prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — Därmed driver den också fram de proces-ser som ökar förutsättningarna för en bättre ekono-misk utveckling för alla som deltar i handeln.Vi vet att ordet konkurrens har både en negativoch en positiv laddning. Det finns alltid politiskariktningar och partier som försöker att exploatera dennegativa sidan av konkurrens. Ofta vill man vridaklockan tillbaka och utnyttja de krafter som inom ossalla motsätter sig nödvändiga förändringar, även omdessa syftar till att göra produktionen mer effektiv.Men ett rationellt nyttjande lägger grunden till en godresurshushållning och därmed också grunden till vik-tiga samhällsåtaganden såsom vård om människor,miljö och natur.Sverige är ett extremt exportberoende land. Sveri-ge har ett mycket stort intresse av att verka för englobal frihandel. Av den anledningen välkomnar vikristdemokrater de framgångar som har nåtts inomvärldshandelsorgansiationen VHO.Vi skall också arbeta för en ekonomisk utvecklinggenom handel i de ekonomiskt eftersatta länderna. Jagtänker då på utvecklingsländerna i tredje världen, menockså på våra nära grannar i Öst- och Centraleuropasom har anledning att förvänta sig kraftfull draghjälpfrån i kampen för en rättvis handelspolitik.Sveriges medlemskap i är en stor tillgång i ar-betet för att riva handelsmurar. Svenska företag hargenom tillträdet till EU:s tullunion och genom våramöjligheter att fullt ut delta i den inre marknaden ochden gemensamma handelspolitiken fått betydandemöjligheter till effektiviseringar. Man slipper bl.a.kostnadshöjande krav på ursprungsregler och gräns-kontroller. Företagen får dessutom ytterligare fördelgenom att de får samma konkurrensvillkor i förhål-lande till tredje land som övriga EU-länder.Herr talman! Vi måste också konstatera att det in-om EU och VHO-området finns en hel del att göra förSverige när det gäller att åstadkomma en hållbar ut-veckling för vår miljö och för att den sociala dimen-sionen skall få ett ökat genomslag. Vi kristdemokratermenar att faktiskt har en utomordentligt viktigroll att spela i samarbete med andra likasinnade län-der och krafter inom EU. Vi måste verka för att EG:shandelspolitik på teko- och jordbruksområdena ut-vecklas. Tillsammans med andra frihandelsinriktadeländer måste vi motverka protektionismen i olikaformer.Jag vill nu vända mig särskilt till handelsminis-tern, inte för att framföra kritik men för att ta upp enviktig fråga. Vi kristdemokrater anser att det är likaviktigt i de internationella handelssammanhangen attSverige verkar för ett mer globalt och jämlikt ansvarför såväl miljö som mänskliga rättigheter i form avrimliga arbetsmiljöer. Det bör inte vara tillåtet attkonkurrera genom miljömässig eller social dumpningsåsom genom t.ex. barnarbete. Här har handelspoliti-ken inget "frihjul".Som en svensk framgång kan vi notera att vi kun-de behålla våra frihandelsavtal när vi gick in i EU.Med hjälp av detta kunde länderna i utveck-la sina Europaavtal med EU. De är i full gång föratt kvalificera sig för ett djupare samarbete. Dettaleder till ett bättre liv för medborgarna i dessa länder.EU har ett antal olika avtal med tredje land. Avta-len reglerar ofta inte bara handel utan också samarbe-te, bistånd och andra ekonomiska områden där med-lemsstaterna har befogenheter såsom t.ex. ,EG:s associationsavtal med ett antal stater i Central-och och det s.k. som omfattarett 70-tal ACP-stater. Utöver detta har EU en hel floraav avtal för association, frihandel och samarbete medett stort antal medelhavsländer och länder i och den del av som inte ingår i ACP-kretsen.Herr talman! EU har i större omfattning än Sveri-ge ingått ett antal breda frihandels- och samarbetsav-tal med utvecklingsländerna. Att beskriva EU som ensluten rikemansklubb är fel. EU importerar en störreandel från utvecklingsländer än vad gör.EU:s målsättning är att bygga broar i föratt trygga freden, demokratin och stabiliteten. Vårgenerations största utmaning är att nu verkställa ut-vidgningen till våra central- och östeuropeiska gran-nar och genomföra denna på ett bra sätt, utan att ge-menskapen blir mindre demokratisk eller mera pro-tektionistisk. Det handlar om att avveckla osundasubventiossystem. Subventioner är lika stora han-delshinder som tullmurar. Ett av EU:s största han-delshinder gentemot de nya kandidatländerna är dengemensamma jordbrukspolitiken. Detta är kanske detstörta handelspolitiska problemet . Låtoss hjälpas åt att riva den tullmuren. På så sätt ger detoss välfärdsvinster både i de gamla och i de nyamedlemsländerna.