prot · GK0912 · 1996-10-09 00:00:00 — Då får även vi övriga försöka attta på oss en försonande min mot herr statsministernnär han med all säkerhet kommer att fortsätta i dengenren.Handlingsplanen var inte så förfärligt mycket atthöja rösten för. Jag satt och lyssnade på den. Det ärdystert, , att ni inte, i det goda samar-betsklimat ni har, kan få att ställa upppå denna geniala plan per omgående.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det finns en del restriktioner som någ-ra har svårt med. Det är att man i en obalanssituation isvensk ekonomi inte kan låna hur mycket pengar somhelst utan att det slår tillbaka i nacken genom höjdaräntor och ökad osäkerhet för den svenska ekonomin.Det är detta vi vill undvika. Det är sådana misstagsom vi tvingats hålla oss till , efter-som krisen var så djup med en ständigt ökandestatsskuld. Därmed fanns det inget förtroende försvensk ekonomi.Alf kan inte bortse ifrån hur ekonominser ut. Börsen går upp, bytesbalansen ökar, räntansjunker och inflationen är rekordlåg. Det gäller attvårda de uppnådda resultaten för att därefter kunna fåen ordentlig skjuts på arbetsmarknaden. Det är precisdetta vi skall göra.På tal om överord och annat trodde jag inte att jagskulle behöva påminna om att det ärgudomligt att förlåta.Anf. 27 ():Fru talman! Jag har en kompis som heter har känt henne sedan hon var . Precis somför alla andra ungdomar var det ett stort ögonblick förAnna den dagen hon flyttade hemifrån. vill haett eget liv. Hon vill kunna göra allt det som alla and-ra 20-åringar gör. Men är svårt funktionshind-rad och behöver hjälp med nästan allting. Den hjälpenhar hon fått av sin personliga assistent, som har getthenne en chans att leva ett så bra liv som möjligt.Men är rädd. Skall hon få behålla sin assi-stent eller inte? Skall hennes fria liv tas ifrån henne?Jag tror att det är få av oss lyckligt lottade somkan föreställa sig hur det känns att få livet bortrycktpå det här sättet. Handikappreformen var en storframgång. Men regeringen och gav denbara innan de började tafsa på den. Var finnssolidariteten med de mest utsatta i ?Fru talman! har regeringen chansen att för engångs skull göra en bra återställare. Återställ handi-kappreformen!Regeringen har misslyckats. Den totala arbetslös-heten ökar och välfärden försämras. måste vipröva allt för att hitta vägen från massarbetslösheten.Jag hade tänkt fråga statsministern om han är bereddatt vända på alla stenar för att klara ut denna denviktigaste frågan för framtiden. Men har OlofJohansson stått här och svarat. Man kan undra: Vemär vem? Och vem hindrar vem i denna viktiga fråga?Samtidigt som man säger sig vilja vidta åtgärder föratt stimulera företagandet och få fram de nya jobbendrar man ideligen åt tumskruvar för företagen. Maninför fördubblad sjukersättningsperiod för arbetsgiva-re och dubbelbeskattning. Man vågar inte dra tillbakaden tidigarelagda momsbetalningen hela vägen. Dettaär bara några exempel på sådant som påverkar före-tagsklimatet och ger svårigheter för småföretagare.Olof och , om det ärhandlingsplaner som ni saknar, så har iden budgetmotion vi har lagt fram en hel rad åtgärderpå förslag. Det är bara att ta till sig dem. De kommeratt ge nya jobb, och vägen från arbetslösheten kanbörja. Det duger inte längre att backa in i framtiden.Fru talman! Regeringsföreträdare har från den härtalarstolen berättat att det står vältill med - att siffrorna talar sitt tydliga språk.Olof gör precis samma sak . Mendetta är fel. mår inte bra. Arbetslösheten ökar.Dagens äldrevård präglas av stora brister. Antaletgamla som får hemtjänst har minskat. Tyvärr är en-samhet och ängslan en realitet för många äldre i dag.Barn och elever i skolan som har läs- och skrivsvårig-heter sätts på undantag.Fru talman! Jag skall ställa en fråga till statsminis-tern. Varför är statsministern så nöjd? mårinte bra.Det finns ett stort tomrum i svensk politik i dag.Den politik som förs av regeringen ger inget utrymmeför individen att växa. Vi i , som förvaltarden socialliberala