prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Detta är en prövning som måste ske i sam-band med höstens arbete med budgetpropositionen.Därmed tycker jag att regeringen har en skyldighet attredovisa grunderna för sina förslag.Den enda redovisning utöver de två rader somfinns i propositionen kommer från har sagt att höskolan i inte har fått någranya platser därför att man inte har ränt på departemen-tet tillräckligt ofta utan man har hållit sig till de ruti-ner som gäller för anslagsframställan. Det är intenågon grund för full utbyggnad av högskolor.Anf. 254 () replikFru talman! Satsningen på vuxenutbildningenpräglas i stor utsträckning av nytänkande, och jag harnoterat att en del av oppositionspartierna har haftsvårt att hänga med. Denna satsning utgår från indivi-den och medborgarperspektivet. Det är det behov somden enskilde har som skall ha genomslag på dennautbildningssatsning. Det också därför som den hardetta upplägg som kallar för byråkra-tiskt, men som jag kallar för individ- och medborga-rinriktat.När det gäller de nya platserna uppfattade jag detså att sade att det går att göra satsningari september med kvalitet men att det inte går i juli.Den logiken begriper inte jag.Anf. 255 () replikFru talman! Jag vill fråga om haninte är litet oroad. Jag accepterar individinriktningoch att man får använda hela utrymmet med komvux,folkhögskolor, studieförbund och privata utbildnings-anordnare. Men är inte litet oroad överatt man nu i detta ömtåliga och svårmanövreradesystem för in ytterligare en aktör, dvs. kommunerna?Också kommunerna skall nu ta ett stort ansvar ochdessutom överta ansvar från andra. I denna ömtåligasituation för man in ytterligare en aktör. Vi vet att vargång som man ändrar någonting i basförutsättningarnatar det en oerhört innan det kommer i gång.Det är klart att man skall samarbeta, men ansvaretskall nu kommunaliseras. Är inte oroadöver den delen?När det gäller påståendet att har tagittime-out vill jag avvisa det. Vi har tidigare debatteratde flesta förslagen. Angående de nya förslagen var dealldeles för dåligt förberedda för att vi skulle kunna taställning.Anf. 256 () replikFru talman! Jag tycker att det är ett spännandeupplägg, att vi utgår från de enskilda personernasbehov av utbildning och kompetenshöjning. Heladenna satsning är ju, , kompensato-risk. Vi vill ge mest till dem som ha fått minst insatserhittills. Vi utgår från det behov som finns hos denenskilde. Jag tror att det är bra att vi låter kommuner-na ta ansvar för att genomföra denna satsning utifrånde behov som den enskilde känner att han själv harför att kunna klara av en framtida kompetenshöjning.Det ligger en spännande utmaning i detta, att vifrån och inte är centralstyrandenär det gäller hur detta skall se ut långsiktigt. Detfinns många positiva erfarenheter som och jag kommer att kunna dra av denna vux-enutbildningssatsning när vi ser hur den har fått ge-nomslag i praktiken. Jag hyser stark tillförsikt för attresultatet kommer att bli bra.Anf. 257 () replikFru talman! Jag vill så gärna tro, och jag hoppasatt det blir på det sättet. Också jag är tilltalad av äntligen skall göra en individuell bedömningbeträffande de åtgärder som skall vidtas och av kan välja från ett stort smörgåsbord av åtgärder.Men, som sagt, jag tror att kommunaliseringen kom-mer att bli den hämsko som gör att detta tyvärr intefungerar så som vi önskar.Nu hinner jag kanske säga någonting om dettamed time-out. Vi kan inte ta ställning till ett förslagom t.ex. fördelning av högskoleplatser som presente-ras utan någon som helst motivering. Det är inte möj-ligt, . Vi får lov att återkomma när detfinns ett bättre förberett förslag - vi har varken sagt jaeller nej. Men det kan väl ändå inte vara så att t.ex.Lunds universitet i praktiken skall förlora på denfördelning som presenteras i den senaste propositio-nen. Det kan väl ändå inte vara möjligt?Anf. 258 () replikFru talman! Självfallet förmenar jag inte Folkpar-tiet och