försvårar användningen av skattevapnetfrån ett rättviseperspektiv. Vi anser att om man skallvärna miljön bör man differentiera landningsavgifter-na så att de flygplatser som står för de flesta avgång-arna, vilka också i många fall är de med de störstakoncentrationerna av miljöproblem, i större utsträck-ning betalar för sig.En annan sak, fru talman, är huruvida statens in-komster kommer att minska utifrån förslaget. Här trorvi dock att det är för tidigt att redan nu slå fast kost-naden. Vi måste förstås följa utvecklingen över enlängre tidsperiod.Nu, fru talman, har vi kommit till slutet av betän-kandet, nämligen avsnittet om vissa energiskattefrå-gor. Här föreslås en justering vad avser tekniken i denlag som antogs 1994. har rätt, omman skall vara självkritisk - och det skall man ju.Eller också handlar den här frågan om något vi harglömt - det har också rätt i. fö-reslår vi dock en möjlighet till återbetalning av ener-giskatt även på elektrisk kraft som används vid fram-ställning av den aktuella värmen.Ronny Korsberg anser att elektrisk kraft är detmest ineffektiva sättet att generera värme på. Hanskriver i sin motion: "Verkningsgraden är extremt lågoch det leder därför till ett onödigt slöseri med energi.I stället måste vi inom alla områden energieffektivise-ra så att vi kan klara kärnkraftsavvecklingen sombeslutat. "I förra behandlingen av frågan var Miljöpartietavvisande. Då ansåg man att det låg en fara i eneventuell övergång från biobränsle till fossila bränslenvid eldning i fjärrvärmeverk. Om så blir fallet kan vihålla med om att det inte är bra förmiljön. Men skillnaden, , mellanfossilbränsle och elektrisk kraft som miljöbov är juganska stor, eller hur?