prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Men föreslås det i betänkandet attberörd myndighet, nämligen , skallpröva om dispens skall ges eller inte. De grundläg-gande förutsättningarna för befrielse skall regleras ilag.Betänkandet innehåller också ett fortsatt förbudmot avdrag för förluster som har uppkommit vidöverlåtelse av egendom inom en intressegemenskapmellan företag. Men skall även företag som inte ärskattskyldiga i omfattas av samma förbud.Även frågan om skatterättslig hemvist tas upp ibetänkandet. Här slås det fast att om ett svenskt aktie-bolag kan anses ha skatterättslig hemvist iSverige, skall utdelningen behandlas som om denhade lämnats av en utländsk juridisk person.Fru talman! I betänkandet behandlas avkastnings-regeln för investmentföretag. Avkastningsregeln börenligt betänkandet i princip kvarstå oförändrad, så jagägnar inte mer tid åt den frågan just nu.Sista punkten i betänkandet är lex Asea. För demsom inte vet vad lex Asea betyder kan jag tala om attdet innebär att ett aktiebolag kan delas upp i mindreenheter utan omedelbara skattekonsekvenser. Härföreslås dock en ändring, nämligen att börsregistrera-de kreditmarknadsbolag skall undantas från verksam-hetsvillkoret om bolaget ingår i en koncern där ettbankaktiebolag ingår.Fru talman! Vad tycker då oppositionen om be-tänkandet? Ja, från Moderaternaoch från menar att av-dragsförbudet innebär en diskriminering av koncernersom har verksamhet i flera länder och att det därförvore bättre med en uppskjuten avdragsrätt.I betänkandet föreslås att överlåtelser av anlägg-ningstillgångar inom en koncern skall behandlas likaoch att möjligheten till avdrag vid förlust när tillgång-en har lämnat koncernen är beroende av om reavinst-beskattning är förestående eller ej. Utifrån detta harjag svårt att se att någon diskriminering skulle kunnauppstå.Men från dessa partiers sida gör man påtryckning-ar: Förändra , bara det går vår väg! Men man villinte invänta . Det var roligt att höra att hon harsamma uppfattning som vi i frågan.Fru talman! Återigen visar det sig att Moderaternavill driva på, t.o.m. så snabbt att man inte har tid attinvänta ett nytt besked från en utredning. Måhändatycker att det är tillräckligt med ettutlåtande från ett sådant särintresse som exempelvisIndustriförbundet - ett utlåtande som i mångt ochmycket och t.o.m. på vissa områden till punkt ochpricka överensstämmer med vad oppositionen tyckeroch tänker i betänkandet. Detta är ganska talande.Vi socialdemokrater vill ge Företagsskatteutred-ningen en möjlighet att tränga in i problemet. Vi fåravvakta och se om utredningen kommer fram tillnågon bättre lösning. De borgerliga oppositionsparti-erna anser att det räcker med en skrivelse från vissasärintressen till utskottet. Stilen hos de borgerligapartierna är lika arrogant nu som när de styrde landetunder förra mandatperioden - ingen kontroll ochingen tid för att vänta och se. Då var ledstjärnan sta-bilitet och långsiktighet. Många skribenter, professo-rer och andra förundrades just över bristen på stabili-tet och långsiktighet under den perioden.Fru talman! Förra mandatperioden bestod mesta-dels av en stressad, ja, t.o.m. framjagad, ideologiskpolitik i form av en rad utskottsinitiativ. Bristen påstabilitet och långsiktighet framtvingade århundradetsföretagsslakt. 45 000 företag drevs till nedläggning aven regering som inte tog sig tid att stanna upp ett tagför att kanske just invänta en utredning eller någotannat och vettigare än de särintressen som även dåstyrde de borgerliga partiernas åsikter. Det resulteradei en skattepolitik som var så ryckig att företagen kre-verade under trycket av den. Så var det då. Men så ärdet inte , tack vare den arbetsfördelning som nuråder i riksdag.Fru talman! På frågan om lex Asea ger jag CarlErik samma svar: Låt oss anta förslagen i detframlagda betänkandet och sedan återkomma på depunkter där finner andralösningar vad gäller omstruktureringsfrågorna. Det ärså vi skall jobba. Låt oss inte bara driva på utan, sombrukligt, invänta utredningarnas ståndpunkter.Fru talman! När det avslutningsvis gäller invest-mentföretagen anser vi förvisso att avskattningsregelninte behövs för att upprätthålla neutralitet. Men denfyller en viktig funktion när det gäller likabehandlingav företags aktieinnehav. Om avskattningsregelnslopas, får företag som har kunnatanvända sig av reglerna för investmentföretag enfördel gentemot andra företag som innehar aktier. Härgör vi samma bedömning som regeringen, nämligenatt avskattningsregeln bör bibehållas.