att vara utan förslag i denhär debatten om programmet för att ta fram åtgärderför att komma till rätta med arbetslösheten. Det jagpekade på var att det inte finns några konkreta förslagfrån och att berömmer sig avatt ha varit med att ta initiativ till denna debatt för attlösa problemen med arbetslösheten. Den slutsats somjag kan dra är att i det sammanhanget inteanser att utbildningspolitiken spelar en väsentlig roll.Det var bara detta som jag ville peka på.I övrigt är jag litet rädd för att andan i det somMargitta säger om vuxenutbildningssatsning-en är densamma som den som vi har sett i friskolede-batten och i andra sammanhang, nämligen att man villdetaljreglera och detaljstyra härifrån. Jag tycker inteatt detta är nödvändigt. Det upplägg som vi har för attåstadkomma detta är bra.Jag vill bara konstatera att i sittanförande å ena sidan kritiserade oss för att vararyckiga. Å andra sidan kritiserade hon oss för depermanenta satsningarna. Jag tycker att man bordevara glad över att de permanenta satsningarna kom-mer, om man tycker att det har varit ryckigt hittills.Anf. 259 () replikFru talman! Jag tyckte mig ana en viss släng frånJan mot mig, även om inte kristdemokra-terna nämndes vid namn.Jag vill betona att vi är positiva till utbildnings-satsningen. Men vi har uttryckt tveksamhet till omkvaliteten skall kunna upprätthållas när det går såsnabbt, och det har vi ju redan fått gehör för. Dettahar ju ändrats, så att 15 000 av de platser som skalltillkomma inom högskolan inte kommer ,efter den kritik som vi framförde. Det tycker jag ärväldigt positivt.När det gäller satsningen på vuxenutbildning är vioerhört positiva. Men jag tror, precis som Britt-MarieDanestig-Olofsson, att finansieringen kommer att blien akilleshäl. Jag har inga 20 miljarder att satsa. Jagvet inte hur vi skall lösa detta, men jag menar attregeringen borde veta hur vi skall lösa det. Den måsteju kunna svara på den frågan när arbetslösa ensamstå-ende mammor skall avgöra om de skall vågapåbörja en utbildning för vilken de vet att de får ut-bildningsbidrag men inte vad som händerdärefter. Vad svarar regeringen?Anf. 260 () replikFru talman! Nej, jag tror inte att jag gjorde någonsläng mot kds. Vikten av att slå vakt om kvalitetentror jag att och jag kan vara överensom. Men i de utbildningssatsningar som vi gör ser jagingen uppenbar fara för kvaliteten. Jag skulle kännamig betydligt mycket oroligare om vi inte orkade medatt göra utbildningssatsningen, kompetenslyftet ochinsatsen för livslångt lärande, som vi gör. Sam-tidigt säger att man har fått gehör försina synpunkter. Därför förstår jag inte tveksamheten.Då borde man i stället komma med applåder för densatsning som görs.När det gäller finansieringen skulle jag gärna viljaställa en fråga till : Hur tror IngerDavidson att förslaget om individuella utbildnings-konton kan hjälpa de arbetslösa eller de lågavlönadekvinnorna med behov av kompetenshöjning? Vilkapengar är det som man skall spara för att betala sinutbildning med? Hur rimmar detta med kds andraställningstagande om barntillägget i svuxa?Anf. 261 () replikFru talman! Till skillnad från regeringen har vi ettförslag som faktiskt skulle kunna hjälpa ävende arbetslösa ensamstående mammorna. Om ett sys-tem med individuella utbildningskonton införs, därarbetsgivare, enskilda och staten solidariskt på ettgemensamt sätt ansvarar för att medel avsätts tillkonton och extra medel tillförs för dem som är lågin-komsttagare och inte kan avstå tillräckligt mycketsjälva, kan de enskilda sedan plocka ut pengar när detär dags för vidareutbildning och fortbildning. Dåskulle vi få systemet för livslångt lärande som vi allasäger att vi vill ha. finns inte detta system ochutbildningssatsningen träder i kraft . Min frågakvarstår: Vad svarar regeringen dem som skallavgöra om de skall påbörja en treårig eller tvåårigutbildning, vilka vet att de får utbildningsbidrag underett år men som sedan inte vet hur finansieringen serut?Anf. 262 () replikFru talman! Jag konstaterar att sitt hopp till arbetsmarknadens parter att lösafrågan om studiestödet. Det tycker jag är bra. Det kanvara ett komplement till det offentliga studiestöd somvi vill ha. Men jag tror att den modell som kds harvalt med individuella utbildningskonton, där manskall avsätta pengar för att klara sin egen studiefinan-siering, inte ger någon hjälp till de grupper som IngerDavidson säger sig vilja slå vakt om.Vilka pengar är det de som är arbetslösa behö-ver för att kompetensutvecklas. Vi har föreslagit detsärskilda utbildningsbidraget, som man skall kunnastarta upp sina studier med. Vi ser det som en viktigsatsning för att stimulera dem som känner sig tvek-samma och som behöver höja sin kompetens. Deindividuella utbildningskontona kommer inte att varanågot alternativ för dessa grupper, och det är IngerDavidson säkert medveten om.Anf. 263 () replikFru talman! Jag har en fråga till är riktigt, som sade i sitt anförande,att Vänstern står bakom satsningen på de mindre ochmedelstora högskolorna. Men det finns en hake, somjag ser det, nämligen att ökningen av antalet utbild-ningsplatser också måste följas av en ökning av anta-let disputerade lärare. Visserligen examineras fleradoktorer nu än för sedan. Men ökning-en motsvarar knappast behovet av lärarkraft i framti-den, särskilt då näringslivet glädjande nog tycks hablivit mer intresserat av att anställa foskarutbildade.Då är min fråga till : På vilket sättkommer regeringen att uppmärksamma detta i forsk-ningspropositionen?Anf. 264 () replikFru talman! Det är, som antyder, frågor som kommer att hanteras iforskningspropositionen och även i andra samman-hang. Men vågar jag tro att de mindre ochmedelstora högskolorna har löst lärarförsörjningen påett bra sätt. Det finns ingenting av det som jag har setthittills som gör att jag känner mig speciellt orolig.Om jag hade haft litet mer tid på mig skulle jag harefererat en artikel av den förre rektorn för högskolani , , där han har behandlatdetta och visat på att man har löst detta på ettväldigt skickligt sätt på de mindre och medelstorahögskolorna.Jag utgår från att den ökade volymen i utbildningsom vi nu får också ger ett breddat underlag på sikt.Anf. 265 () replikFru talman! Jag tycker att det är viktigt när vi nufattar beslut om dessa satsningar att vi också ser hel-heter, därför att vi har kunnat anta att regeringenkommer att föreslå en förkortad forskarutbildning. Enförkortad forskarutbildning skulle innebära att dokto-randerna inte längre kommer att undervisa pågrundutbildning i den utsträckning som de har gjorthittills. Allt detta sammantaget måste hänga ihop i enhelhet. Regeringen måste observera detta problem.Anf. 266 () replikFru talman! Forskningsfrågorna behandlas ju inte iden preliminära fördelning av högskoleplatser somredovisas i propositionen, så vi får anledning att de-battera dem vid flera tillfällen.Med tanke på vuxenutbildningssatsningen skullejag vilja ställa en fråga till om någon-ting som har oroat mig, nämligen målgruppsföränd-ringen av den vuxenutbildningssatsning som vi harföreslagit. vill inte att den fullt ut skallvara kompensatorisk, utan menar att en del av vux-enutbildningssatsningen för dem som har fått minstutbildning skall användas för dem som redan har fåttmycket utbildning. Jag är förvånad över att Vänster-partiet har tagit den ställningen när det gäller dessapengar. Jag tror att vi kommer att hitta tillräckligtmånga människor med låg grundutbildning för attfylla dessa platser och den utbildningsvolym som vinu har föreslagit.Anf. 267 ()Fru talman! Vi behandlar nu det andra steget motmålet om en halverad arbetslöshet. Det första stegettogs i vårpropositionen, där den ekonomiska grundenför en fortsatt god tillväxt och ökad sysselsättninglades fram.I de sysselsättningspolitiska propositioner som nubehandlats följs den ekonomiska basen upp med ensysselsättningspolitisk strategi och med förslag tillåtgärder.Samtliga förslag är fullt ut