traditionen, vill med vår politikfylla tomrummet och återupprätta framtidstron. Menom det skall ske måste mycket bli annorlunda i vårtland. Människor måste kunna lita på samhällets insti-tutioner och på besked från politikerna. Det politiskaledarskapet måste bli tydligt. Den känsla av hopplös-het som följer i arbetslöshetens spår måste brytas.Tilltron till välfärdssystemet måste återupprättas, ochvi måste få en politik som bejakar företagsamhet ochmarknadsekonomi med ett stort mått av stora ambi-tioner om rättvis fördelning och välfärd.Vi i pratar ofta om livschanser. Vi villatt alla människor oavsett förutsättningar skall hasamma möjlighet att förverkliga sina livschanser. Oftagäller det utbildning och arbete. Men för många, t.ex.Anna som jag berättade om i början, handlar det ommöjligheten till ett värdigt liv. Vi måste ha råd medmänniskovärdet i en krympande ekonomi.Fru talman! Det finns en annan debatt som oroarmig djupt, och som är värd att ta på allvar. Denhandlar om vår demokrati. "Inte finns det någon de-mokrati i längre" är ett uttryck som jag möterallt oftare. Jag möter det bland vänner, bland folk jagträffar i vimlet på stan, jag hör det ofta i olika TV-inlägg och jag läser det i medierna. Det visar på enkänsla av maktlöshet och ett uttryck för utanförskapsom breder ut sig. Utanförskap och maktlöshet är etthot mot demokratin som måste tas på allvar.Som en följd av den väldigt viktiga debatt som harpågått och som har handlat bara omSveriges ekonomiska situation tror jag att vi politikerhar förbigått andra viktiga uppgifter - vårt stora an-svar som demokratins utsedda företrädare för med-borgarna. Förändringens vindar har blåst. Stora ned-skärningar har gjorts och nya organisationsmodellerhar prövats. Löften har givits som inte har infriats.Drömmar har gått om intet och ideal har förfuskats. hotas den demokratiska arbetsformen från flerahåll. Ideella och andra organisationer, föreningar ochnätverk deltar som proteströster i den offentliga debat-ten i stället för att föra en utvecklande dialog. Det ärett varningens tecken.Den fria medborgaren - en medborgare i ett sam-hälle med frihet - ställer berättigade krav på delaktig-het i den demokratiska processen. Det innebär att endemokrati måste bestå av starka individer som av inrestyrka och yttre trygghet väljer att samarbeta medvarandra oavsett utgångsläge. Få saker är så farligasom när människor mister tilltro och blir rädda.Rädslan för att förlora sitt jobb, ungdomar som ärrädda för att inte komma in på arbetsmarknaden - detär givetvis lätt att bli nedstämd inför denna bild. Mendet hindrar inte att vi i denna församling måste tadetta på allvar. Varför ser inte regeringen att männi-skorna i detta land håller på att tappa tron på framti-den? Varför blundar regeringen för verkligheten?Det finns ett tomrum i svensk politik. Vi i Folk-partiet är beredda att fylla det tomrummet och attskapa framtidstro. Men om vi skall kunna återvinnaframtiden måste mycket ändras i samhället. För attgöra detta möjligt måste vi lyfta blicken från kontonoch tabeller och se hela människan. Vi måste återupp-rätta tilltron till den enskilde individen. Visionen omdet nya samhället måste handla om människors likavärde och lika möjligheter. Den måste handla om hurvi politiker skall ge redskapen och formulera målen såatt fria medborgare känner delaktighet och tillåts taansvar för sitt eget liv och växa. Att känna delaktighetär ett av demokratins viktigaste fundament.