prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Men vi kommer attbehöva finansiera närmare ytterligare 400 miljonerkronor. Där har vi ännu ett gemensamt bekymmer attklara av, och det måste gå. Det hoppas jag att vi äröverens om.Anf. 184 ():Fru talman! Som sista talare i den här debattenvore det oartigt av mig att polemisera mot mina med-debattörer. Jag skall därför hålla detta anförande medutgångspunkt från det som sade.Hon talade om nödvändigheten av att hitta nya resur-ser för vård och omsorg.Fru talman! Jag tror att vi måste kon-centrera våra resurser på det som är kärnverksamhe-ten i den sociala välfärden, på vård och omsorg. Vimåste lyfta ur en del av den försörjningstrygghet somvi har skapat genom skattesystemet till andrasystem, till försäkringslösningar som ligger utanförstatsbudgeten.Man måste göra om strukturen på mycket av denverksamhet som bedrivs. Vi måste minska kostnader-na för samhället, men vi måste också ge större valfri-het och skapa flera alternativ. Vi måste minska av-ståndet mellan medborgarna och de verksamheter somnärmast berör dessa. Vi måste skapa en ny medbor-garroll där människor mera aktivt deltar i samhällsar-betet, inte som kunder och konsumenter utan somaktörer, och på ett helt annat sätt tar del i vård ochomsorg, något som vi alla alltid i vårt livbehöver.Trygghetsfrågor (utgiftsområde 10, 11 och 12)Anf. 185 ():Fru talman! Genom moderat politik skulle det seannorlunda ut för medborgarna i . Genom vårpolitik skapas ökat välstånd. Lägre skatter ger flerjobb och ökad tillväxt i ekonomin. Den enskildamänniskan ges möjlighet att ta ett ökat eget ansvar försig själv och sin familj. Då har vi råd med stabilatrygghetssystem och att ge stöd och hjälp till dem sombäst behöver det.Varför buar ? Det var rubriken på ett TV-program . Det är inte så underligt att männi-skor buar. De trodde sig rösta fram en regering somskulle halvera arbetslösheten , menarbetslösheten växer på grund av vikande tillväxt iekonomin. Människor blir allt mer beroende av desociala trygghetssystemen, och dessa vacklar. känner sig lurade, i all synnerhet som de inte avegen kraft kan förbättra sin trygghet, eftersom de högaskatterna omöjliggör detta.Allt fler familjer tvingas till därför attregeringen inte kan tänka sig en skattesänkning förbarnfamiljer. Enligt betalar - somSten tidigare sade - cirka hälften av allasocialbidragstagare skatt, och i genomsnitt betalar de23 i skatt medan de får i socialbi-drag. Detta är inte en social politik!Den allra viktigaste socialpolitiken är attsänka skatterna, att låta människor leva på sin lön, attge människor valfrihet mellan olika alternativ och attge möjlighet för fler att ta ett ökat eget ansvar för sigoch sin familjs trygghet genom kompletterande för-säkringar.Vad vill socialdemokraterna egentligen med soci-alförsäkringarna? Den sociala ingenjörskonsten firadelänge triumfer. "när pengarna är slut" - för attcitera författaren - tycks den storavilsenheten råda i regeringspartiet. Kännetecknande för regeringens politik äratt man först kastar upp försöksballonger eller läggerfram förslag - som skriver den 17november: "Lagstifta först och tänk sedan!" den pensionsreform som fem riksdagspartier stårbakom och där vi har all anledning att känna oro medtanke på de senaste veckornas olika uttalanden. Jagvill redan nu ställa frågan: Ligger pensionsbeslutetfast?Kännetecknande för regeringens politik är att manlyssnar till de stora mäktiga grupperna, framför allt påLO som står rörelsen nära, medan mindre opinions-svaga grupper och enskilda får ropa förgäves. De52 000 änkorna som drabbas av nedskärningar avänkepensionerna struntar man i, och man vägrar heltenkelt att debattera den frågan. Halveringen av om-ställningspensionen motsvarar ungefär det bidrag somregeringen vill ge till LO. Lägg märke till priorite-ringen! Det var också meningen att de föräldralösabarnen skulle mista halva sin barnpension, men därblev opinionen alltför stark, och man tvingades att tatillbaka det förslaget.Vi moderater har