finansierade och kansammanfattas under fyra huvudrubriker:En utbildningsrevolution för SverigeEn aktiv arbetsmarknadspolitikFöretagande för ökad sysselsättning i det ekologisktuthålliga samhälletNationell kraftsamling mot arbetslöshetenDå dagen och debatten nu går mot sitt slut och detmesta redan är sagt skall jag vara mycket konkret. Jaganser att vi inom ramen för de två sista punkterna,som jag nämnde, skall peka ut några konkreta områ-den som vi skall satsa på. Det skall vara verksamhetersom bidrar till minskat beroende av import, ökadvidareförädling vid export samt gynnar vår miljö.Verksamheter som skulle kunna var mycket lämpligaär vidareförädling av skogs- och stenprodukter -produkter som vi i alltför hög grad exporterar sområvaror.För att minska bilismens miljöförstöring skall visatsa på exempelvis biomassabaserad metanol ochrapsbränsle, s.k. RME, som drivmedel för bensin- ochdieselmotorer.Till sist vill jag ta upp turistnäringen. Det är enverksamhet som ger många arbetstillfällen och storaintäkter för stat och kommun, där varje investeradkrona ger mångdubbelt igen.Detta var några exempel som jag tycker att svens-ka staten skall satsa på för att minska arbetslöshetenoch som inte försämrar vår ekonomi utan förbättrarden.Fru talman! Jag hoppas att regeringen i den fort-satta uppföljningen av arbetslösheten tar till sig dessaförslag för att minska arbetslösheten.Anf. 268 ()Fru talman! Aldrig har vi haft så fina designut-bildningar och så få formsatsningar inomindustrin, aldrig utbildat så många designer och sam-tidigt i övergripande bemärkelse varit så dåliga på attsamordna vad vi i aktiebolaget facto kan.Så beskriver Svensk Forms VD i tidningenFokus situationen för stora delar av svensk formgiv-ning och design . Det är allvarligt. I närhushållning med resurser, när kvalitet och estetiskavärden spelar en allt större industriell roll har Sverigehamnat i bakvattnet.Det finns egentligen inga kloka skäl till att det ärså. var en framstående formgivarnation på 50-och 60-talen. I svensk tradition finns en resurssnålhantverkstradition. Här finns blonda formideal somväcker ett ökat internationellt intresse. I finnserfarenhet av brukarvänlig formgivning. Det är just dekännetecken som många bedömer hör framtidentill. De hör hemma där kvalitet slår ut slit-och-släng.Ändå har som formgivarnation passeratsav de andra nordiska länderna, de som inte gav uppsatsningen på formgivning efter efterkrigstidens fram-gångar. Nog är det, fru talman, ledset att stora svenskalastbilar fulla av timmer åker över till ochmöter lastbilar fulla av möbler, som är tillverkade iDanmark av svenskt virke. Visst behöver vi utbyte,men det skall inte alltid vara ett utbyte som innebär attförädlingen sker i andra länder.Visst finns det lysande undantag. är ett sådantexempel, svensk glasindustri ett annat. Och varför intenämna den inte i alla sammanhang välkända Absolut-flaskan.Att designfrågorna hör framtiden till beskrevs fören tid sedan i . Där redovisades hurUSA ökar sin designbudget om åretoch hur EU-länderna förväntas öka sina satsningar pådesign fram . Därför är detviktigt att finansutskottet, med anledning av Öre-brobänkens motion om formgivning, ställer sig bakomkulturutskottets krav på en samordnad strategi därkultursektor, näringsliv och utbildning samordnar sinainsatser för svensk form och svensk industridesign.Vackrare vardagsvara kan på nytt bli ett svenskt kän-nemärke.I höst kommer kulturpropositionen, och med denförslag på form- och designområdet. Det är viktigt attdesignfrågorna får en betydelsefull roll i propositio-nen och att engagemanget breddas, så att regerings-kansliet kan bidra till ökad samordning, stolthet ochstatus för svensk design och formgivning.Design- och formfrågorna är en uppgift för Kul-turdepartementet. De är också en uppgift för Närings-departementet och i viss utsträckning för Utbildnings-departementet. Det är bra att de är mångas ansvar.Men det finns en risk att mångas ansvar blir