prot · GK0932 · 1996-11-22 00:00:00 — uppehöll sig mycketvid det statsfinansiella läget, ekonomin, i sambandmed förslagen. Återigen sades att det inte finns hurmycket pengar som helst. Jag är väl medveten om det.Att tro något annat vore ganska naivt.Det vi behöver ändra på - var innepå det i samband med, tror jag, Agenda 21-arbetet -är vårt beteende. Vi måste ändra vår inställning tillmiljöfrågorna. Det är detta som jag saknar i budgeten.Naturvårdsverket ställer vi ökade krav på att detskall ha en mer omfattande verksamhet, men vi gerdet mindre pengar. Jag undrar vad det leder till. Jagtror inte att allt hänger ihop med pengar, men det ärväldigt viktigt med pengar i många fall. Som jag serdet är arbetslösheten ett av största problem.Socialbidragskostnaderna skiner som solar i kommu-nernas budgetar och gör att kommunerna i många fallhar det svårt att över huvud taget driva någon annanverksamhet. I den situationen tycker jag att det är välvärda pengar att satsa på Agenda 21-arbetet och att gekommunerna möjlighet att anställa människor somkan hjälpa folk med det de behöver hjälp med.Mycket av Agenda 21-arbetet kommer inte att krävanågon ekonomi bakom. Det är rätt och skall vara så.Det är tydligt att vi med hjälp av relativt små me-del i statsbudgeten kan skapa jobb ute i landet som fårdynamiska effekter, som det så vackert heter. Vi fårnämligen minskade utgifter för socialbidrag, a-kassaosv. Det är utgifter för staten och kommunerna. Jagvill se den kopplingen.Jag har en fråga till representant: här miljöbudgeten för er? Jag är litet förvånadöver att ni ställt upp bakom den. Jag tycker inte att jagfick något svar. Det är litet naivt av att talaom ny teknik osv. och ta pengar till det från fondenför hållbar utveckling.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill få den här debatten att handlaom det den skall handla om, nämligen hur vi ser påramarna för miljön. Från sida har vi lagt4 miljarder mer på miljön än regeringen och Centern.Vi har gjort det med fullt budgetansvar. Vi anser somregeringspartiet, att vi måste sanera statens finanser.Men här handlar det om hur vi fördelar de pengar somfinns att fördela. Hur vi fördelar de resurser som vihar brukar kallas för politik. Från sidahar vi lyckats i vårt budgetalternativ att satsa 4 mil-jarder mer än regeringen och inom den ramsom finns, och sanerar vi statens finanser.Naturligtvis händer det saker ute i landet, men detvi nu diskuterar är vad som händer här, på vilket sättvi kan bidra till att leda landet in i en hållbar utveck-ling. Jag är helt övertygad om att Socialdemokraternahar visioner. Det har de också visat genom att läsaupp den miljöprosa man använder sig av och som ärmycket vacker. Men samstämmigheten i miljöarbetetfinns först när vi är överens om att satsa pengar på attfå i gång den utvecklingen. Först då får vi samstäm-mighet. Den har vi inte i politiken.Många av satsningarna, som vi ju återkommer tilli debatten och som i och för sig är förhål-landevis små jämfört med andra budgetposter, skullekunna få i gång byggnadsarbeten inom daghem ochskolor. Där finns t.o.m. projekt färdiga, men man harfått nej från kommunen därför att Socialdemokraternainte velat återföra de 600 miljoner som fanns med iuppgörelsen om 2 miljarder med . Varförvill ni inte, , satsa inom ramen? Varförvill ni inte utöka de här satsningarna, vilket vi skullekunna göra, för att få i gång samhället? Det handlarför vår del inte om att överskrida några ramar.Anf. 86 ():Fru talman! Först och främst är det naturligtvis såatt miljöarbetet pågår och är mycket mer omfattandeän vad vi som politiker kan åstadkomma. Det sker pålokal nivå via , miljöorganisationer, enskil-da människor osv. Det är väldigt glädjande. Det är enfantastisk utveckling.Här och just nu diskuterar vi dock budgeten. Si-nikka påstod två gånger i sitt inlägg att vi frånoppositionspartierna hävdar att Socialdemokraternasaknar en vision. Jag är rädd att anförandet skrevsinnan vi höll våra anföranden. Det