föreslagit besparingar inom ut-giftsområdena 10, 11 och 12 om ca 6,7 miljarderkronor, men vi säger nej till besparingar som drabbarföräldralösa barn, änkor, handikappade och lågin-komstpensionärer.Vi moderater vet vad vi vill med de sociala trygg-hetssystemen. Vi anser att det även i fortsättningenbör vara en 75-procentig ersättningsnivå genomgåen-de i socialförsäkringarna. Vi anser att vi som är lång-tidsfriska solidariskt kan ta ytterligare en karensdag,givetvis med det högriskskydd som föreligger i dag.Vi anser att det är viktigt att ta till vara varjemänniskas eget sunda ansvar för sig själv och sinfamilj. Med våra förslag till skattesänkningar medtonvikt på låg- och medelinkomsttagarna möjliggörsdetta.Fru talman! Jag övergår nu till att något kommen-tera de specifika utgiftsområdena.När det gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygg-het vid sjukdom och handikapp har vi moderatermotsatt oss den förlängda sjuklöneperioden om fyraveckor, dels på grund av att den är ett dråpslag mot desmå företagen, dels på grund av att det i fortsättningenkommer att bli allt svårare för icke "kärnfriska" attöver huvud taget få ett arbete. Beslutet kommer attminska antalet arbetstillfällen i arbetslöshetens Sveri-ge.Vi går emot höjningen av sjukpenningen från den1 . Vi vill höja den faktiska pensionsål-dern, som endast är , genom effektivarerehabilitering och vi vill öka kontrollen generellt iförsäkringssystemen. Det skall inte var möjligt attfuska och manipulera med försäkringarna.Beträffande utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdom motsätter vi oss samtliga regeringensbesparingar. Vi anser att besparingarna inom änke-pensioneringen med ca stridermot den tidigare överenskommelsen mellan riksda-gens partier 1989-1990. Efterlevandepensionerna harockså ett retroaktivt inslag som vi inte kan godkänna.Försämringarna i det statliga bostadstillägget förpensionärer innebär att den grupp äldre som länge harburit upp vårt samhälle, låginkomstpensionärerna, fårytterligare en börda att bära.Utgiftsområde 12 gäller ekonomisk trygghet förfamiljer och barn. Till skillnad från Socialdemokra-terna som med arvet från styr familjernatill ett enda sätt att leva - båda föräldrarna i förvärvs-arbete och alla barn på dagis - vill vi ge barnfamiljer-na ökad valfrihet och ökat självbestämmande.Därför vill vi införa ett grundavdrag på 10 000kronor per barn och år vid den kommunala beskatt-ningen. För familjer där inkomsten är lägre än avdra-get skall ett motsvarande kontantbidrag ges. Vi anserockså att vårdnadsbidraget och avdragsrätten förstyrkta barnomsorgskostnader bör återinföras.När det gäller underhållsstödet har vi redan tidiga-re framfört att underhållet till de egna barnen alltidskall vara en prioriterat uppgift för varje förälder.Fru talman! Vi moderater slår vakt om stabila so-cialförsäkringssystem som vi har råd med. Vi spararpå "långtidsfriska" och vill genom skattesänkningarge allt fler möjlighet att ta ett ökat eget ansvar för sinoch sin familjs trygghet. Vi vill skydda de människorsom har de största behoven.Anf. 186 BO ():Fru talman! En av den moderna statsmaktens vik-tigaste uppgifter bör vara att utforma goda villkor förmedborgarnas trygghet och skydda dem mot utrikesaggression, mot inhemskt våld och mot stora in-komstminskningar beroende på sjukdom, arbetslöshetoch ålderdom.Det senare görs huvudsakligen inom det vi kallarsocialförsäkring - genom sjukpenningförsäkring,genom arbetslöshetsförsäkring och genom försäkringför försörjning efter det att man slutat förvärvsarbetapå grund av sin ålder.Förutsättningarna för en god ekonomisk trygghet iett land är förstås en god ekonomi och en god syssel-sättning. Det handlar, enligt vår uppfattning, om före-tagandets villkor och om möjligheter att se till att detfinns sysselsättning för alla som önskar det. Det är enuppgift som den nuvarande regeringen skändligen harmisslyckats med, vilket tyvärr bekräftades så sent somdenna vecka. Inget tyder på att regeringen närmar sigde mål man själv