prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Därför har vi lyssnat på en mängd önskemålfrån myndigheter, kommuner, organisationer ochkulturinstitutioner som velat påverka utskottet.För utskottets kansli har arbetet inneburit en be-lastning av ett slag som på många andra arbetsplatserskulle ha resulterat i myteri eller åtminstone i attskyddsombudet hade slagit larm. Bytet på kulturmi-nisterposten gjorde att vi fick vänta på rege-ringens proposition om kulturpolitiken. Att kulturpro-positionen lades så att den skulle behandlas tillsam-mans med budgetpropositionen gjorde givetvis attunderlaget för kulturutskottets arbete blev särskiltstort. Det är imponerande att en sådan lojalitet somutskottskansliets personal visat kan mobiliseras. Jaghoppas att vårt kanslis personal känner tacksamhetfrån oss som sett hur våra idéer genom kansliets bear-betning formats till ett läsvärt betänkande. Detta på-pekades också av talman! Kulturminister lyckats hävda sitt område gott i kampen om sta-tens pengar. Under förra mandatperioden med BirgitFriggebo som kulturminister kunde jag med stolthetnotera att kulturen var så gott som det enda områdesom fick ökade resurser. Liknande kommentar kanfällas om kulturminister proposition.Detta är glädjande för oss som ser kulturen som enomistlig del av livet.Den budgetmässiga framgången innebär dock inteatt kulturministerns proposition har passerat kulturut-skottet utan förändringar. På flera punkter har kritikenmot propositionen varit hård, och vi har stundtalsvarit förvånade över att hand-läggning av ärendena vittnat om en ganska liten kun-skap om hur arbetar. Socialdemokraterna ikulturutskottet har fått försvara förslag som troligenaldrig skulle ha framförts om riksdagsgruppen hadevarit referensgrupp för arbete.Jag tänker t.ex. på förslaget till kulturpolitiska måloch de märkliga turerna kring det förslag som vi kal-lar för museiflytten till Göteborg.Värderade talman! I motion Kr17 fö-reslår vi ökade satsningar på vissa kulturområden. Imotion Kr513 föreslår vi ett ökat stöd till idrotten.Den nya budgetbehandlingsprocessen gör att riksda-gen redan beslutat om storleken på ramen för utgifts-områdena. Därför är det inte längre möjligt för mig attnå framgång genom att yrka bifall till Folkpartietsbudgetförslag. I ett särskilt yttrande, nr 17 i det betän-kande som vi nu behandlar, redovisar jag mera utför-ligt förslag.Folkpartiets förslag på kulturområdet framgår avvår motion och av detta särskilda yttrande. Därförkommer jag i dagens debatt endast att aktualiseranågra av de många förslagen.Värderade talman! föreslår riksda-gen att anta förslag till mål för kulturpolitiken. Rege-ringen hade i sitt förslag fem punkter för sådana mål.Utskottets förslag innehåller sju sådana mål. Detfanns ett gott underlag till målformuleringen i . Jag är förvånad över att inte regering-en redan från början visade respekt för Kulturutred-ningens förslag. Om så hade skett skulle utskottet inteha behövt ändra så mycket i målformuleringarna somnu gjorts.Två välkomna nya mål formuleras i kulturutskot-tets betänkande. Det ena nya målet är formuleringenatt kulturpolitiken skall ge kulturen förutsättningar attvara en dynamisk, utmanande och obunden kraft isamhället. Det andra nya målet är formuleringen är attkulturpolitiken skall främja bildningssträvanden.Statens kulturråd har i ett remissyttrande bl.a. påpekatatt bildningsmålet har sin bakgrund i människorspersonliga utveckling och behov av gemenskap ochidentitet. En sådan människosyn är också en viktig delav ideologi.Det tredje målet för kulturpolitiken är av kulturut-skottet formulerat så här: "att främja kulturell mång-fald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenommotverka kommersialismens negativa verkningar".Regeringen hade föreslagit en märklig formuleringpå denna punkt. Så här står det i propositionen:"motverka kommersialismens negativa verkningaroch främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelseoch kvalitet".Jag förstår inte hur en sådan formulering kan pas-sera ett helt departement utan att någon lyckas förkla-ra för kulturministern att formuleringen är omöjlig.Finns det någon politiker som vill stärka kom-mersialismens negativa verkningar i kulturpolitiken?Knappast.Vem avgör vad som är negativa verkningar av enkulturverksamhet med kommersiella inslag? Jag trorinte att någon kan svara på den frågan - troligen inteheller kulturministern, såvida hon inte menar att sva-ret är kulturministern.