prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Det kunde vi läsa i KommunAktuellt.Jag tycker att det vore bra att få veta vad regering-en baserar sin bedömning av de olika kostnadskon-sekvenserna på.Anf. 130 Statsrådet ():Fru talman! Kostnaderna för en tioårig grundskolaär helt beroende av hur den utformas - av innehållet iverksamheten, av kvaliteten i verksamheten och av ihur stor utsträckning man använder sig av en integre-rad form. De beräkningar som har gjorts inom Ut-bildningsdepartementet visar att om man använder entraditionell skolform för sexåringarna blir det dyrare.När man i stället använder de modeller som de kom-muner som jag anser har kommit längst har gjort,nämligen integration mellan skola, förskola och skol-barnsomsorg - där sexåringar finns integrerat ihopmed fritis och grundskola och där man tillsammansanvänder grundskollärare, förskollärare, fritidspeda-gog och speciallärare kring en grupp barn - är detmöjligt att genomföra reformen också utan nya kost-nader och ändå nå en kvalitetshöjning. Men allakommuner har inte möjlighet att genomföra en reformmed en tioårig grundskola på samma sätt, just därföratt förutsättningarna ser olika ut och därför att detfinns olika skeden i utvecklingen i den egna kommu-nen. Kostnadsfrågan blir en viktig fråga, eftersomskillnaderna mellan kommunerna är stora när detgäller hur långt man har kommit och eftersom det heltavgörande är hur man organiserar verksamheten.För att nå de vinster som jag är säker på att bådeMarie Wilén och också vill nå är det nöd-vändigt att man åstadkommer den förnyelse av verk-samheten som en integration innebär, där förskolepe-dagogiken också kommer in i skolan, där grundskollä-rare, förskollärare, fritidspedagog och specialläraremöts kring barnen. Det är en kvalitetshöjning i sig,och om det skall vara möjligt att nå är det inte allssäkert att det bästa är att genomföra en tioårig grund-skola, utan jag tror att den väg vi nu väljer - att föraöver förskolan till och attintegrera sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgunder ett tak som utgörs av en gemensam läroplan -kommer att vara en mer framgångsrik väg för att påsikt nå en förnyad skola och förskola av högre kvali-tet. Men jag tror inte att denna förnyade skola medhöjd kvalitet behöver vara dyrare.Anf. 131 ():Fru talman! Det var intressant. Om jag tolkar sva-ret riktigt menar att den organisationsom både och jag förespråkar inte skullekosta särskilt mycket. Jag har också uppfattat att detär i den riktning som vi har förordat som den social-demokratiska regeringen är på väg att gå. Varför harman då inte redan nu slagit fast att den vägen intemedför några kostnader?Jag kan nöja mig med det. Jag tolkar anförandetså, att slutsatsen är att det inte blir några ytterligarekostnader om man väljer den väg som vi har förordat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § Minskning i särskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner och landsting åren1997 och 1998FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU6Minskning i särskilda fall av det generella statsbidra-get till kommuner och landsting åren 1997 och1998 (prop. 1995/96:213)Anf. 132 ():Fru talman! Vi kommer att fatta ett beslutom att införa en spärr mot kommunala skattehöjning-ar. Spärren har den utformningen att en skattehöjningter sig direkt oförmånlig - inte som enbart förskattebetalaren, utan också för kommunen i och medatt den påverkar utgående statsbidrag, som minskasmed av den summa som skattehöjningen skulleinbringa. Eftersom en skattehöjning i sigockså medför ökade utgifter för kommunen i form avbl.a. högre socialbidragskostnader och andra avbrän-ningar kan det bara vara direkt dåraktiga kommun-politiker som efter dagens beslut skulle förespråka enkommunal skattehöjning. Spärren torde alltså blieffektiv och är ett bra och grundlagsriktigt alternativtill kommunalt skattestopp.Denna spärr mot kommunala skattehöjningar, somregeringen alltså sent omsider gjort till sitt