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det som fick mig att begära replikvar yttrande om att barnarbeteskulle kopplas till handelsfrågorna.Är medveten om att av värl-dens export är det som kan hänföras till tillverk-ning genom barnarbete? Är med-veten om att alla de organisationer som arbetar för attförbättra barnens möjligheter och villkor i världensäger nej till inrättandet av handelshinder, eftersomalla är övertygade om att just detta skulle försämraoch försvåra möjligheterna för dessa barn att få endrägligare vardag?Anf. 166 ():Herr talman! När det gäller kampen för mänskligarättigheter och barnens situation är det inte volym ochantal som betyder någonting för oss kristdemokrater.Rör det sig om en människa är det tillräckligt för attkampen skall drivas vidare.Jag litar inte heller på de organisationer som görsig till tals för att man inte skall använda mänskligarättigheter i handelspolitiken. Jag litar inte på att deverkligen vill försvara barnen i sina hemländer. Dekan mycket väl ha andra intressen som de anser över-väger. Därför tycker vi att alla politikområden - såock handelspolitiken - skall innehålla ett inslag förmänskliga rättigheter och för barnens rättigheter oav-sett var kränkningarna förekommer, i eller iandra länder.Anf. 167 () replik:Herr talman! Det innebär att , som klart har slagit fast att handels-hinder icke är en lösning för att man skall komma tillrätta med frågan om barnarbete, utan handelshinderförsvårar i stället.Om man skall tala om mänskliga rättigheter ochbättre möjligheter för barnen skall man ju inte införahinder för deras möjligheter att få det bättre. Det äringen lösning på detta mycket svåra problem.Anf. 168 () re-plik:Herr talman! Det är inte fråga om att vi vill sättaupp handelshinder. Jag har i hela mitt anförande för-sökt belysa vikten av att hålla handelshindren så lågasom möjligt.Men det finns en sak som är viktigare, och det ärde mänskliga rättigheterna. Jag tror att det är oerhörtviktigt att de får genomsyra alla politikområden, ochdär kan handelspolitiken inte vara undantagen. Somkristdemokrat kan jag aldrig se handelspolitiken så tillden milda grad liberal att man inte kan ställa någrakrav på den. Vi hyllar marknadsekonomin myckethögt, men det finns en gräns där den inte får trädaöver de mänskliga rättigheterna. Då vill vi vara medoch sätta stopp även på handelspolitikens område.Anf. 169 ():Herr talman! När jag hörde inläggoch frågor till handelsministern trodde jag för ettögonblick att jag befann mig någon helt annanstans, ien helt annan värld. Om man som görgällande att det är en socialistisk regim i somskulle utgöra ett hinder för investeringar och före-tagsetableringar tror jag att man är väldigt illa ute,. Jag skulle vilja uppmana att upphöra med den typen av propaganda och istället sluta upp kring det värdefulla som det här lan-det står för.Att är ett socialistiskt land är ett befängtpåstående. är och har varit ettsocialdemokratiskt land, och jag hoppas att det underlång tid även kommer att förbli ett socialdemokratisktland. Jag har besökt länder som kan betecknas somsocialistiska. Det finns ingenting där som över huvudtaget kan jämföras med . Sluta med detta,! Jag tror att det gör mer skada än nyt-ta!Herr talman! Låt mig börja mitt egentliga anfö-rande med att ge en kort reflexion kring det nyligenavslutade i , där jag hade för-månen att få ingå i den svenska delegationen. Jag vetatt handelsministern senare kommer att gå in mer idetalj