(Applåder)Anf. 28 Statsminister ()replik:Fru talman! Det fanns mycket i det som EvaEriksson sade som jag gärna instämmer i, och jagavser att komma tillbaka till det i mitt anförande.Men det var en sak som hon gick förbi och somhar allmänpolitiskt intresse vid en partiledardebatt avdet här slaget. Det är utspel om NATOoch en NATO-anslutning. För inte så många dagarsedan deklarerade folkpartiledaren att det var dags förSverige att gå in i NATO. Det skulle vara intressantatt höra utveckla syn påsäkerhetspolitiken och ett NATO-medlemskap. ÄrMaria rätt uppfattad?Anf. 29 () replik:Fru talman! NATO och säkerhetspolitiken är enviktig framtidsfråga för . Vår partiledare har utvecklat den frågan, och jag stårsjälvklart bakom hennes ställningstagande.Men det är märkligt, , att när jagtalar om de små människornas situation i lyfter diskussionen, till en annandiskussion vid sidan om. Det är i och för sig enmycket viktig diskussion. Men hur skall vi klara var-dagen för människorna som sitter hemma och lyssnaroch som inte känner igen den debatt som vi för om attallting är bra i ? Hur skall vi klara arbetslöshe-ten? Hur skall vi klara miljöproblemen framöver? Hurskall ge kommunerna möjlighet att geservice till de människor som finns i verk-ligheten och som inte känner igen den politik somregeringen för?Anf. 30 Statsminister ()replik:Fru talman! Som jag sade har jag ett anförandeframför mig, och i det skall jag utveckla min syn påde frågor som bl.a. tog upp.Jag hade en konkret fråga, en begäran om attFolkpartiet skall utveckla sin syn på ett NATO-medlemskap. Men om jag skall tolka vad nu säger är man i , efter att undersommaren ha varit motståndare, återigen tillbaka i denpositionen att man är anhängare av ett NATO-medlemskap för . Man har tydligen ocksåpreciserat sig på så sätt att det skall ske efter det attPolen har blivit medlem. Är det rätt uppfattat? I så fall är det naturligtvis enenorm positionsförflyttning. Den bör deklareras frånriksdagens talarstol. Jag väntar nyfiket.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag kan inte stå i talarstol,, och deklarera vår ståndpunkt i ensådan oerhört viktig utrikespolitisk fråga utan att vihar haft ingående diskussioner i partiet och analyseratfrågan ordentligt. Jag kan inte heller ord för ord uttalamig om vad har sagt. Men vi kan föraett samtal tillsammans med och ut-veckla frågan, och sedan kan vi ha en debatt i Sveri-ges riksdag om denna viktiga fråga. Jag tror att denhör mer hemma i en utrikespolitisk debatt.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag skall först be att få välkomna EvaEriksson i partiledardebatten. Det är väl första gång-en. Det är alltid trevligt att få litet ombyte i rollerna.Eva pratade om att det är ett tomrum ipolitiken. Jag menar nog att det faktiskt också finnsett tomrum i politik. Jag har tittat på eramotioner som ni har lagt fram. Vad jag förstår finnsdet stora nedskärningar inom just de områden somEva pratar om. Ni skär bort 5,75 miljarder,tror jag, från arbetsmarknadspolitiken. Det sägs ing-enting i motionen om vad som kommer att hända medde arbetshandikappade eller med lönebidragen. Vadhänder, , med de arbetshandikappadesrätt till arbete när ni gör så här stora neddragningar?Det finns en annan sak som jag skulle vilja frågaom. Ni har en satsning på i formav sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn.Vad jag förstår gäller det inom den privata tjänstesek-torn, som ju innefattar den typ av tjänster som i dagockså utförs inom den kommunala sektorn. Men görman en sådan här satsning innebär det att det inte blirkonkurrensneutralitet. Jag skulle vilja ta ett mycketenkelt exempel. Vad är det som gör att tycker att det är mera värt om t.ex.fotvård utförs i privat regi i stället för i kommunalregi? Om man sänker priset på tjänsterna inom denprivata sektorn är det klart att kommunerna inte kankonkurrera på ett likvärdigt sätt. Jag skulle vilja ha enkommentar till det.Så till pratet om att det är viktigt att värna om våraäldre. Det är det. tillför därför avsevär-da belopp till kommuner och landsting för att de skallkunna fortsätta med sin viktiga verksamhet. I Folk-partiets motion tillför man totalt ,alltså , till kommuner och lands-ting. Det innebär - med de långsiktiga ekonomiskaplaner som finns - att det också enligt ert alternativ,, blir stora nedskärningar inom just dengemensamma sektor som sadesig värna om.Anf. 33 () replik:Fru talman! och jag har litet oli-ka uppfattning om vad offentlig verksamhet och ser-vice till den enskilde individen är. Vårt förslagkompletteras med att förnyelsearbetet