Är det självklart att sådan kulturverksamhet sominte är kommersiell saknar negativa verkningar? Gi-vetvis inte.Man har brukat skämta om politikers helgarderan-de deklaration: Jag är för allt positivt och mot alltnegativt. Borde vi inte formulera oss så oantastligtockså om de kulturpolitiska målen i så fall och inte,som regeringen föreslagit, markera det självklara justför de kommersiella inslagen i kulturen?Jag upprepar kulturutskottets förslag för den tredjepunkten:"att främja kulturell mångfald, konstnärlig förny-else och kvalitet och därigenom motverka kommer-sialismens negativa verkningar. "Värderade talman! Jag anser att denna formuleringkan stå kvar, även om den är onödig. Om man skallvända sig mot den formuleringen, som ikulturutskottet gör, bör man göra det av stilistiskaskäl snarare än av ideologiska skäl. Inte heller mode-raterna vill främja kommersialismens negativa verk-ningar, förmodar jag. Vi kunde efter varje punkt imålformuleringarna ha skrivit: och därigenom mot-verka kommersialismens negativa verkningar. Detskulle alltså stå så här:- att värna yttrandefriheten och skapa reella förut-sättningar för alla att använda den och därigenommotverka kommersialismens negativa verkningar,- att verka för att alla får möjlighet till delaktighet ikulturlivet och till kulturupplevelser samt till egetskapande och därigenom motverka kommersialis-mens negativa verkningar, osv.Jag tycker ändå att vi bör acceptera kulturutskot-tets förslag till formuleringar av de kulturpolitiskamålen.Värderade talman! Jag vill i den här allmänna de-len av debatten också aktualisera den beställning aven utredning som kulturutskottet föreslår attgöra. Vi skriver att det är motiverat med en skyndsamutredning som omfattar samtliga områden där statenger stöd till kulturinstitutioner. Så här står det på s. 65i betänkandet: "Utskottet anser att regeringen genomdenna utredning bör låta göra en översyn av fråganom i vad mån behovet av statligt stöd till en kommuneller ett landsting påverkas av omfattningen av detkulturutbud som nationalscener eller andra helstatligtfinansierade institutioner erbjuder. "Om följer kulturutskottets förslag pådenna punkt, innebär det helt enkelt att riksdagenbegär en utredning om kulturen i ett stad-land-perspektiv. Hur skall vi fördela statens resurser påkulturområdet så att vi kan säga att staten stöder kul-tur i hela landet?Regeringen föreslår i propositionen att ett antals.k. nationella uppdrag ges åt kulturskapare runt om ilandet innebärande speciellt ansvar för utveckling,förnyelse och värnande om konstnärlig kvalitet.Det är en utmärkt. Vi i har dock mar-kerat att vi tycker att anslaget för de nationella upp-dragstagarna är för litet och att den föreslagna tidsbe-gränsningen till är för kort. Regeringen harmarkerat att uppdraget kan förlängas. Jag förmodaratt det därför kommer att bli ett uppdrag ,och därför räknar jag med att verkligheten kommer attvisa att vårt femårsperspektiv i det här ärendet ärrimligt.Värderade talman! En lång debatt är angiven . Just nu yrkar jag inte bifall till någon av reserva-tionerna; detta för att vinna tid. Det innebär dock inteatt jag inte stöder de reservationer där Folkpartietfinns med.Anf. 5 ():Fru talman! Vad är egentligen meningen med li-vet? Är det kampen om fler prylar eller är det högrelön? Eller är det att uppleva lust och glädje i kulturel-la möten? Jag vill påstå att kulturen är ett unikt verk-tyg för utveckling av såväl individen som kollektivetoch hela samhället.Den statliga kulturpolitiken skall verka för allasmöjlighet