ingensansvar och att den ordentliga samordningen och mål-medvetna satsningen uteblir. Jag vill därför vädja omatt så inte skall ske i kulturpropositionen. Den skallbli en startpunkt för en ny, medveten satsning påsvensk formgivning.Fru talman! startar Ljusåret 1997.Där har en möjlighet att marke-ra formfrågornas betydelse. I Bergslagen pågår ensvår och viktig strukturomvandling. Där måste ocksåframtidsfrågor som kretslopp och god form få spelaen viktig roll.Anf. 269 ()Fru talman! När vi nu närmar oss slutet av en långdags färd mot beslut funderar jag på hur den här långadebatten har upplevts av de arbetslösa. Har de känt attriksdagen har talat till dem, för dem? Jag hoppas det,men jag är inte så säker.Såvitt jag har uppfattat har ingen lyft fram denmest utsatta gruppen på arbetsmarknaden, nämligeninvandrarna. Jag delar uppfattningen att de skall om-fattas av den generella politiken och i princip intesärbehandlas. Men särbehandlas de i negativmening. Därför anser jag att det är motiverat medvissa säråtgärder, för att åtminstone i någon månjämställa dem med svenskarna på arbetsmarknaden.Invandrarpolitiska kommittén har föreslagit enlång rad åtgärder. Det finns ingen brist på idéer. Ibetänkandet återfinns endast förslag om en översyn avlagen om etnisk diskriminering i arbetslivet. Det är ioch för sig bra, men det räcker inte. En minskning avarbetslösheten för invandrare har mycket stor betydel-se för att vi skall kunna uppnå målet om en halveringav arbetslösheten. Jag förutsätter därför att budgeten ihöst kommer att innehålla förslag i den vägen.Jag måste också nämna de omdiskuterade hus-hållstjänsterna. Hushållen är ett område där behovenfinns, köpkraften är begränsad och utbudet dominerasav svart arbetskraft. Här finns inte risken att tränga utandra företag genom någon form av subvention.I debatten frågade varpengarna till subventioner skulle tas. Den frågan ärhelt fel ställd. Genomförs något av de förslag somlagts fram, blir det inkomster som inte finns alls.Kostnaderna för arbetslösheten minskar då.Det är ett framsteg att frågan skall utredas. Men enförsöksverksamhet hade gett mycket bättre besked omutfallet i praktiken. Det är synd att regeringen inteorkade med det. Jag emotser även här ett förslagsnabbt.Under den långa debatten har alltför litet sagts omden sektor som är fundamentet för människors själv-känsla, kreativitet, identitet och framtidstro - kultur-sektorn. Vi är många som är alldeles övertygade omatt kulturen kommer att få en allt större betydelse ivåra liv , inte minst för barn och ungdo-mar. Här finns också stora möjligheter till fler ar-betstillfällen.För den som sett sig något om i Sommar-Sverigetorde det stå klart att människor fascineras av vårtkulturarv och våra kulturevenemang. Den ger mycket sysselsättning. Jagskulle önska att vi här kunnat besluta om enordentlig kultursatsning. Jag tror att vi är många somönskar det. Det hade gett jobb direkt, med stor sprid-ningseffekt.Det som är mycket positivt är det ökade lokala an-svaret för arbetsmarknadsmedlen. Det vill jag fram-hålla. Det öppnar stora möjligheter för sysselsätt-ningsskapande kulturprojekt i hela landet, vilket viskrivit i kulturutskottets yttrande. Det finns en radexempel på hur man på vissa orter tagit vara på eld-själarnas kraft. Det har lett till lokal utveckling och nyoptimism i hela bygder. Jag vill uppmana de nyaarbetsmarknadsnämnderna att medverka till att detblir fler sådana projekt. Det ger den framtidstro vi såväl behöver och kan medverka till att vi klarar avarbetslösheten.Kulturen är inte grädden på moset för människor.Kulturen är egentligen själva grunden.Anf. 270 ()Fru talman! arbetsmarknadspolitiska in-riktning bygger på en 36-årig, gammal målsättning.Det faktum att 60-talets huvuddrag fortfarande gällerfastslås av regeringen och i det doku-ment vi snart skall votera om.En ännu aktuell 36-årings huvuduppgift är att lösaupp strukturella obalanser genom att med olika åtgär-der underlätta