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet och avslag på reser-vationerna.Anf. 135 ():Fru talman! Jag vill bara säga till hans anförande om stabilitet i skattepolitik är frap-perande. Kammaren kan väl knappast uppfatta denrådande skattepolitiken som långsiktig, stabil och välgenomtänkt. Vi upplever mer än någonsin att detråder en ad hoc-politik med många återställare. Dettatror jag inte att förändrar genom atthöja rösten i kammaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )15 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande 1996/97:SkU10Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1996/97:39)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutSkU9 Vissa företagsskattefrågorMom. 1 (förlust vid avyttring av egendom)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp)Votering:213 för utskottet93 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 20 v, 14 mp, 12 kdFör res. 1: 73 m, 20 fpFrånvarande: 16 s, 7 m, 5 c, 6 fp, 2 v, 4 mp, 3 kdMom. 3 (investmentföretag)1. utskottet2. 3 (m)Votering:233 för utskottet73 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 20 fp, 20 v, 14 mp, 12 kdFör res. 3: 73 mFrånvarande: 16 s, 7 m, 5 c, 6 fp, 2 v, 4 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU10 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch KanadaKammaren biföll utskottets hemställan.16 § EU-frågornas behandling i riksdagenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU2EU-frågornas behandling i riksdagenAnf. 136 ():Fru talman! har vi varit medlemmar iden europeiska unionen. Den utvärdering som förut-sattes när vi beslutade om arbetsformernaför EU-arbetet här i har genomförts. Utskot-ten och har tillfrågats och lämnat svar.Det är dessa svar, och ett omfattande arbete inomkonstitutionsutskottet, som ligger till grund för detbetänkande vi nu skall fatta beslut om.Fru talman! Vårt inträde i den europeiska unionenvar ett stort steg att ta. Det förändrade dramatiskt dettraditionella sättet att fatta beslut i vårt land. Vi fickmöjlighet till inflytande över utvecklingen i Europamot att delar av de beslut som fattats här i riksdagenflyttades till EU:s institutioner, särskilt ministerrådet.Vårt medlemskap skall användas till att utvecklahela , och vårt inflytande skall användas till attfrämja de svenska intressena. Vi måste användamedlemskapet och agera så att svenska intressen fårså stort genomslag som möjligt.Svenska folket och dess valda ombud måste ocksåkunna följa EU-arbetet och ha inflytande över det. Vimåste skapa sådana arbetsformer att det blir en reali-tet.Men dessa båda målsättningar, att ha största möj-liga inflytande i EU och att och det svenskafolket skall ha ett avgörande inflytande över Sverigesregering, kan faktiskt ibland stå i motsats till varand-ra. För att få ut största möjliga resultat i den förhand-lingsdemokrati som EU ju är, måste regeringen hamöjlighet att kompromissa. Det gör att regeringen intei alla frågor kan gå till förhandlingarna med bundnamandat.När vi lägger upp arbetsformerna här i riksdagenmåste vi alltså ha sådana rutiner som ger somnation bästa utdelning. Vi bör ha arbetsformer som sålångt som möjligt ansluter till det som är det bästa iden svenska traditionen när vi bereder ärenden ochfattar beslut, som vi måste anpassa oss så attvi får största möjliga inflytande inom EU. De förslagsom nu har enats om syftar tillatt följa upp båda dessa målsättningar.Utgångspunkten