och deltagande i kulturlivet. Kulturen är enkälla till utveckling, växtkraft, bildning, demokratioch yttrandefrihet.Dagens politik går mestadels ut på att diskutera deekonomiska aspekterna på i stort sett allt. Vi måstetillsammans arbeta för att motverka detta och i ställetförsöka vända diskussionen till att tala om livskvali-tet. Det gör vi genom att vi lyfter frågan ochdebatterar kulturpolitiken en hel dag. Vi har ocksåkulturministern här. Detta är också ett verktyg för attsätta frågan om livskvalitet före den ekonomiskapolitiken.Kulturens betydelse för utveckling av individ ochsamhälle ökar. Det räcker inte med att försvara existe-rande positioner. Det behövs ett nytänkande och ock-så mer resurser. För att svara upp mot människornasbehov borde kulturpropositionen vara i stil med detsom skedde med vägar och järnvägar för några årsedan då vi satsade på infrastrukturen. För att kunnamöta morgondagens krav och problem borde vi satsapå de mentala järnvägarna, de nya kommunika-tionsnäten och kulturen.1974 fastlades de första statliga kulturpolitiskamålen, vilka är helt gångbara . är det 20 årsedan som vi diskuterade denna stora fråga. Kultur-politiken är ju inte lagreglerad, bortsett från den bib-liotekslag som vi kommer att ta ställning för här i dag.Många kommuner och landsting tar inte kulturenriktigt på allvar, utan den betraktas som en utgiftspostsom man kan skära i. Jag kan delvis förstå det. I enminskande ekonomi och inför valet mellan fria skol-luncher, goda läromedel osv. och kulturen får den enallt mindre del i den allt svagare ekonomin.De kulturpolitiska målen kan haverera på grund avatt kommuner och landsting tvingas att fortsätta medsina nedskärningar. Om staten på allvar ville satsa påkultur borde man ge mer pengar till kommunerna. Jagär alldeles övertygad om att om kommunerna fickdessa pengar skulle de skapa en god grund för demo-kratiutveckling och kultur på basplanet. Man slapp dågenomföra dessa nedskärningar. Det skulle också gemånga arbeten åt kulturarbetare och därmed förbättrapå andra utgiftsområden såsom a-kassa och socialbi-drag.Om vi skall ta kulturen och varje barns eget ska-pande på allvar behövs det en kulturskola ivarje kommun. För att driva den skolan krävs detpedagoger, lärare och resurser.Vänsterpartiet har i sin budgetram föreslagit 190miljoner kronor mer än regeringen. Vi vill satsa 10miljoner kronor på kulturskolor. Utöver detta vill vigenomföra en hel del andra reformer. Bl.a. genom attsänka arbetsgivaravgifterna för kommuner och lands-ting vill vi se till att de får så att deskall kunna satsa på den kommunala verksamhetenoch då givetvis också på kulturen.En viktig grupp ungdomar som ofta glöms bort iden kommunala hanteringen är ungdomar mellan 15och . De står ofta utanför föreningsliv och in-skriven fritidsverksamhet. Riktade bidrag till t.ex.ungdomshusprojekt och liknande skulle vara en möj-lighet för dessa ungdomar som faller mellan två sto-lar. Vi i är också övertygade om attkriminalitet och droginträde skulle minska om vikraftigt satsade på kommunerna och kulturpolitiken.Fru talman! värnar särskilt de friagrupperna och barns och ungdomars eget skapande.Vi vill frigöra resurser. De kommunala nämndernamåste också samverka och effektivisera sin verksam-het för att kunna föra över pengar till kulturarbetet.Politiker, kulturinstitutioner, konstnärer, skola, för-skola, lärare och pedagoger måste samverka när detgäller att nå dem som bäst behöver den levandegö-rande kulturen. Det är bara de som kan hitta den formsom innebär att vi värnar ett humanistiskt och solida-riskt samhälle.I samband med kulturpolitiska mål för-des det en bred debatt i samhället. När vi nu har an-tagit de nya kulturpolitiska målen har inte den bredadiskussionen förekommit i samhället. Det är litetsynd.