är nämligen fel.Visionen är vacker, fint formulerad, och den kan vialla ställa upp på. Problemet är inte visionen utanhandlingarna. Hur når man upp till visionen? Flera avoss tror inte att det sker genom mindre pengar tillmiljöarbetet.Sinikka säger vidare att man får uppfatt-ningen att nedskärningarna handlar om enorma sum-mor när man lyssnar på våra inlägg och att det inte ärså, att miljöpolitik är någonting mycket mer än bud-getpolitik. Det är förvisso sant. Men om vi har ett måloch en vision dit vi vill nå är knappast det bästa sättetatt nå det målet att minska resurserna för att kunna tasig dit.Det sägs att vi nu tar steg i arbetet för ett ekolo-giskt hållbart samhälle och att det behövs fler steg.Förvisso är det riktigt. Men det viktiga är inte baraantalet steg, utan det handlar också om i vilken rikt-ning man tar dessa steg. Går man i fel riktning är detnaturligtvis bättre att göra halt.Flera partier har visat på, och vi gör det, en starka-re budget än den Socialdemokraterna presenterar mengjort prioriteringar inom ramen och gett mer pengartill miljöarbetet, inte mindre. Så får man sambandmellan visionen och de konkreta handlingarna.Anf. 87 ():Fru talman! Det är en ramdebatt, men det är svårtatt komma ifrån detaljerna. Vi får ändå försöka sparanågra frågor till decemberdebatten.När vi diskuterar här handlar det oftast om detal-jer. Vi glömmer bort i miljöarbetet hur viktigt det ärför att följa upp våra egna beslut och värde-ra dem, se om det blev så som vi trodde. Det arbetetpågår nu i nationalkommittén, som går igenom allavåra mål, 150-170, vilket kanske inte alltid bidrar tillatt det finns samstämmighet lokalt, nationellt ochregionalt. Men det är viktigt att följa upp det vi hargjort tidigare. Detta kommer upp i en stormiljöproposition, som jag tror kommer att vara detstora nästa steget i helhetsdebatten.Nu har alla partier sina ramar och olika finansie-ringar. Ändå är det uppföljningsfrågan som är viktigför mig som miljöpolitiker. Där ingår den fråga somGöte ställde om frivilliga naturvårdsavtal.Det blir också en uppföljning av vårt skogspolitiskabeslut där vi får ta ställning till denfrågan. Det är väldigt viktigt att klara ut vad vi menarmed sektorsansvaret för att komma ifrån denna väl-digt långdragna diskussion.Agenda 21-arbetet är för mig ett nerifrån-arbete.Jag har besökt många kommuner och tittat hur manarbetar med Agenda 21-frågor. Det är inte pengarman helst frågar efter. Det är ett folkrörelsearbete.Det är genom det man skall försöka ändra attityderoch livsstilar. Jag tror inte att medsina pengar kan ändra våra livsstilar.Anf. 88 ():Fru talman! Det sägs mycket om skillnaden mellanvad man säger och hur man handlar. får alla parti-er möjlighet att i handling visa uppföljningen av endel fina visioner. får möjlighet att ienergipolitiken leva upp till den ambition man börja-de med 1980, att medverka i en sträng avveckling avkärnkraften. Det gläder mig att kristdemokraten ler åtiakttagelsen. Vi får alla möjlighet att följa upp vad vihar sagt.Detta kommer naturligtvis att gälla ochoss alla. ger möjligheter för medborgarna ien kommun att dra upp visioner för hur det egna sam-hället skall formas. Sedan kommer det an på oss allaatt vara med och se till att ge ett juridiskt innehåll åtdet medborgarna har dragit upp. Vi har redan försöktfrån sida genom att föreslå att de olikakommunerna skall få det lättare att arbeta inom ramenför utan hänsyn till många av de restrik-tioner som finns i dagens lagstiftning. Vi har bl.a.varit med om att avslå ett sådant krav. Det finns alltsåmycket vi kan göra men underlåter att göra trots defina orden.Det är riktigt att man kan arbeta med ekonomin pålitet olika sätt. Det kan, fru talman, inte ha undgåttnågon i denna kammare att ett ursprungligen diskute-rat förslag om en nedskärning av anslaget till kalkningtill 80 miljoner har i denna budget höjts till130 miljoner. Man kan litet försiktigt säga att sådanahöjningar inte sker av en slump. Det är naturligtvis såatt det skett en förbättring i ekonomin för kalknigengenom ett arbete som jag tror att flera partier i dennariksdag har medverkat till.Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att man germyndigheter anslag, så även till . Men om vill visa omsorgom och hjälpa i den hanteringenhoppas jag att man utnyttjar möjligheten att vara medpå att inriktning, arbetsuppgifteroch ekonomi skall utredas. Den möjligheten står tillbuds nästa vecka.Anf. 89 ():Fru talman! nämnde de areella nä-ringarna. Dessbättre utnyttjas ju nu möjligheten attgenom EU söka miljöstöd inom jordbruket betydligtbättre. Ett gammalt krav från oss har därigenom blivittillgodosett. Det är bra. Det är väl bara att säga sombohuslänningen sade: En får la tacka. Men det är syndatt detta inte hade kunnat komma litet tidigare. Dåhade vi kunnat ligga längre framme i planeringen närdet gäller bevarande av biologisk mångfald.Vi vill också försöka att få med våtmarksdiskus-sionen och kvävefällor i resonemangen angående EU-stöd. Jag hoppas att även detta moderata önskemålkommer att behandlas seriöst av regeringen framöver.Även Östersjöfrågan och havsmiljön bör frånsvensk sida föras fram som ett prioriterat områdeinom ramen för EU:s miljöpolitik. Östersjöfrågan ärutomordentligt angelägen.Fru talman! Sedan vill jag avsluta med att ta uppen annan fråga. Det gäller synen på skogen. Jag öns-kar att vi här kunde få till stånd en nationell konsen-sus. är det två mål som gäller inom skogspoliti-ken: miljömål och produktionsmål. Men tyvärr är detväldigt många som förringar produktionsmålet.Om man ser till förnybara resurser när det gällerråvaror är den svenska skogen en av de viktigasteförnybara råvaruresurser som finns - jag vågar nästansäga - i världen. Vår skogsproduktion är effektiv.Därför är det väldigt viktigt att vi slår vakt om dennaförnybara råvaruresurs och inte enbart ser skogen somen resurs för naturvård. Naturvårdsinslaget, bevaran-det och biotopskyddet är viktigt, men vi måste också- inte minst i EU-sammanhang - föra fram den svens-ka skogen som den viktigaste förnybara råvaruresur-sen när det gäller också de framtida ekonomiska väl-färdsfrågorna.Anf. 90 ():Fru talman! Jag instämmer i in-lägg. Han sade att vi alla har ett miljöengagemang.Man kan se att alla i har insikt om att vi måstegå mot det hållbara samhället. Det är intressant, efter-som man kan se detta inom industriföretagen. Därpågår det ett arbete. Jag är övertygade om att dettaengagemang finns därför att vi här i har gettde rätta signalerna. Man vet att det är den vägen somvi skall gå. Men då är det också viktigt att man intetappar fart när det gäller att ge signaler.Procentuellt sett har miljöbudgeten drabbats avstörre besparingar än andra budgetar. Det är en felak-tig signal att göra det möjligt för tjänstebilsinnehavareatt köra billigare och att låta staten ta en kostnad på 1miljard kronor för detta. Jag tror att både LennartDaléus och hade tycket att det hadevarit bättre att den miljarden hade tillfallit miljöbud-geten. Då hade vi kunnat arbeta aktivt med de åtgär-der och frågor som ingår i den. Vi hade kunnat lägganed mera pengar på miljöforskningen. Men blevdet inte så.Regeringen har i stället valt att i sin budgetpro-position ge signalerna på ett annat sätt. Jag träffar oftamänniskor som har ett miljöengagemang. Jag besökteAgenda 21-mässan, och där upplevde jag ett stortengagemang. Miljömänniskorna där undrade varför viinte fattar de riktiga besluten som skulle gede rätta signalerna. Sedan tar man upp detta medtjänstebilsbeskattningen, urskogarna och den biolo-giska mångfalden.Det är nu viktigt att vi inför det beslut som skallfattas visar att vi ändå är beredda att gede riktiga signalerna. Att bygga det hållbara samhälletär den vision som vi alla egentligen är överens omoch som gäller i . Låt nu inte Agenda-arbetarna ute i landet få känna att de har fått felaktigasignaler.Anf. 91 ():Fru talman! I mitt huvudanförande tog jag uppfrågan vilka