för vårt förslag är att riksdagenskall ha tillgång till så fullödig information som möj-ligt om vad som är på gång i EU, så att vi på ett tidigtstadium kan få inflytande på regeringens agerande.Det gäller särskilt de lagstiftningsfrågor som tidigarebehandlades här i men som har överlåtitstill den europeiska unionen.För är inte något självändamål. Vi ärsvenska folkets valda ombud. Det betyder att ledamö-terna har ett stort ansvar för att EU-frågorna på etttidigt stadium i beslutsprocessen förs ut till gransk-ning och debatt bland folk och i medierna. Vi vill medvåra förslag medverka till att det ges en större möjlig-het till det. Det är för tyst kring skapades för att vara ett samrådsor-gan mellan och regeringen före minister-rådsmötena. är ju beslutande, och detbetyder att frågorna kommer till ministerrådet mycketsent i beredningsprocessen. Vi stryker i betänkandetunder att har denna begränsade roll i ettsent skede och erinrar om att det också var den ur-sprungliga tanken med inrättandet av själv har i sitt yttrande påpekat att ut-skotten har och skall ha en betydelsefull roll i etttidigt skede.För att ytterligare betona utskottens roll föreslår viatt riksdagsordningen får en bestämmelse om att ut-skotten skall följa arbetet inom EU på sina respektiveämnesområden. För att utskotten skall kunna spela enviktig roll i det beredande arbetet ställs stora krav påinformationen om EU-frågorna. Därför stramas kra-ven upp när det gäller regeringens information tillriksdagen. Det ställs ytterligare krav på kvaliteten påregeringens information, och vi föreslår en ny regel iriksdagsordningen, som förtydligar och stramar uppregeringens informationsskyldighet.Den nya regeln säger att regeringen skall lämnasin syn på EU-förslag som av regeringen bedöms varabetydelsefulla. Det betyder att regeringens s.k. fakta-PM måste stramas upp och innehålla ordentlig infor-mation om viktiga förslag i t.ex. vit- och grönböcker-na och om viktiga punkter i kommissionens förslag.Regeringen skall också tidigare än redovisasin ståndpunkt, vad den tycker om de olika förslagen.Vi föreslår också att fakta-PM:en skall få en merofficiell status än . De bör inordnas i det offentli-ga trycket i en särskild serie. De bör tryckas och delastill samtliga ledamöter, precis som propositionernadelas till oss. Dessutom bör det finnas en möjlighetför allmänheten att på ett lätt sätt få tillgång till fakta-PM:en, precis som när det gäller annat offentligttryck.Mycket av arbetet i EU utförs i de olika expert-kommittéerna och i ministerrådets arbetsgrupper. Iarbetsgrupperna är det ofta tjänstemän från myndighe-ter och departement som förhandlar. Där kan viktigaavgöranden som kommer att kunna påverka minister-rådets beslut komma till stånd. Det är naturligtvisviktigt att regeringen styr de svenska ledamöterna iarbetsgrupperna, men regeringen bör också via fakta-PM informera om nya viktiga positionereller ändrade positioner som intas i ministerrådetsarbetsgrupper.Rent allmänt kan sägas att vi har en tradition av attvara en förhandlingsdemokrati, och många viktigasaker händer informellt. Det är viktigt att vara infor-merad också om det här informella arbetet, om manskall kunna påverka . Svenska intresseorgani-sationer - lobbyister, som de ibland kallas - som ärpå plats i vet faktiskt ofta mer än både rege-ring och riksdag om vad som är på gång. Jag tyckeratt vi i vårt arbete i har miss-lyckats med att komma med något riktigt bra förslagom hur skall kunna tränga in innanför mu-rarna på det här informella förhandlingssystemet, dvs.om hur skall kunna skaffa sig informationom vad som är på gång vid sidan om den informationsom regeringen lämnar.Vi pekar på att ledamöterna skall fortsätta att be-söka EU:s institutioner och att också utskottskanslier-nas och partikansliernas tjänstemän löpande bör kun-na upprätthålla kontakten. Vi föreslår att förvalt-ningskontoret får i uppdrag att komma med förslagom hur direktkontakter mellan och kan vidareutvecklas.Vi