skall fortsätta.Det skall finnas alternativ till den offentliga verksam-heten. Det finns med i vårt förslag när det gäller ser-vice inom den kommunala sektorn. Vi har sett enneddragning av förnyelsearbetet, minskat stöd tillalternativ barnomsorg och minskat stöd till friskolor.Det finns flera exempel på detta, där Vänsterpartietoch Socialdemokraterna har slagit sig ihop för attminska möjligheterna för människornas fria val ikommunerna.Så till konkurrensneutraliteten i vårt förslag om attsänka skatterna på tjänstesektorn. I motionen står detklart och tydligt, , att förslaget ärhelt konkurrensneutralt. Vi lägger fram ett sådantförslag. Det är också mycket tydligt beskrivet i bud-getförslaget.Anf. 34 () replik:Fru talman! Nej, det gör faktiskt inte det. Jag harmotionen framför mig. Jag tittade på den senast föremitt tidigare anförande. Det står isänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn. I an-slaget till kommunerna finns det endast 500 miljonerkronor extra i förhållande till regeringens förslag. Såhur ni trollar med det förstår jag inte i så fall.Jag skulle vilja ha ett svar på min mycket konkretafråga: Vad är det som gör att det skall vara mindrevärt om en verksamhet utförs i regi än omsamma verksamhet utförs inom den privata sektorn?Vad är det för vits med att avskeda kvinnor som arbe-tar i den gemensamma sektorn för att de skall gå ut iarbetslöshet via olika arbetsmarknadsåtgärder ochsedan kanske hamna inom den privata sektorn? För-modligen hamnar de ju ingenstans. Det har vi ju sett.De flesta kvinnor som avskedas från kommuner ochlandsting går ut i öppen arbetslöshet och kom-mer sedan att stanna där tills de kanske blir ochfår en sådan här plusinsats som innebär att de görprecis samma jobb, men med sämre lön.Anf. 35 () replik:Fru talman! Vi är helt överens, jag, om att det inte är mindre värt. Vi presenterardet här i en kommittémotion som läsa, som heter Stöd för tjänstesektorn. GudrunSchyman pekar just på att det är viktigt att kvinnorhar möjlighet att komma in på arbetsmarknaden ge-nom att delta inom den stora servicesektorn. Det finnsen brist på tjänster inom både äldreomsorg ochhandikappomsorg. Det är viktigt att vi öppnar denmarknaden för att skaffa de nya jobb som vi helatiden talar om, både här i kammaren och på andraställen.Jag vill också svara på en fråga som GudrunSchyman ställde till mig i det förra inlägget. Denhandlade om hur vi ser på neddragningarna inomSamhall och på lönebidragen för de handikappade. Visatsar på nya jobb, och vi satsar också på de handi-kappade. Vi lägger ytterligare påhandikappade, och det kan ta del avom hon tittar i vår motion om arbetsmarknaden.Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga om ar-betstiden till . slog ju nyssfast att och socialdemokraterna är över-ens om att sänkt arbetstid inte är något roligt.Lars har sagt här i kammaren att sänktarbetstid inte ger fler människor jobb. Jag skulle dåvilja ställa en konkret fråga: Håller medom det? Om man sänker arbetstiden för dem somjobbar på t.ex. från åtta - innebär då det att det behövs fler männi-skor som jobbar där, eller kan man effektivisera bortskillnaden, och varför jobbar man i så fall så ineffek-tivt ?Anf. 37 () replik:Fru talman! Varför jobbar man så ineffektivt ? Det var en intressant fråga. Jag kan inte svara påden. Jag tror inte att det är speciellt för Folkpartietskansli. Men för att återgå till sakfrågan tycker jag skall få möjlighet att jobba om manvill det. Man skall naturligtvis kunna göra upp medsin arbetsgivare om att man vill sänka sin arbetstid.Men jag är inte lika säker som på attdet kommer att ge fler arbetstillfällen. Jag grundarmig på resultatet av de undersökningar som har gjortsi andra europeiska länder. Där man har gjort sådanaförsök finns det väldigt få exempel på att det ger flerarbetstillfällen. Men jag tycker att det är viktigt får möjlighet att sänka sin arbetstid om manunder en period av sitt liv tycker att det är rätt, ochdet kan man göra upp med sin arbetsgivare.Anf. 38 () replik:Fru talman! Möjlighet att sänka sin arbetstid finnsju . Många jobbar deltid på exempelvis ,men det var inte det som var intressant. Det intressan-ta var att bl.a. hävdar att det inte ger flerjobb om man sänker normalarbetsveckan från 40 till35 och kanske i den lag-stiftning som vi har i . Jag tog då Folkpartietsriksdagskansli som exempel. Jag kan lika gärna ex-emplifiera med . Om visänker arbetstiden för dem som jobbar där från åttatill och kräver att lika mycket jobbskall bli utfört är det självklart att vi behöver anställafler. Sänkt arbetstid ger fler jobb. Jag tycker att det ärlitet naivt av att hävda att det inte är så.Dessutom är ett av de få länder i somhar kvar 40-timmarsveckan.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det är möjligt att att jag är naiv. Men problemet är ju inte attmänniskor i allmänhet vill jobba mindre. Problemet ärju faktiskt att människor vill jobba mer! Då skall manväl inte genomföra en arbetstidsreform som innebäratt man förkortar arbetstiden och sänker människornaslöneinkomster - jag förmodar att intehar tänkt sig att de skall ha betalt när dejobbar . Har och Miljöpar-tiet funderat över att man ju sänker lönerna?Det ställer inte vi i upp på.Anf. 40 ():Fru talman! Jag skall i det här anförandet koncent-rera mig på tre saker, och jag riktar mig i första handtill statsministern, nämligen arbetslösheten, kvinnorssituation och den alltmer sviktande välfärden ochotryggheten. Jag vill ställa frågor om hur detta ärkopplat till den EMU-process som pågår.Situationen ser helt annorlunda ut i verklig-heten för många än i de beskrivningar som vi ofta fårfrån talarstol, t.ex. från statsministern iregeringsdeklarationen. Jag tänker t.ex. på allt vackerttal om att välfärden är tryggad, osv. Vi får utfästelserom att det skall komma bättre tider - kurvorna pekaråt rätt håll, budgetunderskottet går ned, räntan gårned, byteshandeln är bra, hurra, hurra. Men verklighe-ten ser annorlunda ut för väldigt många människorrunt om i . Diskussionen vid köksbordet är enannan.Hur ser det ut i skolan? Vid föräldramöten disku-terar man att det finns för få lärare och att det saknasmaterial. Sjukvården fungerar inte. Hur ser det ut förvåra gamla? Min mamma, som är , harexempelvis svårt att få den hjälp som hon behöver nunär hon tillfälligtvis är sjuk, och det finns ju de som ärsjukare än hon.Den här otryggheten och otryggheten när det gäl-ler vad som kommer att hända med för-säkringssystemen skapar en situation där människorfar illa, och de som har pengar håller i sina pengar -det privata sparandet ökar. Ojämlikheten breder utsig. Det här vet och regeringen. Ni görju beräkningar som visar er att arbetslösheten inte gårned, att inkomstskillnaderna blir större, att köerna påsocialbyråerna ökar och att kostnaderna stiger. Kom-munerna måste skära ned i sina verksamheter för attkunna betala ut bidrag. Då avskedas fler, och mångaär kvinnor. Klasserna blir större, lärarna färre, social-byråernas köer växer. Det här är en cirkelgång. Det ärflera före mig som har frågat: Varför skall detta pågå?Varför gör man ingenting åt det?Jerzy , som jag respekterar mycket, harskrivit en klok artikel på där han tarupp just det här. Han frågar sig också varför. Han harju god insikt i hur det ser ut inom t.ex. sjukvården.Han ställer den mycket kloka frågan: När vi nu har enteknisk utveckling som gör att vi behöver mindrearbetskraft för att producera saker - nyttigheter menockså en hel del onyttigheter - varför skall vi inteanvända den arbetskraften inom de områden där denbehövs, t.ex. inom vården, inom utbildningen, inomden sociala verksamheten, inom kulturen? Det är välinget dåligt i det? Vi måste ju bryta oss loss från denhär postindustriella föreställningen att allt mänskligtarbete är tärande och att all materiell produktion ärnärande. Men att den låsningen finns kvar förstår mannär man ser hur regeringen och många ekonomerdiskuterar.Det finns också mycket tydliga exempel på attkvinnors hälsa har blivit sämre, att just de socialanedskärningarna