förslag ipropositionen, är identisk med det förslag vi modera-ter lade fram i våra kommunala motioner såväl hösten1994 som 1995. Då fick vi inget gehör för tanken,men är den upphöjd till visdom, och vi kan väl påden punkten tacka och ta emot. Tyvärr är det i regelalltför sent som socialdemokrater förstår att våraförslag är riktiga och bra att genomföra.I det här fallet, fru talman, har regeringens sen-färdighet inneburit kostnader för kommunmedborgar-na landet runt med ca 1995 och 5miljarder kronor 1996. Så mycket, eller med 61 öreper skattekrona, har nämligen den kommunala utdebi-teringen ökat med sedan valet . Oförmågan attacceptera vårt förslag innebar alltså attdet kommunala skattetrycket helt i onödan pressadesupp. Det trycket försvårar nu vägen mot samhällseko-nomisk balans. Senfärdigheten har resulterat i för-dröjda strukturförändringar och avbrott för en nöd-vändig ökning av produktiviteten i många av de be-rörda kommunerna.Fru talman! När regeringen nu framlagt förslagetom en spärr mot kommunala skattehöjningar har detinte kombinerats med en stimulans till skattesänk-ningar i de kommuner som gynnas av det nya utjäm-ningssystemet. Det visar hur fel regeringen tänker idessa frågor. När behovet av skattekrafts- och kost-nadsutjämning diskuteras brukar man argumentera föratt detta skall minska utdebiteringsskillnader mellanolika kommuner. Många s.k. högskattekommuner fårnu ökade bidrag. Men kommer de då att sänka sinskatt? Lyssnar vi på vad man säger ute i landet före-faller det vara fullständigt entydigt. De i regel social-demokratiskt styrda kommunerna tänker inte sänkanågon skatt, utan tvärtom ökar de på utgifterna ochförbrukar tillskottet, med risk för kommande kommu-nala skattehöjningar i kommuner som redan har högskatt.Resultatet blir att det nya utjämningssystemet inteleder till ett enda öres minskat utdebiteringsgap. förlorarna får inte höja sin skatt, och vinnarnasänker inte sin skatt. Det blir status quo, och ett av demål som sagts skola uppnås med det nya systemetuppnås inte till någon del.Vi moderater har visat hur man enkelt kan byggain ett incitament i statsbidragssystemet för dessahögskattekommuner så att de sänker sin skatt. De fårinte ut det ökade statsbidraget om det inte används tillatt lätta på skattetrycket. Men si, det förslaget passarinte , i vart fall. Uppenbarligen måste man tänkalitet grand på vårt förslag, precis som man uppenbar-ligen gjorde med vår tidigare modell. Utskottets ma-joritet skriver litet förnumstigt följande: "Utskottetutgår från att regeringen noga bevakar effekterna avbidrags- och utjämningssystemet och vid behov tarerforderliga initiativ". Kanske, fru talman, skall dettolkas så att vi kommer att få se ävendenna del av vårt förslag genomfört, men att detmåste gå . En regering som styr landet på dettasenfärdiga sätt kan knappast nå önskade resultat.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 2mom. 133 ():Fru talman! Ingen älskar kommunalskatter. Jag hari varje fall inte stött på någon sådan. Det är en pro-portionell skatt. Skatter bör vara progressiva. De ut efter bärkraft, och så är det inte med kommunal-skatten. Dessutom berövar en höjd kommunalskattmänniskor köpkraft. I dagens konjunkturläge är höjdakommunalskatter dåligt också ur den synpunkten.Det betyder inte att jag och kan ac-ceptera detta f.d. moderatförslag, som vi hördeatt det handlar om.Vi fick för någon timme sedan höra en debatt här ikammaren om att lita på sina kommunalpolitiker ochom de valda kommun- och landstingspolitikerna intesjälva kan ta ett politiskt ansvar för sin egen verksam-het. befinner sig många kommunpolitiker i enoerhört svårt situation. Jag har partikamrater somsitter i oerhört svåra förhandlingar och i majori-tetspositioner i ett antal större kommuner, där man tvingas göra dramatiska nedskärningar - inteminst inom vården, där det har uppstått en väl-dig klyfta mellan behov och resurser. Om man bedö-mer det som nödvändigt att höja skatten gör man detinte med någon som helst glädje - det kan jag garan-tera er.I de flesta av dessa kommuner får man också hörahycklande moderater och andra borgare. Å ena sidanskäller de som bandhundar på varje förslag till om-strukturering eller nedskurna anslag, som genomförsav majoriteten som kanske består av s och v ochMiljöpartiet.