signaler som regeringen och riksdagenkommer att ge ut till landet när det gäller miljöarbetet.Jag tog upp trafikfrågor, energifrågor och direktakonkreta miljöfrågor. Det är en svag miljöprofil påden här budgeten. Det händer visserligen mycketsaker, men det är inte tillräckligt. Framför allt är detfel saker som händer. nämnde en felsak, nämligen detta med tjänstebilarna. Det är enmycket tydlig och felaktig signal.När det gäller Agenda 21-arbete och lagföränd-ringar, , är jag beredd att diskuterasådana. Men utifrån den information som jag har fåttär det inte lagarna som är problemet. Agenda 21-arbete handlar naturligtvis om lokalt arbete, men detfinns helt enkelt inga förutsättningar för att arbetalokalt. Jag vill inte ge pengar för skall jobba med , utan jag vill gekommunerna pengar för Agenda 21-arbete. Där liggeren stor skillnad.Den viktigaste frågan är nog miljösaneringen. Idet sammanhanget har vi en möjlighet att visa att vimenar allvar med den miljöpolitik som uttrycks så finti ord. Jag vill ha konkreta bevis på att regeringen ochdenna kammare faktiskt är beredda att lägga nedpengar och energi för att kunna investera i vår fram-tid. Det är precis det som det handlar om.Det finns 2 000 platser i som behöver sa-neras från miljösynpunkt, för vilket det krävs 200miljoner. Regeringen föreslår 20 miljoner. Det är ettslag under bältet. Detta är någonting som kunde varaoerhört bra och som för en gångs skull kunde leda ossframåt.Anf. 92 ():Fru talman! är ett land som ärföregångare. Det är hämtat från den granskning somOECD har gjort. ger också skarpkritik för att vi inte avsätter områden för bevarande avden biologiska mångfalden. I det avseendet är manmest kritisk. Därför vill tillföra 700 mil-joner - jag råkade tidigare säga 900 miljoner, men detskall alltså vara 700 miljoner - för avsättning avskogsmark och andra naturtyper som behöver skyd-das.Om man, som socialdemokraterna vill, att vi skallkunna utvecklas till ett land som går före då måsteman faktiskt satsa. Då går det inte att acceptera ned-skärningar i miljöbudgeten eller i andra budgetar. Denomfördelning som vi i har föreslagit - 1miljard till sol, vind och biobränsle, 1 ytterligaremiljard till järnvägar, ytterligare 900 miljoner tillNaturvårdsverket och ytterligare 600 miljoner tillallergisanering - skulle leda in på den vägen.Avslutningsvis vill jag säga att om man skall av-gifta , , vilket är en mycket braambition, då måste man satsa mer än de 19-20 miljo-ner som ni nu vill satsa på sanering av miljöskadadeområden. Dessa pengar är redan intecknade av olikakommuner. Kommunerna kommer att stå i kö för attuppvakta både departementet och Naturvårdsverketför att få pengar till miljösanering. Det gäller dekommuner där man har kommit så långt att man kanbörja att anställa folk - ofta arbetslösa - för att kom-ma i gång med saneringen.Det är alltså viktigt att skjuta till pengar, om manvill att skall bli ett land som återigen skallinta en tätplats.Jag vill svara på en fråga som , nämligen om vi anser att även sektorn har ettansvar för skogen. Ja, vi anser det. Sektorsansvaretmåste bli föremål för en omfattande diskussion. Pro-blemet med sektorsansvaret är att det medger en möj-lighet att fuska. Utför man själv kontrollerna är mankanske inte lika noga som en myndighet skulle vara.Och, , vi kan tänka oss att diskuteraen skogsvårdsavgift för att få de pengar som behövsför att kunna avsätta av produktivaskogsmark nedanför fjällen till naturreservat i syfte attbevara en biologisk mångfald för framtiden. 