prot · GJ0948 · 1996-01-31 00:00:00 — Han säger bara att det skall vara sammaregler. Det är precis det som vi har konstaterat, att detär fel att införa regler när man inte kan säga vad dekommer att leda till. Det är därför som Centerpartiethar en annan uppfattning. Det hade varit möjligt attfinna en bra form för en uppgörelse, men jag konsta-terar att det inte har varit möjligt och att det ocksåfinns skäl för det. Men det är inte bra för riksinterna-ten.Anf. 81 () re-plikFru talman! Helt kort: När det gäller framtidenkan ju ingen i detta samhälle garanteras ett besked omhur det kommer att se ut . Principen är välganska tydlig. Det handlar om att det inför varje pla-cering, vare sig det gäller ett barn som skall placeraspå grund av miljöbehov eller glesbygdsbehov eller omdet rör sig om ett utlandssvenskt barn, sker någon typav förhandling mellan en ansvarig och den mottagan-de skolan. I det här fallet är staten den ansvarige, i ettannat fall - t.ex. när det gäller ett miljöombyte - ärdet en annan kommun. Vi har ju ett marknadsanpassatsätt att hantera detta på.Jag tycker att det är märkligt att mina borgerligakamrater i utskottet inte tycker att det är bra. Om detgäller semantiken och om vi hade kallat det för ut-bildningscheckar för utlandssvenska barn hade detkanske varit mer passande för mina borgerliga kamra-ter.Anf. 82 () replikFru talman! säger att riksinter-natskolorna inte skall avvecklas. Det står i betänkan-det att den särskilda utbildningsformen riksinternat-skola behålls under en övergångstid om längst fem årunder vilken en utvärdering av det föreslagna syste-met skall ske. Det vore intressant att höra hur TorgnyDanielsson tänker sig att det kommer att se ut efterdessa . Tror han att dessa tre internatskolor dåfinns kvar under ungefär samma villkor, att deblomstrar och att den trygga miljö som de kanerbjuda finns kvar?Vi skall följa detta noga, säger , problemet är att det går ganska snabbt att riva nernågonting men det tar väldigt att bygga uppnågot. Man måste ha en viss förståelse för de männi-skor som skall driva en verksamhet, de som skallansvara för lärarlöner, för personal som skall arbetapå elevhemmen osv. Att man har kunnat bygga uppdenna stabila verksamhet beror ju på att man hargaranterats ett visst antal årsplatser, vilket har utgjorten grund för verksamheten. Att man nu väldigt sent,kanske under terminen innan eller kanske t.o.m. undersommaren, får reda på vilka elever som kommer tilljust den skolan, tror jag kommer att innebära att inter-natsdelen kommer att avvecklas, därför att det blir fördyrbart för dessa skolor att tillhandahålla lokaler ochpersonal för elever som sedan kanske inte anländer.Vad gör vi då? Om inte barn till utlandssvenskar harsläktingar där de kan inackorderas faller hela syste-met. Jag känner mig orolig för den utvecklingen, ochjag undrar hur ser på detta.Anf. 83 () re-plikFru talman! Jag tror att riksinternaten kommer attvara kvar . Det innebär inte att de kommeratt finnas kvar som skolform, men jag har en störretilltro till den kompetens och de resurser som de treriksinternaten förfogar över. De har ju möjligheter attgöra sig intressanta som friskolor på olika sätt, kanske- som jag tidigare sade - genom att slå an någon typav internationell nisch som lockar även andra elever,både utlandssvenska barn och utländska elever sominte har någon anknytning till men som ärintresserade av vårt land.Jag tror att riksinternaten kommer att vara kvarmen i en något förändrad form. Det finns här en möj-lighet att hitta nya sätt att utveckla ett innehåll somkan vara berikande för det svenska skolväsendet.Anf. 84 () replikFru talman! Jag har stor tilltro till kompetensenhos dem som driver den här typen av verksamhet.Däremot är jag mer osäker beträffande de resursersom de nu kommer att få för att driva verksamhetenmed. Det fordras faktiskt en viss framförhållning närman har ansvar för att det hela