Ändå gläder vi oss mycket åt att de nya kulturpo-litiska målen går anda. Särskilt bra är må-len att kulturpolitiken skall motverka de kommersiellanegativa verkningarna samt att kulturen skall vara enfri och dynamisk och obunden kraft i samhället finnskvar liksom även bildningsmålet. Orden "allas delak-tighet" finns också med i målformuleringen.Eftersom målformuleringen "allas delaktighet"finns med vill jag särskilt uppmärksamma riksdagenpå de handikappades situation. Vi kan konstatera attdet finns brister när det gäller tillgänglighet. Det sak-nas ofta hörselslingor. Det finns brister i utrustningoch handikappanpassning, brister på teckentolkar ochteckenspråkigt utbud av information osv. I många fallär det också omöjligt för en handikappad att gå på bioeller teater på grund av lokalens otillgänglighet. Ettannat problem för allergiker är damm och dålig städ-ning, eftersom man tvingats att skära ned på sådant.Om inte dessa behov blir tillgodosedda på baspla-net blir inte heller kulturen och alla lokaler tillgängli-ga för alla. Detta är någonting som också måste förasin i den stora debatten.Det är jättebra att det nu skall utarbetas ett arkitek-toniskt program. Det är viktigt och självklart att debyggnader, vägar och broar som skall byggas utfor-mas på ett mänskligt, trivsamt och konstnärligt sätt.Det är ibland bra att vi svenskar försöker att härmaefter norrmännen som har kommit en bra bit på väg idetta arbete. har väckt en särskild mo-tion om arkitektur. Vi förutsätter att de förslag somfinns i motionen kommer att tas i beaktande när manarbetar fram det arkitektoniska programmet.Fru talman! Satsningen på regionalt kulturliv ipropositionen är också väldigt glädjande. Även omdet inte kommer att förändra de stora orättvisor somfinns är det många delar som är ett steg i rättriktning. Statistiken från 1992-1993 visar att det dåav de statliga kulturpengarna satsades påStockholm där av befolkning bor.Man kan tydligt se att det är fråga om en rätt så skevfördelning.Vi har här i kammaren fått höraatt av de statliga museipengarna går till Stock-holm. Även det är en orimlig fördelning.Senare i dag kommer vi att diskutera ettvärldskulturmuseum i . Inte heller det kom-mer att innebära några stora omfördelningar av peng-ar, eftersom det också innebär en viss nysatsning.Som jag ser det har stockholmarna det väldigt välförspänt när det gäller de statliga kulturpengarna.Jag tycker att vi i kommande propositioner mermåste verka för att Stockholmsdominansen skall bry-tas.Jag vill också säga några ord om kulturhuvudstad-såret.Vad jag förstår var nomineringen till kulturhu-vudstadsåret ett vänsterinitiativ från början. Det ärglädjande att vi har kommit så här långt. Ett problemsom vi i har uppmärksammat är attbidragsgivarna är tre stycken. Vi förutsätter att man ide ansökningshandlingarna försöker samordna arbetetså att ansökan inte behöver göras till alla tre instan-serna. Det är ju inte administration vi vill förverkligagenom att satsa pengar, utan vi vill att pengarna skallgå till kulturen.Integration måste också befruktas via kulturen.Främlingsfientlighet kan motverkas genom satsningarinom kulturområdet. De tendenser som finns i kultur-propositionen att isolera invandrarkulturer måstemotverkas, anser . Varken i kultur-utredningen, regeringen - i kulturpropositionen - ellerinvandrarpolitiska kommittén har man belyst detmångkulturella samhället i hela dess vidd. Av denanledningen föreslår en handlingsplanför hur kultur skall kunna användas till integrationmänniskor och kulturer emellan.Ett exempel på vad regeringen föreslår ärvärldskulturhuset på i den beskrivning som görs i propositionen fårman intrycket att invandrargrupper skall komma ochgästspela här och att vi skall titta på varandras kultur.Det kostar mycket att bjuda in grupper från hela värl-den, och jag är skeptisk till om det egentligen innebären integration av svenskar och invandrare.Vänsterpartiet har därför föreslagit att även Kul-turhuset i skall utredas som en tänkbarplats för dessa möten, eftersom vi inte tycker att Söd-ra Teatern är riktigt lämplig. Vi har ju kulturministernhär så vill jag be henne utveckla frågan omSödra Teatern, eftersom jag tycker att den är litetluddigt formulerad i kulturpropositionen.En annan satsning, som vi återkommer till, ärvärldskulturmuseet i , som jag ser som ettstort projekt vad gäller integration av svenskar ochinvandrare och också en integration av olika typer avkultur, dvs. en bred bas från etnografi till arkitekturoch konst. Det är ett bra förslag, tycker jag.Jag yrkar bifall till reservationerna 49 och 6.