på VHO-frågan. Mina reflexioner bygger påerfarenheter av tidigare GATT-förhandlingar, där jagockså deltagit.Många här hemma och kanske också i vår omvärldhar säkert funderat över hur skulle agera iVärldshandelsorganisationen när vi nu är medlemmari EU.Herr talman! Mitt alldeles bestämda intryck är attSverige utövar en pådrivande roll såväl inom EU-kretsen som i hela VHO-organet. Handelsministernoch övriga i den svenska delegationen har medverkattill att vi har fått i hamn ett mycket viktigt . Vihar åstadkommit tullsänkningar, och vi har ökatmarknadstillträdet. Vi har flyttat fram positioner närdet gäller mänskliga rättigheter och arbetsvillkor, ochvi har nått bättre resultat när det gäller handel ochmiljö än vad som såg ut att vara möjligt i början.Självklart hade man kanske önskat att vi skulle hakommit något längre på ett eller annat område. Mensett i perspektivet av hur frågorna behandlades tidiga-re finns de nu åtminstone med på dagordningen, ochdet bådar gott inför framtiden.Enligt mitt sätt att se vår roll och vår position i dehär sammanhangen är det alltså helt klart att Sverigehar en större betydelse och är mer pådrivande än vadman ibland tycks tro.Betydelsefullt är också att parlamentariker somjag och kollegan får delta på den typenav konferenser. För det vill jag rikta ett tack till och hans företrädare på posten, som gettoss den här möjligheten. Jag tror också, herr talman,att det ligger ett värde i att fler parlamentariker, flerledamöter av den här kammaren, får möjlighet att varamed på liknande konferenser och sammanslutningar.I det betänkande vi nu behandlar finns ett avsnittsom tar upp utrikeshandel, export och investerings-främjande. Låt mig också något få beröra detta.När det gäller handelspolitiken har det genom årenvarit stor enighet i utskottet i just dessa frågor. I frågaom kommer dess verksamhetfortsatt att vara att ge regeringen ett underlag förbeslut och ställningstagande. Detta kommer att skegenom utredningar och samråd med ansvariga depar-tement. Kollegiet kommer också framöver att få läggastörre vikt vid kartläggningen av handelshinder samtutökad bevakning och analys av hur den inre markna-den fungerar. Anslaget för nästa budgetår uppgår till48,och har inte föranlett någonmotion.När det gäller exportfrämjande åtgärder föreslårCenterpartiet i en motion att skall göra etttillkännagivande om att det statliga stödet till export-satsningar tydligare skall inriktas på småföretag.Exportrådets verksamhet är i stor ut-sträckning inriktad på små företag. Stora företag harsom bekant oftast egna utlandsorganisationer och ärinte i lika stort behov av tjänster. I dagjobbar rådet mer med små och medelstora företag. s.k. kunder är små och medelstoraföretag. Två tredjedelar av kunderna exporterar förhögst , medan ungefär 30 %av kunderna exporterar för 14-400 miljoner kronorper år. Det krav som för fram i sin motionanser vi i och med detta tillgodosett.Utöver detta kan noteras att regeringen inom ra-men för småföretagsprogrammet, som administrerasav , har beslutat att anvisa 17,5 miljonerkronor till för särskilda insatser riktadetill småföretag.Herr talman! När det sedan gäller verksamhet begärs i en socialdemokratiskmotion ett tillkännagivande om ökade krediter tillRyssland och övriga öststater. I en annan motion frånVänsterpartiet föreslås att skall göra för-ändringar av regler för trä-husexport.Det behov av exportkrediter som finns i Rysslandoch andra öststater har redan uppmärksammats avregeringen. uppdrog regeringen åt EKN attadministrera en särskild exportkreditram, som i daguppgår till , avseende de baltiskaländerna och . Eftersom riskerna då bedöm-des som större än för det ordinarie garantisystemetavsatte regeringen extra för för-lustrisker.Sedan den särskilda kreditgarantiramen inrättadeshar situationen i många öststater påtagligt förbättrats.EKN är därför numera öppen för ordinarie garantierför många av de länder som den tidigare faktiskt harvarit stängd för.När det gäller det yrkande som tas upp i Vänster-partiets