skall gå runt ekono-miskt. Hur skall man kunna ha den framförhållningennär man inte i förväg vet hur många elever som mankommer att få? Detta är ju ett problem för vanligafriskolor, men de har ju inte något internatboende därhänsyn skall tas till att man skall ta hand runt och även och se till att de får envettig fritidsverksamhet osv. Det är så mycket som ärkopplat till just dessa skolor som man inte har vidandra friskolor. Även för vanliga friskolor är det ettproblem att de så innan vet hur många eleverde skall få, och för en internatskola blir ju detta heltomöjligt.Anf. 85 () replikFru talman! Jag vill inte replikera på det somTorgny sade utan på det som han inte sadeoch på avsaknaden av besked om riksinternatensframtid, vilken det från många partier finns en uttaladoro för.Torgny sade att internaten är väldigtbra, att de har en god och lovande framtid. Men deskall leva under ekonomiska villkor som vi ännu intevet någonting om. Man hänvisar till samma villkorsom gäller för friskolorna, och det gör det hela ännumer osäkert.Varför kan vi inte få ett besked? Dessa skolor ochde företag, föräldrar och elever som nyttjar dem be-höver ett sådant besked.Sedan försökte säga att det varen semantisk fråga i stället för en politisk. Den härfrågan, , är i hög grad en politiskfråga och en viktig sådan.Anf. 86 () re-plikHerr talman! Jag konstaterar att också ConnySandholm ställer sig bakom den misstro som UlfMelin tidigare deklarerade när det gäller tilltro tillavreglering. Då har jag samma fråga också till ConnySandholm: Vad är det mera som inte villse avreglerat? Vad är det mera som ni inte vill hakonkurrensutsatt? Vilka andra grupper än elever vidriksinternaten vill värna om och ge extragaranterade resurser?Det är inte vi här som avgör de frågor som ConnySandholm ställer. Han är själv inne på den tråden.Detta avgörs ju faktiskt av de föräldrar, barn ochungdomar som har behovet. ser vi en ökning avantalet svenskar som eller kontinuerligt bosättersig utomlands. Vi måste se vilka möjligheter det finnsatt ordna en bra skolgång utomlands. Jag tror också attinternationaliseringen leder till att man, när man ändåbor utomlands, mer och mer ger sina barn en interna-tionellt präglad utbildning.Men detta är som sagt inte någonting för mig attavgöra, och det är det kanske inte för heller. Vi skall följa det som händer de närmasteåren noga.Anf. 87 () replikHerr talman! Visst har jag en tilltro till avregle-ringar. Men i det här fallet handlar det nog inte omdetta, utan om att erbjuda ett utbud som behövs. Dethandlar om en del av mångfalden i skolväsendet.Bristen på tilltro gäller nog mer den socialdemokra-tiska skolpolitiken än den gäller möjligheterna tillavregleringar.Anf. 88 () re-plikHerr talman! Jag tycker att vi skall se till att vi fårett statsbidragssystem som ger ett ökat utbud. Jag ärinte orolig. De utlandssvenska barnen och ungdomar-na kommer även att få en utbildning ochett boende med bra kvalitet.Anf. 89 ()Herr talman! Man kan fråga sig varför sådant somär bra skall avvecklas. Sedan skulle jag redan inled-ningsvis vilja ställa två frågor till i propositionen och i betänkandet finns dendjupgående sociala analysen av förslagets effekter? Nihar fastnat i teknikaliteter, men ni brister i socialtansvar när det gäller utlandseleverna och deras föräld-rar. Var finns de sociala motiven och trygghetsmoti-ven i de handlingar som vi nu har att behandla? Det ärväldigt tunt med detta.Om vi analyserar de utredningar och de remissersom har varit tidigare, visar det sig att det finns väl-digt starka skäl för att behålla riksinternatet som skol-form. De sociala aspekterna och trygghetsaspekternautelämnas i princip av den socialdemokratiska rege-ringen och av riksdagsmajoriteten.Vi talar om de allt fler utlandssvenskarna. Men re-geringens handlande ger inte utlandssvenskarna förut-sättningar att ge sina barn en god undervisning och engod utbildning.Jag