har avvisat att liksom ochDanmark skulle ha en tjänsteman placerad i och därifrån rapportera hem till . Vi tror inte att kommer att varasärskilt betjänt av en sådan konstruktion.Däremot bör enligt vår uppfattning förvaltnings-kontoret gå igenom hur tidningen skulle kunna användas för att ocksårappportera om EU-frågor. Det finns i den här fråganen reservation från , vilken jag tycker istort överensstämmer med utskottets uppfattning.Något populistiskt vill dock miljöpartisterna begränsaresandet till EU:s institutioner. Jag anser att det somframförs i reservationen om ny teknik inte kan ersättade personliga kontakterna.Det finns många olika sätt för och ut-skotten att meddela regeringen sin uppfattning. Detsker informellt under utskottsmöten tillsammansmed ministern eller med någon departementstjänste-man närvarande. Utskottet kan också uppdra åt ut-skottskansliet att informellt meddela utskottets upp-fattning till departementet.Det här informella samrådet är inte bra. Det skerhelt utan insyn, och ingen kan i efterhand kontrolleravad som har sagts. Utskotten kan naturligtvis produ-cera ett betänkande och föreslå att skall geregeringen till känna vad som bör göras. I särskiltviktiga frågor kan den här formen naturligtvis använ-das, men i mindre viktiga frågor är det en omständligoch inte särskilt väl lämpad väg.Vi har i diskuterat att skapaytterligare vägar för utskotten att mer formellt ge sinuppfattning till känna, t.ex. genom att få möjlighet attavfatta en skrivelse till regeringen. Vi har dock avståttfrån att föra fram det här förslaget till beslut, eftersomvi inte har kunnat nå enighet. Vi har dock bestämt ossför att arbeta vidare med de här frågorna. Det infor-mella samråd som utskotten nu har med regeringenbehöver fastare former för att fungera på ett bra ochöppet sätt i framtiden.Enligt EU-nämndens uppfattning har samrådetmed regeringen i stort fungerat väl. Vi sluter uppbakom och ger bl.a. regeringen till kän-na att t.ex. statsråden bör närvara vid EU-nämndenssammanträden.Utskottet föreslår också att de stenografiska upp-teckningarna skall behållas. Det är viktigt att råd, som i realiteten lämnas å riksdagensvägnar i frågor som var lagstiftningsfrågorhär i , går att följa. Det måste i efterhand gåatt kontrollera hur regeringen t.ex. följer råd.Moderaterna vidhåller sin uppfattning från tidiga-re och vill avskaffa de stenografiska uppteckningarna.Utskottet delar inte den uppfattningen. Det är natur-ligtvis inte bra om det i efterhand skulle råda oklarhetom vad som egentligen har hänt när positio-ner förbereds och läggs fast.Det är naturligtvis viktigt att nämndens råd är tyd-liga och att opinionsläget i nämnden klargörs. Det isin tur kräver att regeringen är tydlig i sin informationom sitt ställningstagande till EU-ärendena. Vi pekar ibetänkandet på att ingenting hindrar nämnden från attavge ett skriftligt uttalande om sitt ställningstagande.Det kan innehålla en ren tillstyrkan eller avstyrkan tillregeringens förslag till position. Det kan också inne-hålla tillägg eller förändringar av positionen. Före-ligger det flera meningar om vad nämnden bör uttalafår ordföranden avgöra vilken mening som har deflestas stöd.Det här förtydligandet som konstitutionsutskottetgör av nämndens möjlighet att redovisa sitt ställnings-tagande borde kunna tillfredsställa dem som i reser-vation 2 anser följande: "Samverkansförfarandet börleda fram till ett besked om förhandlingsuppläggning-en som regeringen kan utgå från i förhandlingarna iministerrådet. "Jag anser att reservanterna är tillgodosedda och attreservation 2 av och Miljöpartietegentligen är onödig.Fru talman! Det här betänkandet fokuserar på hurriksdagens ledamöter, valda ombud, på ettbättre sätt skall kunna påverka EU-frågorna. Menytterst handlar det om hur det svenska folket skallkunna få mer information och också kunna påverka defrågor som avgörs i den europeiska unionen.Vi tror att de förslag som KU nu lägger framkommer att medverka till det. Men