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Jag delar när det gäller satsningen på är litet orolig för att man inte uppnår det mål manställt upp. Vi har också skrivit i vår motion att manbehöver ha ett bredare perspektiv.Men det var inte därför jag begärde ordet.Charlotta Bjälkebring talade mycket om en bättrefördelning av de statliga resurserna till kultur. Honkom då in på frågan om museerna och flyttningen ochutvecklingen av i . Det ärgott och väl att man utvecklar ett världskulturmuseumi , men enligt vad jag förstått förutsätter denutvecklingen att resurser tas från de tre museer somfinns i och som har diskuterats så mycketunder hösten. För oss är det inte så att man absolutskall flytta eller lägga ned statlig verksamhet. För ossär det viktigt att stockholmarna ställer upp och satsarpå sin kultur. Det är inte bara en omflyttning. Vi tyck-er att förslaget är sällsynt dåligt.Utveckling i , flyttning från Stockholmeller sammanslagning, tycker vi är dåligt.Anf. 7 (v)replik:Fru talman! Den uppgörelse som Vänsterpartietoch socialdemokraterna har gjort angående ettvärldskulturmuseum i innebär inte någonflyttning av de tre museienheter som finns i Stock-holm. Den debatten kan vi stryka ett streck över.Jag håller med om att detegentligen inte handlar om att flytta verksamhet frånStockholm ut i regionerna på det sätt som hon be-skrev. Vår överenskommelse bygger på att det blir ennysatsning och att man budget kommer attanslå mer pengar till den här myndigheten.Vad jag förstår är vi helt överens om att den starkaStockholmsdominans som finns när det gäller destatliga kulturpengarna måste brytas. Vi måste givet-vis på olika sätt försöka stimulera landsting ochkommuner att satsa mer på den lokala kulturverksam-heten så att inte vissa regioner helt förlitar sin kultur-verksamhet på de statliga bidrag som vi härifrån harfördelat i landet. Jag tror att vi är helt överens i denhär frågan. 8 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är en from förhoppningCharlotta Bjälkebring har när det gäller hur det härskall gå till och att utvecklingen i skallinnebära nysatsningar. Jag har inte förstått det så. Vadjag förstår förutsätter utvecklingen i mot-svarande neddragningar på de museer och den verk-samhet som finns i och att pengar skallflyttas över.Vi får se, när organisationskommittén har arbetat,vem som får rätt, men jag fruktar att har blivit litet lurad i det avseendet.Anf. 9 (v)replik:Fru talman! Jag förstår att de övriga partierna harförstått det just så som nu säger.Jag är helt övertygad om att det annars hade varit enbred uppgörelse i den här frågan.Om man läser årets budget ser man att det särskiltstår angivet att det kommer att bli ett ökat reformut-rymme 1999 och att man avser att använda det tillmuseisatsningen i . Dessutom står det i di-rektiven till organisationskommittén att man skall tittapå andra finansieringsmöjligheter för att på så visockså utvidga budgeten för den nya myndigheten.Min avsikt och den uppgörelse som detta byggerpå innebär inte att man skall behöva skära ned pånågon verksamhet av publikt slag i StockholmAnf. 