skulle vilja sammanfatta riksinternatens ambi-tion på tre sätt: För det första gäller det en god ut-bildning. För det andra gäller det social omtanke. Fördet tredje gäller det trygghet för föräldrarna. Alla trepunkter är precis lika viktiga.Jag har mest kunskap om Grännaskolan. Intressetfrån utlandssvenskar och från elever i , inteminst miljöelever, att gå på Grännaskolan har ökat.Utifrån detta intresse, och utifrån en framtidstro, harman på Grännaskolan gjort viktiga investeringar ilokaler, teknik och miljö. Man har tagit ett socialtansvar och ett ansvar när det gäller fritid och liknandesaker. Inte minst har man sett till att man har en godlärarkompetens så att man kan förmedla kunskaper.Hur skall Grännaskolan kunna planera för framtidenmed tanke på den osäkerhet man nu står inför? Hurskall man kunna planera, ?När ni från socialdemokratisk sida talar om valfri-het och marknad, så diskuterar ni på ett mycket märk-ligt sätt. Ni säger att riksinternaten har goda möjlighe-ter att klara sig . Men egentligen vet vi inteett dugg om sådana viktiga komponenter som de eko-nomiska förutsättningarna för riksinternatens framtid.Ni säger att ni skall utvärdera någonting som samti-digt skall avvecklas. Hur skall det gå till? Hur skall enutlandssvensk förälder våga placera sin elevpå riksinternatet i eller i Lundsberg eller påSigtunastiftelsen när man inte vet vad som händer eller vad denna utvärdering över huvud tagetger? Ni visar en utomordentlig brist på socialt ansvarför, och omtanke om, de elever det här handlar om.Det sociala ansvaret gäller hela miljön. Det gällerpersonalens kunnande. Det gäller fritiden. Det ärfråga om ett samspel för eleverna. Internatskolemil-jön skall ersätta familjetryggheten avåret då eleverna finns på internatet. Detta bryr ni erinte om att diskutera. Ni bortser från den faktorn.Detta innebär givetvis att det blir svårare för mångasom gärna skulle vilja välja ett utlandsarbete eller ettutlandsuppdrag att göra detta. Man måste ju ta hänsyntill sina barn. Detta blir svårare om man vet att dentrygghetsfaktor som riksinternaten har utgjort intelängre finns inom ramen för den svenska skolformen.Detta är väldigt märkligt i ett sammanhang där vi talarmycket om internationalisering.Det är också viktigt med integration. De tre vikti-ga baserna när det gäller rekryteringen till riksinterna-ten är ju de internationella eleverna, alltså barn tillutlandssvenskar, de på orten boende eleverna ochmiljöeleverna. Det har visat sig att integrationen fun-gerar utomordentligt väl. De på orten boende elevernaklarar sig i och för sig i sin egen skola. Men det ärmiljöeleverna och de utlandssvenska eleverna somförlorar på det beslut som majoriteten nu föreslår.Detta visar återigen på ett bristande socialt ansvar.Den som har litet erfarenhet av riksinternatensverksamhet vet att en av de viktigaste kontakterna ärden mellan skola och föräldrar. Det finns en organise-rad form för denna kontakt. bryter man formelltockså denna om det skulle bli så att riksinternaten intekan fungera . Detta är givetvis utomor-dentligt allvarligt.Svara mig, : Varför har ni inteanalyserat de sociala aspekterna och trygghetsaspek-terna? Och svara mig på nästa fråga: Hur skall man påexempelvis Grännaskolan ekonomiskt kunna planeraen mångmiljonverksamhet när man inte känner till defundamentala förutsättningarna för hur verksamhetenskall kunna finansieras framöver?Anf. 90 ()Herr talman! Varken jag eller någon annan i mittparti ifrågasätter riksinternatens kompetens och möj-ligheter att tillgodose de behov de utlandssvenskabarnen har. Det handlar om att de får en bra, gedigenutbildning, en trygg social situation, stimulans påfritiden osv. Det handlar alltså om sådant som vi and-ra föräldrar också ger våra barn.Jag tror dock inte att riksinternaten är de endaskolor i detta land som skulle kunna klara av dennauppgift. Det gäller såväl utlandssvenska barn sombarn