Å andra sidan står här i förförslag som skulle innebära dramatiska försämringarför den kommunala verksamheten.Vi skall genom riksdagsbeslut ge alla kommuneroch landsting någorlunda lika grundvillkor. Det är detvi har försökt åstadkomma genom det kommunalautjämningssystemet. Men inom de ramarna är detfaktiskt möjligt för kommun- och landstingspolitiker-na att tänka själva och ta det egna ansvaret. Vi skallinte omyndigförklara dem, på det sätt som det härgamla högerförslaget innebär.Regeringen och finansutskottets majoritet hänvisartill en överenskommelse mellan staten och kommun-sektorn, som det heter. Det handlar, såvitt jag harförstått, om en muntlig överenskommelse mellanfinansministern och presidierna i kommun- ochlandstingsförbunden.Den här s.k. överenskommelsen med kommunsek-torn är inte ens, såvitt jag har hört, förankrad i styrel-serna i de båda förbunden. Jag har ingen som helst tropå att kommunerna eller landstingen känner sig bund-na av överenskommelsen. Jag känner i alla fall till ettantal kommuner och landsting där man sparkar folkför brinnande livet, trots att det enligt överenskom-melsen inte skall vara så.Jag skulle vilja veta hur ser på den häröverenskommelsen. Upplever att överens-kommelsen är förankrad i samtliga kommuner ochlandsting? Upplever han det så att överenskommelseninnebär att kommunerna och landstingen har accepte-rat att man inför det här gamla högerförslaget, om attbestraffa de kommuner som höjer skatten?Med förhoppning om att få svar på den här fråganvill jag yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! började sitt anförandemed att deklarera att en kommunalskattehöjning inteprecis är något positivt för kommunmedborgaren,skattebetalaren, bl.a. utifrån att skatten ju är propor-tionell och träffar inte minst låg- och mellaninkomst-tagarna mycket hårt. Man kunde av den argumenta-tionen dra slutsatsen att också skullevara väldigt försiktig med att förespråka kommunalaskattehöjningar.Men i den fortsatta argumentationen fick man in-trycket att hade stor förståelse för kommu-nalmän som lekte med tanken att höja denna skatt,kommunalskatten, den proportionella inkomstskatten.Då skulle jag vilja fråga om hanhar någon uppfattning om hur stora avbränningarna äri en kommun när man höjer kommunalskatten. Detinnebär nämligen att det är en mängd andra kommu-nala kostnader som stiger, inte minst socialbidrags-kostnaderna. Mot den bakgrunden kan man fråga sigom han, helt oavsett om det funnes en spärr motkommunala skattehöjningar eller inte, på fullt allvarskulle vilja förespråka kommunala skattehöjningar -med nuvarande skattetryck och i den situation somhan själv lyfter fram, där han påstår sig vilja stimuleraefterfrågan. Det vore ett bra besked om , såsom ekonomisk talesman för sitt parti, kundedeklarera att kommunala skattehöjningar i dagensläge är ett otyg.Anf. 135 () replik:Fru talman! Först och främst är jag väl medvetenom de stora avbränningar som följer av höjd kommu-nalskatt. Det är samma typ av avbränningar som följernär vi här i beslutar om sänkt a-kassa ellersänkt sjukersättning; det går direkt ut över de kom-munala socialbidragen. Om den moderata politikengenomfördes här i skulle det vara en direktkommunalekonomisk katastrof, med tanke på attsocialbidragen då skulle öka oerhörtmycket.Jag brukar vara ute och tala med de vänsterpartis-tiska kommunalpolitikerna och varna för kommunalaskattehöjningar. Men ibland tvingas man, LennartHedquist, välja mellan pest och kolera. Är det så tvingas välja mellan att folk ligger och dör påsjukhusen och att höja kommunalskatten, väljer jag atthöja kommunalskatten. Det betyder inte på något sättatt jag är en vän av kommunala skattehöjningar.Men vill ha allting på en gång.Han vill skälla på de vänsterpartistiska och socialde-mokratiska kommunpolitiker som tvingas skära i deoffentliga utgifterna och moralisera över att de intekan sköta sin ekonomi. vill han ta ifrån demmånga miljarder kronor genom beslut här i riksdagen.