har satt upp på sysselsättningsområ-det. Det mesta tyder på att man fjärmar sig från dem.Socialförsäkringar kan förstås utformas bättre ochsämre. Enligt vår uppfattning skall de både vara för-säkringar och vara sociala. Från socialliberal utgångs-punkt finns det flera krav som bör vara uppfyllda föratt vi skall kunna tala om goda socialförsäkringar.Några av dessa krav är: Alla skall vara med. Po-ängen är inte bara att alla skall vara med utan ocksåatt det är den genomsnittliga risken och inte den in-dividuella som är utgångspunkten för avgiften tillsjukpennning och ålderdomsförsäkrning.De bör utformas som en andel av den försäkradeinkomsten. Det bör finnas samma tak för avgifter somför förmåner, och det bör förstås råda balans i deolika försäkringarna över tiden. Det bör också vararimliga nivåer och goda incitament.Socialförsäkringarna ansågs ju länge vara en avsocialdemokraternas bästa grenar, åtminstone avsocialdemokraterna själva. Slutet av 80-talet uppvisa-de en sjukförsäkring som uppgick till av in-komsten och ibland mer, en sjukförsäkring utan ka-rensdagar, en arbetsskadeförsäkring där kostnadernagalopperade, ett förtidpensionssystem där villkorenvara sådana att antalet förtidspensionerade ständigtökade. Det fanns också en motvilja mot reformförslagav typen att slussa över kassapengar till sjukvården,från passiv sjukskrivning till aktiv verksamhet.För att vara rättvis, fru talman, skall jag säga attdet faktiskt hände saker på några punkter när denförra socialdemokratiska regeringen sjöng på sistaversen . Det handlade omde första dagarna i sjukskrivningen och om att ar-betsgivaren skulle stå för sjuklönen de två förstaveckorna.Under de tre åren 1991-1994 genomfördes storareformer och förändringar inom socialförsäkringarna,siktande till att få dem att gå ihop och till att få rättincitament. Det handlade om sådana saker som villko-ren inom arbetsskadeförsäkringen, karensdagen inomsjukförsäkringen, utformningen av läkemedelsförmå-nen, tandvårdförsäkringen m.m., och inte minst omden stora fempartiuppgörelsen om pensionsreformen.Det handlade också om förslag kring förtidspensione-ringen m.m.Många av dessa förslag kritiserades av Socialde-mokraterna i opposition, inte minst förändringarnainom arbetsskadeförsäkringen. Men på några punkterskedde också goda insatser från socialdemokratiskthåll, framför allt vad gäller uppslutningen kring denstora pensionsreformen.I början av hade gått medden socialdemokratiska regeringen. Det är halvtid ochrimligt att se vad som har hänt. Det är mycket som ärdåligt, men inte allt. Man har t.ex. fullföljt förslagenom förtidspensioneringen, och det finns några andraljusa punkter också.Men väldigt mycket är dåligt: det omedelbara av-skaffandet av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen,acceptansen av jättelika underskott på det områdetsamtidigt som man har våldsamma överskott på sjuk-försäkringen, ryckigheten, återställarna, återställarnaav återställarna och tillbakadragandet av dem, denunderliga fördelningspolitiken -sänkt matmoms föralla prioriteras framför bra socialförsäkringar ochhyggliga barnbidrag, och när man ser vad som händemed flerbarnstilläggen kan man undra vad Socialde-mokraterna har emot just flerbarnsfamiljer. Studiestö-det för dem med barn, förslaget om barnpen-sionen och förslagen då och om änkepensionernastår i kontrast mot exempelvis oviljan att gå längre änhittills vad gäller deltidspension.Som redan har nämnts från talarstolen har manunder , framför allt ,skapat osäkerhet om den största av socialförsäkring-arna, det allmänna pensionssystemet.Det socialdemokratiska förslagets utgiftsramar förde ekonomiska trygghetsområdena är inte bra. Omsocialförsäkringar och ekonomisk trygghet är en avsocialdemokratins bästa grenar står det illa till medsvensk socialdemokrati och illa till med denärmaste två åren.Vi har i vårt budgetförlag föreslagit utgiftsminsk-ningar inom andra områden, t.ex. arbetsmarknads-och bostadsområdet, samt inkomstförstärkningar,t.ex. återställande av