och försämringarna av stödsystemendrabbar kvinnor hårdare och bidrar till att de mårsämre. Det säger , chefsöverläkare ochuniversitetslektor vid allmänmedicinska enheten vidKarolinska. Det är inte något påhitt; det är inte någotsom jag står här och diktar upp, utan detta är en verk-lighet.Den här analysen av hur regeringens ekonomiskapolitik och regeringens andra förslag om nedskär-ningar och försämringar slår, olika mellan män ochkvinnor, saknas genomgående i regeringens förslag,och förslag till åtgärder mot det saknas helt. Rege-ringen har sagt att den skall ta de härstegen - analysera ur ett könsperspektiv, konstaterahur olikheterna ser ut och föreslå åtgärder för att göranågonting åt dem. Man har sagt: Vi är värdens mestjämställda regering - vi skall naturligtvis se till attjämlikheten går som en röd tråd genom alla våra för-slag. Men det saknas; det lyser med sin frånvaro.Detta är inte bara att beklaga - det är häpnads-väckande att just världens mest jämställda regeringskall vara sämst på att föra ut en jämställd politik ochså konsekvent negligera det som ni har sagt skall varaen av era viktigaste frågor. Vi har därför i vår alterna-tiva budget krävt att regeringen skall göra någontingåt det här, och vi föregår själva med gott exempelgenom att ha med den här typen av analyser av kon-sekvenserna av våra egna förslag. Vi vill alltså meddet goda exemplets makt ge inspiration till den rege-ring som tydligen har glömt bort vad man en gånglovade.Det finns en hel del saker att göra, man vill. har lagt fram förslag omett paket som omfattar . Måletmed det är naturligtvis att vi skall fortsätta budgetsa-neringen. Enligt våra räkenskaper kommer vi ocksåatt få balans som regeringen.Men vi skall göra någonting åt den siffra som integår åt rätt håll, , och det är arbetslös-hetssiffran. Vi skall göra någonting åt den, inte genomatt strama till, inte genom att försämra tryggheten fördem som har arbete, inte genom att försämra arbets-rätten. Vi skall göra någonting åt det, inte genom attsänka nivåerna för dem som har a-kassa eller som ärsjuka, så att de inte har råd att handla det som debehöver för livets nödtorft. Vi skall stimulera bådeframväxten av nya jobb och den inhemska efterfrågan,som inte finns.Men då måste vi också satsa och våga, och det görvi i vårt paket.Vi ger till kommuner ochlandsting, så att de slipper avskeda fler kvinnor, så attde kan behålla sina verksamheter och satsa på kvalitetutan att för den skull behöva kalla in arbetslösa kvin-nor som har fyllt . Vi måste kunna ha en kvalitet,med en personal som har anständig lön. Jag tyckernämligen att man skall ha det, och där är jag ju över-ens med satsar på stimulansåtgärderockså till den privata sektorn i form av arbetsgivar-avgiftssänkning eller någonting annat som vi kankomma överens med regeringen om. Vi vill sänkaegenavgifterna för små företag, som ju behöver hastimulans i . Vi tycker att den som arbetar ochfår en inkomst på skall varabefriad från egenavgifter, för att inte genast bli avmed det som man har tjänat in. Vi har skattesänkning-ar för små företag. Vi tycker att små företag som intehar mer än fyra anställda skall vara befriade frånarbetsgivarinträde till sjukförsäkringen, som är entung kostnad. Vi vill stimulera verksamhet på detsättet.Vi vill också ge stöd till försöksverksamhet medarbetstidsförkortning. Denna fråga har debatterats ochdebatterats och debatterats, och av någon outgrundliganledning kan man alltid hitta argument mot den. Närjag började i 1988 sade man att det integick därför att vi inte hade arbetskraft så att det räck-te. Så fördes debatten då. säger man att det integår därför att vi har så många arbetslösa som då skullefå jobb och det skulle bli någon form av delad arbets-löshet. Det enkla faktum är att det är bättre att flerjobbar än att få jobbar plusövertid och blir sjuka och resten är arbetslösa och blirsjuka av det. Det är bättre om vi delar på bördorna.Det är solidaritet, vill ha ett grönt investeringsprogram. Vi vill haallergisanering.