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! borde kunna dra nå-gon lärdom av historien i det här avseendet. Det sombetyder någonting för kommunerna är ju om vi får enbra ekonomisk tillväxt eller om tillväxten stagnerar.Och om den goda ekonomiska tillväxt som vi hade1994 hade fått fortsätta i oförminskat skick 1995 ochsedan in på detta år - i stället för att man då genom enskattehöjarpolitik lyckades knäcka uppgången - hadeju kommuner och landsting haft betydligt mer resursertill sitt förfogande än vad de nu har, och naturligtvisockså jämfört med vad en teoretisk skattehöjningskulle ge.Nu är och jag tydligen överensom att en skattehöjning i dagens läge inte ger kom-munerna särskilt mycket netto under alla förhållan-den.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag är hjärtligt trött på de eviga debat-terna mellan nuvarande regeringsparti och Modera-terna om vem som egentligen hade ansvaret och närtillväxten skedde, om det var 1991-1994, före 1991eller efter 1994 osv. Jag tänker inte fortsätta den de-batten.Jag bara konstaterar att ,då den dåvarande borgerliga majoriteten inleddeplundringen av kommuner och landsting, har det variten negativ trend. Den har nått en kulmen, och dethar gjort att kommuner och landsting befinner sig i enfruktansvärt svår situation. Det finns säkert också ettvänsterpartistiskt delansvar för denna situation, menjag tänker inte fördela det närmare mellan olika parti-er.Den moderata politiken innebär att man tar ettbelopp i storleksordningen frånkommuner och landsting, och jag konstaterar då attdet skulle vara en fullständig katastrof för såväl sko-lan och omsorgen som vården om den politiken ge-nomfördes.Anf. 138 ():Fru talman! Från sida anser vi attkommunernas självstyre skall respekteras. Vi har iriksdagen alltid sagt nej till förslag till skattestopp.Det är för oss självklart att säga nej även till den härtypen av skattestopp, som det egentligen handlar om.Vi anser att den lokala demokratin inte får urhol-kas genom den här typen av begränsningar från staten.Vi har stort förtroende för att man på nivåkan klara ekonomin på ett vettigt sätt och också klaraen vettig fördelning, både via skattesystemet och viade verksamheter och bidrag som man ägnar sig åt.Det är det främsta skälet för oss att säga nej tillförslaget, och därmed yrkar jag bifall till reservation 1till detta betänkande.För att undvika att kommunerna höjer skatten -det är naturligtvis ett bekymmer - i ett läge där hus-hållen har ont om pengar, är det viktigt att staten intelägger över kostnader utan att kompensera kommu-nerna för dem.Miljöpartiet har i sitt budgetförslag sett till attkommunerna får bättre skattekraft, bättre ekonomi änregeringen föreslår. Det gjorde vi , det gör vii år. Vi gör det faktiskt i större utsträckning änförra året, eftersom kommunernas kostnader för bl.a.socialbidragen har ökat kraftigt det senaste året.Det är viktigt att staten som ett led i att förhindrakommunala skattehöjningar tar ansvar också ekono-miskt och ser till att kommunerna behåller sin skatte-kraft när man lägger över ökade krav på dem. Ettkonkret exempel är de egenavgifter som har införtsoch som skall öka . Vi anser att deborde avskaffas. De innebär nämligen bl.a. att kom-munernas skatteunderlag minskas. Det är en av för-klaringarna till de svårigheter att upprätthålla en braverksamhet som vi ser i många kommuner och lands-ting i dag.Det är också, som var inne på,litet olika förhållanden i olika kommuner. Det ärockså ett starkt skäl för att vi från inte skalllägga på sådana här restriktioner eller försöka att mednågon enhetlig mall tala om hur kommunerna skallhantera sin ekonomi. Det är faktiskt väldigt olikaförhållanden. I