matmomsen. Även inom de nuaktuella områdena finns betydelsefulla förslag tillutgiftsminskningar. Men har vi sammantagetpå trygghetsområdena större utgiftsramar än regering-en.Det har att göra med att vi avvisar en del av de be-sparingsförslag som läggs fram. Det gäller förslagenom änkepensionerna, sjuklönen och flera andra.Fru talman! Vårt samlade budgetförslag innebärbättre villkor för företagandet, lägre utgifter för detallmänna, bättre socialförsäkringar, mer heltäckandesådana och en bättre fördelningspolitik än vad bifalltill regeringens förslag innebär. Därför vill jag yrkabifall till vårt förslag.Anf. 187 ():Fru talman! Arbetslösheten har inneburit att vårvälfärd har utsatts för stora påfrestningar, och det ärett hot mot bl.a. socialförsäkringssystemen.Införandet av karensdagar och lägre nivåer inne-bär att det är svårt att garantera ekonomisk trygghet. ser vi resultatet av detta, när allt fler människorinte kan leva på sin sjukpenning eller sin a-kassa.Konsekvenserna blir att de som har råd skaffar sigprivata försäkringar som andra tvingas sökasocialbidrag för att klara sin försörjning. Detta harinneburit en allt hårdare belastning på kommunerna.I dag finns det människor som helt enkelt inte harråd att vara sjuka. Att vid sjukdom ta ut semester ellerledighetsdagar, byta arbetsskift eller att helt enkelt gåtill jobbet trots att man inte är frisk har faktiskt blivitvanligt. Det är en oroande utveckling.Statistiken talar om färre sjukskrivna. Jag tror inteatt svenska folket i ett slag har blivit friskare, däremothar det blivit dyrt att vara sjuk.Försäkringsbolagen gör stora inbrytningar påen ny marknad. Det handlar om de privata sjukför-säkringarna. Med glättiga broschyrer säljer mantrygghet till dem av oss som har råd att betala. Mankan erbjuda personlig rådgivning om kompletterandesjukförsäkringsskydd och offerter med kostnadsför-slag. Det är ett tecken på att vi håller på att urholkaden generella välfärden.I årets budgetmotion föreslår vi från Vänsterpar-tiet att sjuk- och föräldraförsäkringen höjs till 80 %.Vi har också varit kritiska till de ändrade beräknings-grunderna för den sjukpenninggrundande inkomsten.Att som regeringen skriva i budgetpropositionenatt detta skall användas till att finansiera en del av enhöjning av föräldra- och sjukförsäkringen från den 1januari 1998, tycker vi är att komma med något falskaförespeglingar.Sjuklöneperioden har som sagt förlängts från 14till . I samband med detta har Vänsterpartietföreslagit att de allra minsta företagen skall undantasfrån kravet på att betala sjuklön för sina anställda. Viavser då företag med högst fyra anställda. Det ärnämligen just i de små företagen som sjukfrånvaronkan få mest negativ betydelse för verksamheten ochekonomin.I dag har antalet socialbidragstagare ökat i kom-munerna. Det är naturligtvis en följd av den högaarbetslösheten, som jag sade förut, men också en följdav de sänkta nivåerna i socialförsäkringssystemen.Kostnaden håller på det här sättet på att flyttas överfrån transfereringarna till kommunerna. är över700 000 personer beroende av socialbidrag för attklara sin försörjning. Socialbidragen håller på att blien försörjningskälla för vissa grupper, helt i strid meddet ursprungliga syftet.Det är nu helt nya grupper som uppsöker social-kontoren - ensamma mödrar, pensionärer, arbetslösa,barnfamiljer osv. Kostnaden för socialbidragen baraskenar i väg. håller på att förvandlas administrativ enhet för ekonomiskt stöd. På det härsättet ökar bara påfrestningarna på den redan an-strängda ekonomin i kommunerna. I Vänsterpartietsbudgetmotion lägger vi fram förslag om att kommuneroch landsting skall få mer pengar. Förslaget går ut på5 miljarder kronor.I budgetpropositionen föreslår regeringen försäm-ringar för pensionärerna. Bl.a. skall änkepensionenbehovsprövas. Denna behovsprövning kommer att slåhårt mot de änkor som har låga, eller inga, inkomster.Enligt en bankekonom som uttalade sig i TV i gårskulle det också vara de änkor som har de allra lägstainkomsterna som skulle