10 ()replik:Fru talman! säger "minavsikt är inte...". Nej, jag tror inte att det är CharlottaL Bjälkebrings avsikt, men som vi har konstateratnågra gånger har hon ju faktiskt blivit förd bakomljuset. Här finns mycket farligare konsekvenser. Jagskall inte, fru talman, gå in på hela museifrågan, fördet skall göra för del.Vad jag vill säga är att bl.a. Folkens Museum Et-nografiska i ju har förklarat sig berett attsamarbeta i fråga om sina samlingar. Det är självklart.Det finns mycket stora samlingar som ligger dolda,och kring dem skall vi naturligtvis ha ett samarbete.Vi har också ställt oss öppna till tanken på en gemen-sam myndighet för i ochGöteborg. Det är möjligt att det kan leda till någotpositivt.Som jag sade i mitt huvudanförande, fru talman,står vi bakom pengarna till i hoppas verkligen att man där får ett fortsatt stöd.Jag räknar med att det inte är ett engångsstöd, för dåär pengarna inte mycket värda.Som sagt: Samarbete kring samlingar och visning-ar av dem är något självklart. Men vad gäller Charlot-ta L Bjälkebrings avsikt är jag orolig - jag är inteorolig för avsikten i sig men för resultatet av den.Anf. 11 (v)replik:Fru talman! Man kan givetvis inte i förväg skrivain hur framtiden kommer att se ut - givetvis inte.Organisationskommittén, som skall tillsättas för atttitta på den nya myndigheten, har ett begränsat upp-drag, och kulturutskottet har också gjort ett tillkänna-givande med anledning av motion,som alltså vill att förslaget om en flytt av de tre muse-erna i avslås. Man kan tolka det här hurman vill. kommer att utredafrågan, man kommer att återkomma till regeringenmed förslag, och regeringen kommer i sin tur att pånytt återkomma till för fastställande avbeslut i den här frågan. Jag ser det inte alls som att vipå något sätt är lurade eller att loppet är kört, utanfrågan kommer senare tillbaka till igen förvidare prövning vad gäller lokaler, budget, verksam-hetens innehåll, osv.Anf. 12 ()replik:Fru talman! I den här repliken kan jag fatta migmycket kort. säger: Man kantolka det här hur man vill. Det är just det som är pro-blemet. Det jag är orolig för är just att Vänsterpartietoch har tolkat detta såsom nivill.Anf. 13 (v)replik:Fru talman! Såsom vi tolkar det kommer det ocksåatt bli, eftersom det är vi som kommer att driva denhär processen framåt. behöverdärför inte alls vara orolig, utan jag hoppas att vigemensamt skall försöka driva den här frågan framåt,så att det verkligen kan bli den nysatsning som jagtror att vi alla vill ha. Den ideologiska poängen meddet här projektet är ju just att man skall finna en bredbas för hur människan står i centrum i världen ochvärldskulturen, hur vi kan integrera konsten, etnogra-fin, arkeologin, osv. Det här är något som vi verkligenkan genomföra i och med det nya förslaget.Anf. 14 ():Fru talman! Jag kommer attkorta mina övriga anföranden och väljer attutöka det här , eftersom vi har minis-tern här i kammaren under den första halvan av da-gen.Kulturen, vår inre odling och tillväxt - här gestal-tas grunder och demokratins livsideal. Genom sin friakaraktär verkar kulturen för såväl förändring av detförflutna och förändring som för en möjlighettill bearbetning av det förflutna.När vi forskar om äldre kulturer bedömer vi derasstatus genom de konstföremål som har åstadkommits,husens arkitektur, formgivning samt samhällets socia-la struktur. Så kommer också andra att bedöma oss.Vi ledamöter här i kammaren visar genom våra eko-nomiska prioriteringar hur värdefullt vi anser det varamed just kulturell tillväxt.I dag utgår endast en mycket blygsam summa tillkultur över hela landet. Av den totala omslutningen på7,utgår 2,3 miljarder till folkbild-ning och 480 miljoner till idrott. Av stödet till destora nationella institutionerna avgår cirka halva be-loppet till att betala hyra för de nationalmonument deär verksamma i.Miljöpartiets huvudkritik mot ,kulturpropositionen och det betänkande vi har attta ställning till är att det här bedrivs ett nollsum-mespel. kulturpolitik har utvärderats, dockefter det att har lagt fram sitt för-slag till kulturpolitik. Utvärderingen blev alltså klarefter utredningen. Det som föreslås är mest en omför-delning av medel. Jag yrkar därför bifall till reserva-tion 7, mom. 9, i vilken vill att riksdagenger regeringen till känna att stödet till kulturen suc-cessivt bör öka.Att inte ge löne- och kostnadsutvecklingskompen-sation är också ett sätt att spara. Vi ledamöter behöverinte rationalisera bort en tredjedel av oss för att få2 mer , men det sker nu på landetsnationella, regionala och lokala institutioner.