en del kommuner kan man sänkaskatten, i andra kommuner kan man behöva höja denmarginellt. Det kan inte vi veta så värst mycket om.Den kunskapen har vi inte, vi bör i stället respekterasjälvstyret.Med det, fru talman, yrkar jag återigen bifall tillreservation 1.Anf. 139 BO ():Fru talman! Det har träffats en överenskommelsemellan regeringen och Kommun- och Landstingsför-bunden där de båda förbunden har utfäst sig att verkaför att skatterna inte höjs i kommuner och landstinginför . Syftet med överenskom-melsen är att ta ett gemensamt ansvar för både landetsoch kommunernas ekonomi de närmaste åren.I det sammanhanget har regeringen också klargjortatt man avser att föreslå åtgärder i form av innehållnastatsbidrag om kommuner och landsting ändå höjerskatten. Regeringen har också åtagit sig att reglerasådant som påverkar det kommunala skatteunderlagetoch det kommunala utgiftstrycket. Ett sådant exempelär den i proposition 1996/97:19 föreslagna föränd-ringen i beskattning av bilförmåner som beräknas ledatill en minskning av de kommunala skatteinkomsternamed ca . Regeringen och förbun-den är överens om att reglera detta så att en höjningav de generella statsbidragen sker med motsvarandebelopp.Förslaget i proposition 213 innebär att om enkommun eller ett landsting fastställer en högre skatte-sats än den som gällde för 1996skall det generella statsbidraget till kommunen ellerlandstinget minskas med ett belopp motsvarandehälften av den ökning av de preliminära kommunal-skatte- respektive landstingsskattemedel som följer avskattehöjningarna.Förslaget aviserades , men regeringenansåg då att förslaget borde prövas av Lagrådet innandet förelades . Lagrådet har också den 9 maj1996 godtagit regeringens förslag från konstitutionellsynpunkt. majoritet, bestående avSocialdemokraterna, ochFolkpartiet, tillstyrker eller har ingen erinran mot dethär förslaget. har också till-styrkt förslaget ur konstitutionell synpunkt.Till det här betänkandet har fogats två reservatio-ner. Låt mig ta den från först. De tillstyr-ker naturligtvis förslaget i propositionen, men läggertill ett annat förslag som handlar om åtgärder förskattesänkningar. förnekar sig egentligenaldrig. I nästan alla kommuner har man nu tuffa dis-kussioner för att få budgetarna att gå ihop, inte om har pengar över för skattesänkningar eller kon-sumtionsökningar.För moderater är skattesänkningar viktigare än in-nehållet i kommunernas verksamhet. I en debattartikelskriver några ledande centerpartister att moderat poli-tik innebär nedskärningar i vård, omsorg och miljö-politik i en omfattning som allmänheten inte sett ma-ken till. Jag nämner detta för att inte bara jag skallskylla för sådana här saker. Centernhar faktiskt skrivit det här i en av de ledande tidning-arna.Ibland tror man faktiskt att vi lever i olika verklig-heter. Jag är förvånad över att , somjag upplever som en sansad, verklighetsförankradmoderat, ställer upp på alla dessa hugg mot välfärdensom ständigt gör, och jag yrkar avslag påreservation 2.Johan argumenterar mycket fint motskattehöjningar, men sedan vänder han och är tvungenatt tala för möjligheten. Det tycker jag är synd. Omdet finns så många argument mot, vore det bra om vihöll fast vid det just nu.När man gör överenskommelser mellan två ellertre parter, som det här är fråga om, handlar det inteom att köra över eller omyndigförklara. Det här är enöverenskommelse som faktiskt finns och som jag harmed mig här, reservationen 1 anser alltså både Vänsternoch att förslaget är ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen. Enligt min mening utgörden tvååriga spärren en godtagbar avvägning mellankraven på samhällsekonomisk balans och kraven påkommunal självstyrelse. Som jag tidigare sade harkonstitutionsutskottet tillstyrkt förslaget från konsti-tutionell utgångspunkt och Lagrådet har godtagitförslaget. Överenskommelsen mellan regeringen anser jag så långtsom möjligt ger fasta spelregler under de här bådaåren, 1997 och 1998.