förlora mest på förslaget. Jagtycker att detta verkar vara en alldeles bedrövlig för-delningspolitik - en politik som helt drar undantryggheten för människor. En sådan politik är egentli-gen inte värd att kallas fördelningspolitik. Det är heltenkelt en vedervärdig politik. Åtgärden är dessutomkvinnofientlig.Vänsterpartiet anser att ingen behovsprövningskall ske för inkomster som tillsammans med änke-pensioner ligger under den s.k. brytpunkten. Vi harockså reserverat medel för detta i vårt budgetförslag.Våra äldre far illa . De berörs direkt av ned-skärningarna inom vården och omsorgen och annankommunal verksamhet. Tandvårdskostnaderna ökar.Som stora sjukvårdskonsumenter drabbas de också avökade kostnader för vård och mediciner. Vi vet attmånga helt enkelt inte har råd att lösa ut sinamediciner på . Om pensionären dessutom haroturen att bo i en fastighet i ett s.k. attraktivt område,för att anknyta till den debatt som förts ,kan den nya fastighetsskatten helt och hållet stjälpaekonomin. Satsningar på låginkomstpensionärer ärdärför nödvändiga. En satsning på dessa grupper viabostadstillägget är ett bra sätt att rikta stödet. Rege-ringen föreslår nu att bostadstillägget sänks från 85till . motsätter sig bestämt dentypen av sänkning.Vänsterpartiet har lagt fram ett flertal förslag inomdet område vi diskuterar , det s.k. trygghetsområ-det, dvs. område 10, 11 och 12. De anslag vi föreslårtycker vi är väldigt väl motiverade utifrån den situa-tion som många människor befinner sig . Dethandlar om att få bukt med de långa köerna till soci-alkontoren och att vi måste kunna ge våra gamla ochsjuka ett värdigt och tryggt liv. Det handlar om enrättvis fördelning och det handlar om att ta krafttagmot arbetslösheten.Anf. 188 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 27. Dethar inte blivit gjort tidigare i dag.Det går inte att dela upp människan i en del som ärsjuk, en annan som är arbetslös och en tredje som harsociala problem. Därför går de grönaemot regeringens nuvarande linje som innebär att manstänger ut allt fler från de generella försäkringarna.Miljöpartiet vill i stället ha en grundtrygghet. Detbehövs av såväl ekologiska, fördelningspolitiska somekonomiska skäl.Det viktigaste målet skall vara att tillförsäkramänniskor ett grundläggande socialt skyddsnät i livetsolika skeden. Däremot är det ingen uppgift för detstatliga trygghetssystemet att i längden tillförsäkraalla att kunna behålla en uppnådd hög levnadsstan-dard. grundsyn är att alla människor harsamma värde, och gemensamma grundläggande be-hov. Människan är aktiv och skapande. Hon vill ochkan ta ansvar. Samhället skall garantera en ekonomiskbastrygghet när människor inte kan försörja sig själva.Däremot är det inte samhällets uppgift att garantera enhög levnadsstandard.Människor har både skyldigheter och rättighetergentemot samhället. Rättigheten till en grundtrygghetbaseras på att vi är medlemmar i samhället, och inte iförsta hand på vår position i arbetslivet. Det betyderatt även arbetslösa, sjuka och handikappade som intehar möjlighet att försörja sig skall kunna lita på att deinte blir lämnade utanför. måste alla somhar möjlighet svara för sin egen försörjning. Vi måstesolidariskt hjälpa dem som inte har denna möjlighet.Fru talman! I vår partimotion om socialförsäkring-arna yrkas att ersättningen i sjukförsäkringen skallvara för inkomster upp till 4,2 basbelopp - i dagca - och för inkomstdelar däröver 40 %.Miljöpartiet föreslår att denna förändring införs frånden . I samband med förändringen sänksockså taket i försäkringen till 6,5 basbelopp. Förslagetinnebär minskade bruttoutgifter jämfört med rege-ringens förslag - 1997 med och1999 med 1 850 miljoner kronor.Regeringen aviserade redan i sin vårproposition ensänkning av bostadstillägget för pensionärer från 85till . Pensionärer är en av de grupper som åter-kommande drabbas av regeringens besparingar. Efter-som det kompletterande kommunala bostadstilläggetdessutom fasas ut medfördetta extra påfrestningar på pensionärernas