utvecklingen avvåra arbetsformer när det gäller EU-frågorna är fortfa-rande inne i en utvecklingsprocess som ännu inte ärfärdig. Utskottet kommer därför som jag har redovisattidigare att arbeta vidare med de här frågorna. Det ärett viktigt inslag i hur vi skall kunna förbättra vårdemokrati. Många varnar för hur EU-frågornas ano-nymitet kan skada vår representativa demokrati. Vimåste ta varningarna på allvar. Gamla traditioner ochprestige får inte hindra en effektivisering av vårt arbe-te.Till sist, fru talman, vill jag för ovanlighetens skulltacka ledamöterna i för detmycket konstruktiva arbete som har nedlagts av,skulle jag vilja säga, samtliga ledamöter och somockså har lett till att vi faktiskt har fått fram ettganska enigt betänkande.Med det yrkar jag bifall till betänkandet utom imoment 12, där jag yrkar bifall till reservation nr 5.Anf. 137 ():Fru talman! För visso var beslutet om inträde i deneuropeiska unionen ett viktigt beslut, kanske det vik-tigaste politiska beslutet under det här århundradet idet här landet. Det har fört med sig konsekvenser förhela vår vardagstillvaro, och det kommer naturligtvisatt bli än mer märkbart i framtiden.Som påtalade har det också förtmed sig konsekvenser när det gäller be-slutsområden. I vissa fall har ministerrådet kommit ini ställe, i andra fall kan själva beslutsgång-en vara väl så snårig.Konstitutionsutskottet har efter ett utomordent-ligt omfattande arbete kunnat lägga fram det här be-tänkandet, baserat på yttranden från samtliga utskottliksom på hearings - kanske skall vi använda en för-svenskning och säga "höringar" i fortsättningen. Efteratt grundligt ha ventilerat frågan har man alltså kunnatlägga fram en rad olika förslag.Det hindrar nu inte, vilket är helt naturligt, att detefter den här inkörsperioden också har funnits kritikmot det sätt på vilket vi har hanterat EU-frågorna iriksdagen.Det har riktats kritik mot deninte skulle ha funnit sina arbetsformer i alla hänseen-den. Det har ävenledes riktats kritik mot regeringen.Det har sagts, inte utan skäl, att den information somkommer fram i EU-frågorna är ytterstsvåröverskådlig. Det har också ställts ytterligare kravpå regeringen i de här sammanhangen. Det krävs attregeringen skall göra mera för att informera och sam-råda. Just dessa faktapromemorior, som också BirgitFriggebo erinrade om, som skall gå ut till samtligariksdagsledamöter och även göras tillgängliga förallmänheten bör kunna utgöra något av ett bidrag tillatt öka informationen och upplysningen i frågorna.En annan fråga är naturligtvis vad som är viktigtoch vad som är mindre viktigt. Det är väl någontingsom inte alldeles klart framgår i materialet från rege-ringen. För att få en bättre framförhållning har detockså sagts att regeringen bör underrätta riksdagenom sin inställning till kommissionens olika förslag.Genomgående efterlyses en större öppenhet. Detkommer delvis att få sitt svar i de faktapromemoriorsom skall spridas. Men det krävs kanske också justöppenhet, och det ges därför möjlighet för att ha öppna sammanträden fortsättningsvis,även om utskottet understryker att man bör vara re-striktiv med de öppna sammanträdena. Det finns om-råden - valutapolitik, finanspolitik etc. - som kanskeinte direkt lämpar sig för största möjliga öppenhet. Istället bör man öka möjligheten att sekretessbeläggaen del av vad som kommer fram i de här samman-hangen.Det är också klokt, tror jag, när man för sammanvad som sägs i riksdagsordningen om EU-samarbetetoch om uppläggningen av arbetet i ett eget kapitel.Det är säkert också klokt när man i konstitutionsut-skottet inte vill gå så långt som till att grundlagsfästaoch i regeringsformen skriva in kraven för regeringenatt informera i de här olika sammanhangen.När det gäller arbete finns detemellertid en punkt där vi moderater som sagt vidhål-ler vår kritik. Vi är kritiska mot de stenografiskauppteckningar som görs under sammanträdena. Precisdet som vi varnade för har nämligen inträffat. Denförtroliga anda