93 ():Fru talman! var inne på energipo-litiken och energiförhandlingarna. Även om jag sågglad ut delar jag självfallet hans uppfattning, att det ärav allra största betydelse för miljön som helhet att vifår en uthållig energiproduktion byggd på förnybaraenergikällor. Jag ser också gärna en bred överens-kommelse mellan partier kring en sådanpolitik. Det är av oerhört stor vikt i miljösamman-hang.När det gäller budgetarbetet för övrigt framförsdet en del synpunkter om att vi kanske alltför myckethamnar på detaljnivån när vi diskuterar ramarna.Samtidigt är det naturligtvis så att vi i oppositions-partierna är angelägna om att visa hur våra budgetal-ternativ är sammansatta. Det är ju inte en tillfällighetatt vi vill satsa mer pengar på miljön. Vi gör det där-för att vi anser att en del anslag är alldeles för små. Vivill peka på att det behövs mer resurser där. På detsättet har vi kommit fram till att det behövs störrebelopp. Vi vill visa att det går att prioritera mellanolika utgiftsområden och inte bara inom utgiftsområ-det. Det är detta som utskottet kommer att ägna sig åti nästa omgång.För vår del handlar det alltså om mer pengar tillNaturvårdsverket, mer pengar till miljöövervakning,mer pengar till kalkning av sjöar och vattendrag,investeringar inom miljöområdet och naturligtvisforskning på miljö- och kretsloppsområdet liksomsanering och återställning av miljöskadade områden.Det är områden som vi menar är viktigare än väldigtmycket annat av det som finns med i budgeten inomandra utgiftsområden. Sammantaget klarar vi det medett starkare utfall än det som regeringen presterar.Anf. 94 ():Herr talman! Jag vill börja med att bemöta GudrunLindvall. Jag tycker att det är beklagligt att Miljöpar-tiet alltid ser den negativa sidan av tillvaron. När manciterar granskning av svensk miljöpolitikläser man det som är negativt. Det finns ju väldigtmycket som beskriver det vi har lyckats med, mennaturligtvis också det som vi kan bli bättre på. Det äringen som har sagt att vi skall vara bäst på jorden.Ibland kan det vara bra att försöka vara positiv också ide samtal som vi har i kammaren, tog upp de areella näringarna. De ärju viktiga för oss allihop t.ex. för livsmedelsproduk-tionen och skogen som råvarubas, men också miljö-mässigt. Och där har vi fortfarande problem på t.ex.jordbruksidan både i och runt Östersjön.Därför är det viktigt att vi delvis satsar just Östersjö-pengar på livsmedel och miljö för att skapa bättremiljöer runt sjön.Jag tror att vi har mycket av våra framtidsbran-scher inom de areella näringarna. Det handlar intebara om miljöforskning utan om forskningen somhelhet. Det gäller att se möjligheter i de gamla sekto-rer som vi har, t.ex. jordbruket, skogen genom förny-bar energi och även inom de områden som tagits uppoch som inte tillhör vårt utgiftsområde, nämligentrafik och energi. Det är ju där vi har framtidsbran-scherna och de miljömässigt viktigaste områdena attsatsa på i framtiden.Anf. 95 ():Herr talman! Jag tycker att det blivit tydligt underdebatten att det finns en mycket god grund för attsamlas kring många av de viktiga miljöfrågorna. Attvi sedan har litet olika uppfattning om prioriteringar-na av kronor och ören och rent av också mellan priori-teringarna innebär ju inte att ambitionerna alltid be-höver vara så skilda åt i storlek, även om man väljerolika områden.Flera har ju förlitat sig på att satsa pengar på detena och andra. Det handlar ju också mycket om attmöjliggöra. Det handlar om att möjliggöra för männi-skor, företag och organisationer att bete sig klokt ochrätt. Det handlar också om att ställa krav på företag,medborgare, myndigheter och organisationer att betesig rätt. I detta kravställande ryms ju ett visst mått avfinansiering, herr talman. Jag inbjuder gärna de andrapartierna till att diskutera med vilken stränghet manframöver skall ägna sig åt det som berättigat kallasskatteväxling, dvs. att med instrumentet att ta pengarfrån den dåliga verksamheten och ge till den godaockså upprätthålla ett sätt att finansiera en klok ut-veckling.Herr talman! Vi i är glada och rentav stolta över att ha initierat och påbörjat Agenda 21-arbetet i som en följd av arbetet med Riokon-ferensen. Vi är glada över att vi kunde påbörja krets-loppsarbetet under den förra regeringsperioden. Vi ärnaturligtvis stolta över att vi går i spetsen för en kärn-kraftsavveckling. Vi tänker utnyttja de möjlighetersom EU-medlemskapet ger till ett bättre miljöarbete.Allt detta skall ske under den sammantagna rubrice-ringen att vi behöver utveckling, och vi behöver mil-jö.Herr talman! Med detta slutar jag för min del de-batten om miljön i dag.BiståndAnf. 