ekonomi.Miljöpartiet anser inte heller att man skall ta uppvärdet av pensionärers fritidsbostäder i beräkningsun-derlaget för bostadstillägg. Det gör man ju inte förandra invånare i landet. Generellt anser Miljöpartietatt beräkningsmodellerna för bostadsbidrag och bo-stadstillägg i de flesta avseenden bör utformas på ettlikartat sätt. missgynnas pensionärerna när vär-det av förmögenhet beräknas.Många barnfamiljer har genom försämrade social-försäkringsnivåer, minskningar av bostadsbidragenosv. drabbas hårt av de senaste årens nedskärningar.Barnfamiljer är dock ingen homogen grupp, och iMiljöpartiets förslag till förändring av trygghetssys-temen tar vi avstamp i ståndpunkten att de som ärlåginkomsttagare skall skyddas från ytterligare för-sämringar av sin ekonomi. av föräldrarbetalar inte statlig inkomstskatt. För dessa vore ettbeskattat allmänt barnbidrag en ekonomisk förbättringgentemot dagsläget. anser att detta i ettförsta steg kan genomföras inom ramarna för ett höjtbeskattat barnbidrag på för varje barn ochmånad. Detta medför att större delen av barnbidrags-mottagarna får en förstärkning av sin privatekonomi.Även i föräldraförsäkringen under de 12 första måna-derna skall ersättningen var , på samma sätt somi de andra försäkringarna. föreslår dennahöjning från den 1 juli 1997.Ca 40 000 föräldrar erhåller ersättningfrån föräldraförsäkringen på enbart garantinivå. Denhar legat kvar på per dag. Dessaföräldrar har inte kunnat kvalificera sig för en högreersättning. Vi i anser att föräldraförsäk-ringen bör innehålla ett högre mått av grundtrygghet.Vi föreslår därför en höjning av garantinivån till 180kr per dag.För att delvis finansiera vårt förslag till ökadgrundtrygghet i föräldraförsäkringen vill vi avskaffade med ersättning enligt garantinivån somfinns i försäkringen . Vi vill ändå införa lagstad-gad rätt för föräldrar att vara lediga i sammanlagt 18månader, men vi är medvetna om att alla inte kanklara detta ekonomiskt.Miljöpartiet anser också att regeringens nya lag-förslag om underhållsstöd i stort sett är positivt. Detkommer att skapa större säkerhet vad gäller uppföl-jande av utgivna bidrag. Vi menar dock att den nyalagen genom sina hårt ställda krav på återbetalning avutgivet underhållsstöd riskerar att medföra att denunderhållsskyldige föräldern inte får råd att träffa sinabarn.Vi vill bl.a. att man i högre utsträckning än vadsom sägs i lagförslaget skall kunna göra avdrag förresor i samband med umgänge med barnen. Det med-för att vi förstärker vår budget med 100 miljonerårligen för att möjliggöra en tillämpningav lagen ur barnens perspektiv.Det är inte bara försörjningen av barnen som är enangelägen uppgift. Att bibehålla umgänget är kanskeän mer angeläget ur ett barnperspektiv.Vi föreslår att en ny gemensam organisation, be-stående av , Arbetsförmedlingensamt vissa delar av kommunens socialtjänst ochlandstingens öppensjukvård slås samman i en lokalorganisation. Detta kommer att leda till att människorsom är i behov av dessa förvaltningars tjänster ges etthelhetsbemötande. Det kommer dessutom att leda tilleffektiviseringsvinster vad gäller administration ochförvaltning. beräknar att vid en samman-slagning av dessa förvaltningar på det sätt som vibeskriver kan en effektiviseringsvinst om ca 200miljoner föras över till andra angelägna områden.Samma person kan utsättas för tre olika utredning-ar nästan , och bli något slags ,som har nämnts, som kastas fram och tillbakautan att någon vill ha med personen att göra.Vi anser att även den statliga ålderspensionen börbygga på principen om en grundtrygghet som är likaför alla. har dock fattat principbeslut omatt dagens ATP-system skall ersättas av ett nytt re-formerat system som är annorlunda upp-byggt. Det är enligt ett steg i helt felriktning. Vi menar att det systemet har stora bristeroch inte håller vad det lovar.Slutligen vill vi inte sätta svaga grupper mot var-andra, utan generellt prioritera dem i förhållande tilllönehöjningar och förmåner till dem som har detbättre ställt.