som behöver miljöombyte. Jag tycker att skillna-den mellan de olika resonemangen är att vi sätterbarnen i centrum. Det är barnens behov som skallvara avgörande. Därför behöver vi ett stort utbud, ochdärför behöver vi ett system som kan fungera så attstatsbidraget följer den enskilde eleven.Jag skulle inte vilja rekommendera någon jag kän-ner som vill flytta till utlandet och som har t.ex. en13-åring att sätta honom eller henne i ett riksinternatdär de bara får träffa sina föräldrar vid ett eller ett partillfällen . Då kan det kanske vara bättre att debor tillsammans med sina mor- eller farföräldrar elleratt man löser det på annat sätt. Man kan också re-kommendera att de får sin utbildning i utlandet. Jagvisade med de siffror som har tagit framatt det är en femtedel av de utlandssvenska barnensom går på riksinternat. De övriga går i skola i utlan-det.När det gäller tilltron till att t.ex. riksinter-nat skall lösa problemet blir det i stället till-sammans med staten som kommer att förhandla omhur det skall se ut . Jag tycker inte alls attGöte skall känna någon oro för riksinternateti Gränna.Anf. 91 ()Herr talman! Jag tycker att det skorrar litet märk-ligt när säger: Vi har stort förtro-ende för riksinternatens kompetens, för lärarna ochför andra. Varför avvecklar ni någonting som ni harstort förtroende för? Den frågan måste ni svara på.Torgny säger att väldigt många av ut-landssvenskarna väljer att ha sina barn i utlandsskolori utlandet. Är det socialdemokratins ambition att barntill våra utlandssvenskar som jobbar utomlands egent-ligen inte skall vara välkomna hem till utanhelst skall få sin utbildning utomlands i någon svenskeller annan skola?Torgny säger också att det är väldigtmånga som vill att farmor tar hand om eleven i ställetför att riksinternatet gör det. Visst är det väldigtmånga som placerar sina barn hos farmor, men allakan inte göra det och alla vill inte göra det. Vad är detdå för brist i valfriheten om vi då behåller ytterligareen möjlighet, nämligen riksinternaten. Men det är så,som jag tidigare sade, att när Socialdemokraternadiskuterar valfrihet och marknad är det nästan somom det vore svartkonst ni diskuterar.Det faktum att vi vill öppna upp för möjlighetenatt välja ytterligare utbildningar för utlandssvenskaelever som vi vill behålla riksinternatenminskar ju inte valfriheten, utan det ökar den. Varförskall inte 300-400 utlandssvenskar ha möjlighet attplacera sina barn vid riksinternaten? Är det bara ma-joritetsgrupper som är intressanta för socialdemokra-tin och inte behoven hos mindre grupper? Det är judetta som är det allvarliga. Hur skall riksinternatenkunna planera utifrån ett beslut som fattas i riksdagensom är så ihåligt som detta och när man inte ens kän-ner till de ekonomiska förutsättningarna för en fem-årsperiod?Anf. 92 ()Herr talman! Det är varken eller jagsom skall avgöra i vilken skola barnen skall gå, utandet måste ju vara föräldrarna tillsammans med barnensom skall välja vilken lösning som är bäst. är orolig för att de riksinternat som vi har, ävenom vi gör om skolformen och de får heta friståendeskolor, inte skulle vara kapabla att konkurrera om attfå eleverna. Vi säger ju också att antalet barn ochungdomar med detta behov kommer att öka. Därför ärdet viktigt att vi låter utvecklingen avgöra hur det blir,men det skall vara ett sammanhållet system för bidragtill elever. Det kan väl inte vara fel?Anf. 93 ()Herr talman! Jag delar upp-fattning på en punkt, nämligen att det är föräldrarnasom skall fatta avgörandet. Men hur i fridens namnskall föräldrarna kunna avgöra att deras barn skall gåpå riksinternat när ni avvecklar dem? Då har de ju inteden valmöjligheten. Det är så typiskt för socialdemo-kratiskt resonemang om valfrihet, att ni skapar enklyscha och säger att detta är valfrihet medan ni igrunden begränsar valfriheten. Det är ungefär sommed religionsfriheten i gamla . Det ärså ni resonerar, och det skapar sannerligen ingenvalfrihet.Det viktiga är ju att man ger förutsättningarna förvalfriheten, att det finns alternativ och att föräldrarnaverkligen får välja. Men skall jag tolka det så, som jagtyckte att det fanns en antydan om i tidigare inlägg, att Socialdemokraterna egentli-gen inte vill ha internatskolor? Är det detta som liggerbakom? Passar det inte att vissa föräldrar väljer denformen av trygghet för sina barn, den formen avkombination mellan kunskapförmedlande, socialtrygghet, meningsfull fritid och ytterligare kontakter?