i vilken samrådet med regeringsleda-möterna skall ske kanske inte alltid infinner sig närman vet att vartenda ord som sägs nedtecknas exakt.Vi menar att man bör ta fasta på detta och i ställetse till att uppteckningar görs på samma sätt som närdet gäller andra utskott. Det borde vara till fyllest. Ivarje fall torde den ökade förtroligheten kanske varamera värd än tillgången till exakt ordval i varje sam-manhang.Det är för visso viktigt att EU-informationenkommer ut och blir känd. Det är också viktigt att detges ett ordentligt faktaunderlag för de beslut som skallfattas. Kanske vore det allra bästa - det är mycketmöjligt att det sker - om för-svann och fackutskottet i stället direkt kopplades in påde olika frågorna. Jag håller inte för otroligt att dettakommer att bli verklighet när man har gåttvidare, men tiden torde väl ännu inte vara mogen förett sådant steg.Under alla omständigheter är det viktigt att all-mänheten får tillgång till information. En ordentliginformation skulle kunna bryta den negativa inställ-ning till EU som tyvärr har kommit fram på sina stäl-len. Därmed skulle man också kunna få bort det iso-lationistiska och chauvinistiska inflytande som iblandbreder ut sig på sina håll.Fru talman! Med detta ber jag att får yrka bifall tillden moderata reservationen nr 3 och i övrigt till hem-ställan i utskottets betänkande.Anf. 138 ():Fru talman! EU-medlemskapet innebar och inne-bär en förändrad roll för riksdag. Riksdagenär inte längre ensam lagstiftare och framför allt inteens den högsta lagstiftaren. tar över ochstår över den nationella rätten. Därigenom har ocksåriksdagen egentligen upphört att vara folkets främstaföreträdare, som det står i regeringsformen. Om ettsvenskt riksdagsbeslut skulle strida mot en EU-regel,är det som gäller också här i landet.Regeringen har också via EU-inträdet fått lagstif-tande makt. Regeringen ingår ju i EU:s ministerrådsom bl.a. fattar beslut som har direkt lagverkan i vårtland.Det är alltså så att EU-systemet som sådant brytermot den parlamentariska tradition vi byggt upp. EU-systemet brister i demokrati. Därför är det inte förvå-nande att en betydande folkopinion är missnöjd medEU-medlemskapet.Nu är vi dock medlemmar, och då gäller det attfinna ett sätt att arbeta med de frågor som behandlasoch avgörs inom EU så att ändå kan räddavad som räddas kan av sitt, och därmed demokratins,inflytande.Det har ju funnits en gammal uppdelning att rege-ringen sköter landets utrikespolitik. Därför har manhaft en tendens att tycka att det också är regeringensom skall sköta EU-politiken. Men detta gäller ju inteinför EU. Det EU i första hand behandlar är inte utri-kespolitik, även om det som där avhandlas sker iförbindelse, i samarbete eller i konflikt med företräda-re för andra länder, utan det är i första hand lagstift-ningsåtgärder som har betydelse för förhållandena ivårt eget land.Därför är det nödvändigt att tar på sigrätten att vara med på ett så tidigt stadium som möj-ligt i arbetet med EU-frågorna. måste ta sigrätten att kunna vara med och påverka posi-tioner . måste få en såutvecklad möjlighet som möjligt att styra de svenskatjänstemän som skall vara där nere och sköta för-handlingar för vår räkning, vara med och samrådamed regeringen och vara med och kontrollera rege-ringen och dess ställningstaganden under hela proces-sen i arbetet med EU-frågorna. Man kan uttryckasaken så att vi måste försöka minimera det demokra-tiska underskott som EU-systemet skapar och somalla egentligen erkänner att EU har.KU:s betänkande nr 2 som vi diskuterar i dagmåste ses som ett betydande framsteg i detta sam-manhang. Jag tycker att vi har lyckats i flera avseen-den. har redogjort för de flesta avdem i sitt inledande anförande, och jag behöver inteupprepa dem här. Vi har lyckats åstadkomma en upp-skärpning av arbete med EU-frågorna,men också ökade skyldigheter för regeringen i dessuppträdande visavi i dessa frågor. Det ärgivetvis inte så att vi därmed har funnit de idealaformerna.