motion kan jag bara konstatera att sådan ex-port kan garanteras inom ramen för EKN:s ordinariegarantiverksamhet. Men jag vill också understryka attom garantiverksamheten skall fungera krävs det attbåde det aktuella köparlandet och köparen bedömssom kreditvärdiga. Låt mig också påpeka att det finnsen viss risk i att använda särskilda garantisystem förenskilda branscher. Den ena risken består i att bedö-ma vilken bransch som har en större risk än en annan,och den andra i att det sannolikt kommer att krävasbetydande belopp för att systemet skall fungera meden tillfredsställande riskspridning och för att det helaskall gå ihop över tiden.Det senaste staten gjort i samarbete med är att satsa för mark-nadsföring av trähus i . Detta bedöms faktisktkunna bli en stor möjlighet för den svenska trähus-branschen. Om vi lyckas med den här satsningen finnsdet fler branscher, inte minst på miljöområdet, somkan se nya exportsatsningar och områden som går attutveckla.När det slutligen gäller investeringsverksamhetenför nyinvesteringar och nyetableringar i samtökad samverkan med svenska företag vill Miljöpartieti en motion skära ned anslaget med 20 miljoner kro-nor.Enligt vår uppfattning finns det ett stort behov avinvesteringsfrämjande åtgärder så att vårt land på likavillkor som andra länder skall kunna marknadsföraförutsättningarna för att etablera och driva företag.Det är viktigt, herr talman, för ett litet land som Sve-rige, och det är viktigt för ett land som är så oerhörtexportberoende som är.Herr talman! Det är glädjande att konstatera atthandelsministern i en debattartikel i bl.a.pekar på just dessa frågor. Jag stöder hans idéer tillfullo. Jag är övertygad om att kommer att hastora möjligheter att både utveckla och påverka han-delspolitiken i en framtida positiv riktning.Jag ber med det anförda att få yrka bifall till hem-ställan i betänkandet samt avslag på motionerna ochde reservationer som fogats till detta betänkande.Anf. 170 () replik:Herr talman! Det gläder mig att se i talarstol som en varm frihandels-förespråkare - numera. När jag var ny i näringsutskot-tet hade jag min allra första debatt om tekofrågan, därFolkpartiet och slogs för att få bort han-delshindren på det området mot Socialdemokraterna -där , om jag inte minns fel, varmin meddebattör - och Kommunisterna,som parti hette på den tiden.Nu verkar det som om jag har lyckats trampa påen oerhört öm tå hos , när jag tarupp problemet med hur omvärldens syn på Sverigepåverkar våra möjligheter att få investeringar till vårtland.Problemet är hur omvärlden ser på vårt land. Jaghar inte sagt att det är ett socialistiskt land vi lever i,men jag har sagt, och det kan jag stå för, att många ivår omvärld ser som socialistiskt. Och jagtror att även har träffat på dylikapersoner.Jag ser fram emot handelsministerns utveckling avdetta område. Jag brukar hävda motsatsen och prataväl om . Men jag blir då så oerhört besvikennär jag upplever en regeringsföreträdare som MaritaUlvskog göra ett sådant oerhört klavertramp att detsprider sig över världen och sprider samma missupp-fattning om igen.Anf. 171 ()replik:Herr talman! Jag tror att det vore klädsamt omKarin Falkmer tog den diskussionen med , eftersom det är hon nu angriperför vad har sagt och gjort.Jag har haft samma frihandelsvänliga uppfattningsedan jag kom till den här , och jag kommeratt stå för denna frihandelsvänliga uppfattning. Jag ärmycket medveten om - kanske något mer medvetenän - de motsättningar som finns runtom i vår värld gällande hur handeln utvecklas, men såmycket kan jag lova att jag kommer attslåss så mycket jag orkar för att frihandeln skall segrai den här slutliga kampen.Karin Falkmer säger att folk uppfattar Sverigesom ett socialistiskt land. Det vore mig fullständigtfrämmande att gå ut och hävda det motsatta, dvs. attSverige skulle vara ett land där man är så konservativatt det inte lönar sig att investera i detta land. Jagträffar företrädare från andra länder, och jag har intemött någon företrädare, från något land, som