och påskynda anpassning mellan utbudoch efterfrågan på arbetskraft. Flyttbidrag har varitnyckeln till att lösa upp den s.k. strukturella obalan-sen. inland har fått och får fortfarande ståmed mössan i hand. Min hembygd harbyggts sönder för att kunna ta emot alla som drabbatsoch drabbas av 60-talets arbetsmarknadspolitik. Mil-jonprogrammets felsatsningar kostar fortfarande bådesocialt och ekonomiskt. De som bor där talar om entickande bomb.All verklighet verkar vara helt glömd nu när fort-satta riktlinjer slås fast. Många teaterstycken - tragi-komiska - har spelats på temat flyttlasspolitik. Verk-ligheten arbetsmarknadspolitik med in-riktning på att påskynda anpassning är en generell 15-procentig arbetslöshet . Med samma politik skallnu arbetslösheten halveras. Ofta överträffar verklighe-ten dikten.Hur påverkas då teaterlivet av 60-talets målsätt-ning? Enligt är av dess med-lemmar arbetslösa. Stats- och länsteatrar i Sverigeerhåller i statligt stöd. AMS ger100 till arbetslösa teaterarbetare iform av projektbidrag, beredskapsarbete och utbild-ning. Utöver dessa 100 miljoner ger a-kassa och kon-tantstöd motsvarande till arbets-lösa skådespelare, regissörer, tekniker m.fl. Utifråndetta faktum är det inte helt fel att påstå att det ärAMS som styr teaterutbudet här i landet.Resultatet är att uppsättningar inte görs av densom är mest lämpad, utan av den som AMS ger bidragtill. kan t.ex. inte i förväg planera enuppsättning, utan måste vänta till dess att AMS gerbesked om vilket stöd de ger och om vilka som fårdetta stöd.Inom all kulturell verksamhet ser det ut på sammasätt. Det är AMS som med sina olika stödformeravgör vad som är kulturell kvalitet. Det säger sigsjälvt att dagens snuttifierade kulturinsatser inte är braoch att kulturpolitiken i borde ledas från ettannat hus, nämligen från Kulturdepartementet.Men vad är då lösningen på kulturarbetarnas gene-rella 20-procentiga arbetslöshet? "Byt jobb!" sägerkulturutredningen, vilket får betraktas som ett kata-strofalt underkännande. Utredningen har inte lyckatsfå fram något förslag till hur konstnärers och kultur-arbetares ekonomiska villkor skall förbättras. Inför ettkonstnärstillägg , säger vi! Det handlar om ett till-lägg till den lilla lön som kulturarbetare ofta har, meninte kan leva på. Tillägget skulle upphöra vid en års-inkomst på förslagsvis 150 000 kronor.Jag skulle vilja kalla det för ett första steg till engrundtrygghet. Eftersom vi alla är beroende av kul-turkreatörer - inte bara för att överleva utan också föratt växa som människor - så låt oss starta med denyrkesgruppen där vi utvecklar en modell för svenskgrundtrygghet, en modell som gynnar eget arbete,som bygger på aktivitet oavsett tjänst eller eget före-tagande och som hjälper upp ekonomin till en an-ständig nivå - en ekonomisk grundtrygghet utan eko-nomisk rundgång.Med det, fru talman, vill jag inte yrka bifalltill reservation om ett konstnärstillägg,utan jag hoppas att regeringen kommer med ettförslag om samordning och samverkan för att kommatill rätta med konstnärers och kulturkreatörers eko-nomiska situation.Anf. 271 ()Fru talman! var, och är såvittjag förstår, en hedersman på många sätt. Men fleraprofilerade statsmän har ju givit upphov tillvissa begrepp, vilka kanske inte alltid upplevs somhedrande. Att göra en s.k. fälldinare har ju t.ex. ifolkmun kommit att innebära ett slags parafras av denforne statsministerns 70-talslöfte om 400 000 nyajobb - alltså att inte riktigt veta hur ett löfte skallgenomföras eller i varje fall anständigt genomlevas.De tre partierna , ochKristdemokraterna genomför dessvärre enmycket tydlig variant av fälldinare. De lovar att på treoch - och med stark betoning av att det äri den privata sektorn som jobben skall skapas - hal-vera hela arbetslösheten.Men den privata sektorn kännetecknas ju just avatt den är privat. Förändringar i den privata sektorn ärdärför alltid ett resultat av miljoner privata beslut hosenskilda människor i familjer.