Är det detta som är felet?Jag skulle vilja vädja till Socialdemokraterna attverkligen tänka över den här situationen och att inågon mån försöka leva upp till valfrihetsresone-manget. På så vis kan ni se till att förutsättningarnaför valfrihet finns för denna lilla grupp utlandssvenskaelever och för de föräldrar som tycker att det är bästom deras barn får placeras vid riksinternat. Men för-utsättningen för den valfriheten, ,är att riksinternaten finns kvar.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFiU8 Sammanställning av tilläggsbudget hösten1995Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU12 Ny vapenlagMom. 1 (lasersikten)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:285 för utskottet15 för res 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 73 m, 20 c, 18 fp, 19 v, 13 kdsFör res 1: 15 mpFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 3 (paintballvapen)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:283 för utskottet15 för res.12 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 73 m, 20 c, 17 fp, 19 v, 13 kdsFör res.1: 15 mpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 9 (handel med vapen m.m.)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:285 för utskottet15 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 73 m, 20 c, 18 fp, 19 v, 13 kdsFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 12 (knivförbudslagen)1. utskottet2. 6 (c)Votering:278 för utskottet19 för res. 652 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 1 c, 18 fp, 19 v, 15 mp, 13kdsFör res. 6: 19 cFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU11 UD-makars villkorKammaren biföll utskottets hemställan.UbU3 Vissa skolfrågorMom. 3 (etikfrågor i undervisningen)1. utskottet2. 2 (kds)Votering:286 för utskottet14 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 73 m, 19 c, 18 fp, 19 v, 15 mpFör res. 2: 1 c, 13 kdsFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 23 (utbildning och fortbildning av lärare omdyslexi)1. utskottet2. 3 (mp, kds)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 24 (skolmåltidsavgifter)1. utskottet2. 4 (m, c, fp, kds)Votering:168 för utskottet129 för res. 42 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 c, 19 v, 8 mpFör res. 4: 73 m, 19 c, 17 fp, 7 mp, 13 kdsAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 20 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 34 (ansvaret för förskolan och fritidsverksam-heten)1. utskottet2. 9 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU5 InvandrarundervisningenMom. 3 (utbildningscheck för svenska för invandrare)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Votering:175 för utskottet124 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 19 v, 15 mpFör res. 1: 73 m, 20 c, 18 fp, 13 kdsFrånvarande: 20 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsMom. 5 (svenskundervisningens omfattning )1. utskottet2. 2 (v)Votering:281 för utskottet19 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 73 m, 20 c, 18 fp, 15 mp, 13 kdsFör res. 2: 19 vFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU6 Utbildning i för utlandssvenskabarn och ungdomarMom. 