harpåstått eller uppfattat att skulle vara ett socia-listiskt land som man drar sig för att investera i.Tvärtom ser man fram emot att göra investeringar ochetableringar i Sverige.Anf. 172 () replik:Herr talman! Problemet med ut-talande är ju att det backades upp av vår statsminister.Därigenom delar hela regeringen ansvaret för det, ochdet är därför jag ställer frågan till regeringen medveten om hur omvärldsbilden avSverige påverkar möjligheterna för oss att få investe-ringar till vårt land? Vad gör man för att förändrabilden till det bättre? Det är ju den frågan jag tyckerär så viktig att få svar på här i dag.Anf. 173 ()replik:Herr talman! har ju möjlighet vidnågon frågestund i att ställa frågan till bådeMarita och när de är närva-rande. Jag utgår från att kommer att fåett mycket tydligt och fullödigt svar av vonSydow på de frågor hon har ställt.Anf. 174 Statsrådet ():Herr talman och ärade ledamöter! Jag skall be attfå kommentera några av de frågor som har ställts tillmig, och jag skall försöka göra det i slutet av mittanförande.Jag vill koncentrera mig på det som också harvarit teman i inläggen här , nämligen dels världs-handelskonferensen, dels investeringsfrågorna i vårteget land.Även jag delar den positiva hållning som alla haruttryckt när det gäller resultatet av konferensen iSingapore. Det är, som har sagts, ett stort och bety-delsefullt verkligt avtal som har träffats kring infor-mationsteknik, låt vara att det finns en och en halvkontrollstation, kan man säga, kring detta under förstakvartalet . Jag tror för min del, att hade detinte pågått en slutförhandling om ett riktigt avtal så ärdet inte heller så säkert att deklarationen med inten-tionerna hade blivit så framgångsrik som den faktisktblev, och jag vågar tro det för flertalet deltagare. Jagtror att det är en viktig iakttagelse som vi har gjort attVHO är en organisation som har ett väldigt konkretinnehåll, och där spelade det roll att det var fråga omen slutförandet av en förhandling på ett centralt områ-de.En viktig erfarenhet som har berörts bl.a. av Rey-noldh Furustrand i hans inlägg gäller det EU-samrådsom ägde rum. Jag vågar påstå att möjlighe-ter att hävda våra intressen och värderingar var storagenom att EU, företrätt av kommissionen och LeonBritten, är en viktig, ja, t.o.m. en synnerligen stor,aktör i VHO. Vi kunde influera aktivt tillsammansmed bl.a. när det gällde att verkligen få ige-nom ett informationsteknologiavtal med den breddsom vi fick. Vi hade ett liknande inflytande när detgällde att värna om miljöarbetet inom VHO. Vi hadeockså, genom bl.a. engagerade insatser från Hollandsregering som vi stödde helhjärtat, liknande när detgällde skrivningar om möjligheterna för de minstutvecklade länderna att kunna påräkna några åtgärderfrån de rika länderna.Jag menar att man kunde se att vi genom vårtmedlemskap i fick en sorts hävstångseffekt när detgällde våra intressen och våra värderingar på mångapunkter.Ytterligare en iakttagelse är att det är svårt, för attinte säga omöjligt, att skilja ut handelspolitik från allannan politik. Här i debatten är det bara ettinlägg där man har försökt stå på den ståndpunkten,och jag syftar då på det moderata inlägget från KarinFalkmer. Alla andra ser att det är nödvändigt att kun-na diskutera hur handelspolitik och handelsreglerskall länkas med andra internationella regelverk bl.a. isyfte att åstadkomma det som på: ett liv, ett samhälle och mänskliga relationerfyllda av anständighet också när det gäller ekonomis-ka utbyten oss emellan.Den konflikt som det handlade om när det gälldefrågan om en socialklausul i VHO har egentligenkanske inte beskrivits alldeles fullödigt i svenskamedier. Vi hade en konflikt som handlade om ifall detskall finnas ett engagemang i VHO för detta. Det varen stor punkt. Den andra punkten var: Om det skallfinnas det, skall det i så fall byggas in i VHO en möj-lighet att använda det som är konfliktlösningsmeka-nismen inom VHO, nämligen sanktioner staternaemellan när man inte följer ? Delegatio-nen satt