96 ():Herr talman! Det finns anledning att ha en opti-mistisk attityd när det gäller utvecklingen i . Det är möjligt att göra en mycket snabbfattigdomsutrotning. Vi har sett att det finns ländersom gått från absolut fattigdom till relativt välstånd påen generation.Vi i , i EU och i västvärlden har ett ansvaratt bistå i det här arbetet. Det viktigaste är att se till attfrihandeln fungerar. Det är också viktigt att vi harinvesteringar i . Vidare är det viktigt meddet som vi kallar för bistånd och det som utgiftsområ-de 7 handlar om.Låt mig först säga att ett av de viktigaste område-na på biståndssidan handlar om katastrofbistånd, dvs.att hjälpa till när det uppstår katastrofer till följd avnaturliga orsaker eller, vilket tyvärr är vanligare, pågrund av att människor beter sig mot varandra på ettsätt som skapar katastrofer. Vi ser det tydligast nu icentrala och . Här finns det betydanderesurser avsatta i , i EU, på olika håll i FN-systemet och i västvärlden. När det gäller ochflyktingkatastrofen i är det kanske inte peng-arna utan snarare förmågan att organisera biståndsar-betet som är problemet. Vi moderater menar likväl attvi skulle avsätta något mer resurser till , UNHCR.Ett annat viktigt område gäller skuldavskrivningar.Många fattiga har mycket stora skulder somhänger som en kvarnsten kring halsen på dem. Här ärdet också avsatt betydande resurser inom utgiftsområ-det för att möjliggöra skuldavskrivningar. Skuldav-skrivningar är dock inte så lätt. Det innehåller en delganska svåra moment, både ett praktiskt och ett mo-raliskt svårt moment.Det praktiska är att om man gör en skuldavskriv-ning måste man se till att det inte sker en ny ansvars-lös upplåning. Det moraliska är att se till att skuldav-skrivningen sker på ett sådant sätt att inte vanstyreoch korruption stimuleras. Vi skall vara medvetna omatt åtskillig upplåning i inte har kommitbefolkningen till godo utan varit korrupt upp-låning. Här menar vi att de betydande avsättningarnaräcker. Vi föreslår inte mer pengar på detta område.Ett tredje område gäller demokratin. Det är gläd-jande att den går framåt i stora delar av u-världen,t.ex. I är det nu bara somär kvar som diktatur. Och även i börjar vi nuobservera detta. Det är inte så att läget är hopplöst iAfrika. Särskilt i södra har vi sett en ganskasnabb utbredning av demokratin. Här menar vi attSverige har ett ansvar att på olika sätt stödja demo-kratiutvecklingen. Vi menar att man även här skallavsätta något större resurser för detta arbete.Vi reste runt i södra med utrikesutskottet iaugusti. Där såg vi att det kunde finnas fördelar attvinna genom ett regionalt samarbete för att stärkautvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati ide länder som nästan allihop är demokratier ellerframväxande demokratier. Jag tycker att det finnsanledning att säga detta, eftersom det ofta ges en såväldigt negativ bild av . Vi måste betona att denbilden inte alls är korrekt för kontinenten i dess hel-het.Likväl skall vi också komma ihåg att här måste viha en regel när de gäller biståndet så att man inte gerbistånd till regimer som förtrycker sitt folk eller grovtbryter mot de mänskliga rättigheterna. En sådan regelmåste vi ha för att vi inte skall få ett kontraproduktivtbistånd i det avseendet.Ett ytterligare område där vi moderater vill stärkapå biståndssidan gäller enskilda organisationer. Sär-skilt i två typer av länder spelar enskilda organisatio-ner en mycket stor roll. Det gäller i diktaturer, därsättet att kringgå diktaturen ofta är att arbeta via en-skilda organisationer. De har kanaler direkt till be-folkningen vid sidan av en statsmakt som misshandlareller förtrycker sitt folk. Det andra är i länder där manhar olika former av korruption eller vanstyre. Det kanju ibland kombineras.