2 (statsbidrag till utlandssvenska elevers ut-bildning, m.m.)1. utskottet2. (m, fp, kds)3. res. 2 (c)Förberedande votering:108 för res. 120 för res. 2172 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Bodil () anmälde att hon avsettatt avstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:176 för utskottet104 för res. 120 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 19 v, 15 mpFör res. 1: 73 m, 18 fp, 13 kdsAvstod: 20 cFrånvarande: 19 s, 7 m, 7 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringKammaren beslutade på förslag av tredje vicetalmannen att jordbruksutskottets betänkanden JoU4och JoU10 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.11 § Laxfiske m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU4Laxfiske m.m.Anf. 94 ()Herr talman! Detta betänkande är något stympat iförhållande till vad som var tänkt från början. Det varsom bekant meningen att propositionen om allmänfiskevårdsavgift skulle ha behandlats här. Som ocksåär bekant drogs denna proposition tillbaka. Det var enklok åtgärd på flera sätt. För det första var förslagetfel i sak. En ny statlig skatt eller avgift med åtföljandebyråkrati och med en konstruktion som det inte skullegå att kontrollera efterlevnaden av dömdes ut av deflesta remissinstanser. För det andra var det nog urregeringens synpunkt taktiskt klokt att dra tillbakaförslaget. En omröstning i kammaren om denna mört-skatt hade förmodligen inneburit ett nesligt nederlagför jordbruksminister hoppas jag att regering och riksdag kan utnytt-ja läget på ett positivt sätt och göra en bra svenskfiskevård ännu bättre. Lösningen ligger i att bildafiskevårdsområden, och ett enigt utskott uppmanar idetta betänkande regeringen att beakta detta i detfortsatta arbetet.Det som återstår i det betänkande som ligger påbordet handlar om hur vi skall kunna rädda och för-stärka våra naturlekande laxstammar. Frågan är ange-lägen eftersom dessa stammar kraftigt har decimerats.Orsakerna till det är flera. Sjukdomen M 74 är en. Ettalltför hårt fiske på lax i uppväxtområdena i södraÖstersjön är en annan.Jag tror att det råder en bred enighet - i alla fall iSverige - om att det är nödvändigt och riktigt attbegränsa fisket efter lax. Men för att sådana begräns-ningar skall få effekt måste lika regler gälla för allainom de aktuella vattnen. När det gäller laxstammarnai och och i de vatten som rinnerut där måste alltså beslut fattas i internationella sam-manhang.Den naturreproducerande svenska laxen, som harsina tillväxtområden på internationellt vatten i södraÖstersjön, kan alltså inte räddas genom att man införrestriktioner endast för svenska fiskare. Däremot harde ensidiga restriktioner som redan har införts avFiskeriverket inneburit en utslagning av svenskt yr-kesfiske och därmed också en utslagning av svenskberedningsindustri.Herr talman! bör inom ramen för EU ochinom ramen för verka försådana begränsningar av uttaget av lax som bedömsvara nödvändiga på biologiska grunder.Jag ber att få yrka bifall till reservation 1.Anf. 95 ()Herr talman! Frågan om laxen är ett återkomman-de ämne i kammaren. Jag vill använda mina minutertill att prata om vad vi måste göra i för atträdda den naturlekande och naturreproducerandelaxen. Det handlar om reservation 2 i det betänkandeom laxfiske som vi diskuterar just nu.Vi kräver i reservationen tillsammans med Miljö-partiet att måste gå före och införa ett stoppför laxfiske i . Att minska laxfisket i är enligt en samstämmig forskarkår det endasättet att rädda den vilda laxen. Ett viktigt skäl till attSverige skall gå före i det här sammanhanget ochinföra ett svenskt fiskestopp är att av de återståendeälvar som har vilda laxstammar finns de allra flestalängs Norrbottens- och . Sverigehar också förbundit sig att leva upp till konventionenom biologisk mångfald och vi har skrivit på EU:s art-och habitatdirektiv. Där fastslås att vi måste ha ettskydd och se till att laxstammarna bevaras.Det har skett en kraftig minskning över åren. Tidi-gare fanns det naturreproducerande lax i ett sjuttiotalälvar runt hela . finns det lax i bara någrafå av dem.