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 6 ochavslag på de båda reservationerna.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag skall först upprepa mina båda frå-gor till . De kräver ett mycket kort ochenkelt svar.Den första lyder så här: Har socialdemokraterna ikommuner och landsting accepterat detta gamla hö-gerförslag? Det var den ena frågan.Den andra frågan gäller förankringen av den s.k.överenskommelsen. Jag förmodar att det papper somBo Nilsson viftade med var pressmeddelandet. Jaghar fått uppgiften att det här är en muntlig överens-kommelse mellan presidierna i de båda förbunden ochfinansministern. Det är alltså ingenting som är beslu-tat eller förankrat i vare sig styrelsen eller ännu mind-re i de enskilda kommunerna och landstingen.Till sist, , vänder jag inte på något sätt.Jag är kritisk mot kommunala skattehöjningar, menjag är också kritisk till detta gamla reaktionära höger-förslag.Anf. 141 BO () replik:Fru talman! Det är visserligen ett pressmeddelan-de som jag har med mig. Men här står klart och tyd-ligt: "Regeringen och de politiska företrädarna förSvenska och Landstingsförbundethar kommit överens om riktlinjer för kommunernasekonomi . Riktlinjernakommer att ligga till grund för regeringens förslag omden kommunala ekonomin i den ekonomiska vårpro-positionen . "Jag tror inte, , att presidierna tar en sådan riski en så här stor fråga att de inte har förankrat en sådanhär överenskommelse. Jag är helt övertygad om attdet här gäller, i vart fall styrelserna, men jag trorockså att man har haft kontakter ute i landet för attkonstatera att det är rimligt att träffa en sådan över-enskommelse. Jag litar på mina kommun- och lands-tingsföreträdare och är säker på att sossarna där hargodkänt den här överenskommelsen.Anf. 142 () replik:Fru talman! Min första fråga gällde alltså om manhar accepterat - även om det gäller enbart Bo Nils-sons partikamrater i presidierna - förslaget att straff-belägga kommuner som höjer skatten, detta gamlamoderata förslag. Det var det min första fråga gällde.När det gäller förankringen får väl Bo Nilssonprata med sina partikamrater i styrelsen och höra vadde säger, om de anser att det är de som har fattat dethär beslutet eller om det enbart är en muntlig över-enskommelse mellan presidierna och finansministern.Jag har alltså fått den senare uppgiften.Till sist, : Det här är en gammal ochreaktionär förmyndarpolitik, genom vilken högern villgenomdriva att kommuner och landsting inte skall fåutveckla och expandera sina verksamheter. Det kanBo Nilsson aldrig komma ifrån.Anf. 143 BO () replik:Fru talman! Jag är inte speciellt intresserad av omdet här är ett gammalt högerkrav. Det är, som jagsagt, fråga om en överenskommelse mellan tre parter,och jag respekterar den. Jag vet inte om gör det.I det pressmeddelande som jag har framför migstår det att regeringen kommer att vidta sådana åtgär-der som vi är beredda att besluta om. Det äralltså inte någon hemlighet. Jag är helt säker på attpresidierna inte godkänner sådana här viktiga frågorutan att de har förankrat dem både i styrelse och ute ilandet.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Politiska artiklar som innehåller väl-digt missvisande uppgifter blir inte korrekta av attundertecknas av centerpartister. Jag har sett bådesocialdemokrater och centerpartister som påstår attvåra kommunala besparingar skulle ligga i 50-miljardersklassen. Så är det ingalunda. Då tar manmed omläggningar av finansieringssystem av typennationell skolpeng, skattesystem m.m. De regelrättakommunala besparingar som vi har föreslagit i vårmotion uppgår till ett ensiffrigt miljardtal och motsva-rar mindre än vad ekonomisk tillväxt skulle gekommunsektorn. Det visar hur viktigt det är för kom-munsektorn att vi åstadkommer en ekonomisk tillväxti landet och inte stryper den med en skattehöjarpoli-tik.Jag kan kvittera den artighet som visa-de mig. Jag är övertygad om att kommeratt kunna resonera helt logiskt, och då kan han säkertbesvara min fråga.