och hörde på samtliga ca 120 inlägg frånvärldens regeringar. Icke någon företrädde ståndpunk-ten att det skall införas sanktioner på det sättet.Meningarna var delade om VHO över huvud tagetskall engagera sig i frågan eller inte. Skiljelinjernakom inte att gå entydigt mellan nord och syd, utan detfanns i syd de som kunde tänka sig att någontingborde kunna hända i form av en länk mellan VHO ochdet som skall vara huvudorganet för detta, nämligenFN:s organisation för arbetsrättigheter, ILO.På nordsidan gick det en liknande skiljelinje. Deflesta kunde tänka sig en sådan länk. Ett fåtal rege-ringar var motvilliga till att över huvud taget tänka sigen länk. Att det gick att komma fram berodde delvispå att det av inlägg och förhandlingarvisade sig att det ändå fanns någonting som förenade,nämligen att man har rätt att belysa hur handelspoliti-kens regler tar sig ut i förhållande till mänskliga rät-tigheter. VHO kan, vilket vi strävar efter, spela en rollför att få att verkligen göra det som är , nämligen att skjuta på. kändevi att vi skulle få en bättre diskussion i VHO om vifick höra och ta del av ordentliga rapporter från fram-för allt . Hur är det verkliga tillståndet i världensnationer när det gäller mänskliga rättigheter av detslag som har nämnts i flera inlägg?Nu kom vi fram till en lösning som jag tyckte varbra. Vi från EU kunde ställa upp på den. Det var enformulering om att världens regeringar skall följa dekonventioner som finns och att skall vara huvud-verktyget för att komma till rätta med missgrepp. Vivill inte ha någon form av protektionism. Under detligger en reaktion emot tanken på handelssanktioner.Samtidigt har de två organisationernas sekretariat fåtti uppdrag att fortsätta ett samarbete som förhopp-ningsvis gör att denna debatt, som kommer att fortsät-ta, kan byggas på bättre underlag och bättre kunska-per. Det kan därigenom verka förbättrande för förhål-landena.Jag vill nu gå över till investeringsfrågorna. Ävende spelade en viktig roll i förhandlingarna i Singapo-re. är ett land med stora utgående och numeraockså ingående investeringar. Vi engagerade ossstarkt för att få till stånd ett internationellt regelverkkring vilka krav investerare och mottagarland kanställa på varandra, med tanke på ländernas olika poli-tiska och administrativa system.Vi vill ha genomskinlighet. Vi vill ha förutsägbar-het. Vi vill kort sagt se till att investerare skall tävlamed varandra på ärliga, raka och tydliga villkor.Vi nådde framsteg på det sättet att det bestämdesatt det skall sättas upp studiegrupper kring dessa frå-gor, liksom kring konkurrensfrågorna. Vi ser det somett sätt att få till stånd en internationell rättsordningkring investeringar, på samma sätt som handeln medvaror är reglerad. Vi märkte att det började slå rotockså bland företrädare. Detta är någon-ting som rätt utformat och satt i system också kommeratt vara till fördel för ett fattigt land med ett oerhörtbehov av investeringar.Hur står det då till med investeringarna i ?Vi har diskuterat det här . Min uppfattning, somjag har lagt fram vid olika tillfällen, är att vi har allanledning att i princip vara positiva till utländskainvesteringar i vårt land. Andra länder skall se påsamma sätt på svenskbaserade investeringar i sinaländer. Utländska investerare kan innebära mycketpositivt för vår ekonomi. Jag vill trycka på ökad över-föring av kunskaper och erfarenheter och en förbätt-ring av konkurrenstrycket på sådana sektorer som intehar haft tillräckligt bra konkurrens. Teknisk kun-skapsöverföring kompletterar ett land. Alla länder harflaskhalsar. Vi har också haft det.Den avgörande frågan är hur ett ägarskap förval-tas. Jag tror att få av oss med handen på hjärtat sägeratt svenskar i alla hänseenden är ärligare och effekti-vare företagare än vad utländska medborgare är. Mankan se på samma sätt på företag som är baserade iolika länder, givet att vi har internationella regelverksom verkar likgörande för förutsättningarna.Jag vill också nämna någonting om realiterna iSverige .