prot · GK0932 · 1996-11-22 00:00:00 — Ni socialdemokrater kommer faktiskt att röstaigenom en budget som ert eget verkställande verk pådetta område säger kommer att leda till att arbetslös-heten ökar. Förnekar vad AMS fak-tiskt skriver?Jag vill kort ta upp frågan om a-kassan, fru tal-man. Till skillnad från behöver vikristdemokrater mer tid än för attbeskriva vår politik. Jag hann inte med allting i mittförra anförande. Jag hinner inte med allt som jag villnu heller, men jag kan i stort sett instämma i denkritik som lämnade vad det gällerhanteringen av denna fråga. Det är en enda stor soppa.Vi måste ändå komma framåt. Jag hoppas att vi påbasis av den utredning som har gjorts faktiskt kanfinna ett långsiktigt hållbart och robust system. Det äri alla fall vår inställning.Till sist, fru talman, vill jag säga att vi behandlaren budgetram på omkring 75 miljarder vad gällerutskottets ansvar. Mot bakgrund av det måste jag fåställa frågan till : Hur kommer det sigatt ministern, som var föranmäld till debatten och somjag såg sitta här i kammaren precis innan debattenbörjade, inte vill komma hit och ta ansvar för sinbudget? Jag tycker att det är synnerligen anmärk-ningsvärt.Anf. 20 ():Fru talman! Låt mig börja med det sista inläggetfrån om AMS-statistiken. Man skriverfaktiskt att det kommer att finnas färre arbetslösa1997, men fler i åtgärder. Det är vad det står i press-meddelandet. Man skall läsa rätt om man skall åbero-pa ett pressmeddelande.Frågan om bemanningsföretagen utreds i departe-mentet. Samma sak gäller för frågan om friår. harjag kanske besvarat säger att ingen vågar anställda därföratt det inte finns några fasta spelregler. För förstagången i historien kommer vi ju nu att få fasta spel-regler för arbetsrätten, därför att vi har gjort en upp-görelse med som inte kan förändrasgenom variationer vid val. Jag vet inte om Per Unckeli sin iver hetsade upp sig alldeles för mycket. Jag vetinte vilken betydelse a-kassereglerna har för företa-gandet. Jag tror inte att en företagare säger att han intevågar anställa på grund av att han inte vet vilken a-kassa den anställde får när han blir avskedad. Det varväl ändå att blanda ihop olika saker.Så åter till frågan om industriinvesteringar. Detgörs industriinvesteringar för , PerUnckel. Om företagen vågar investera för 66 miljar-der skall inte Per försöka få folk att tro attföretagen är tveksamma till den politik som förs. Detinvesteras i Sverige.Om Per behöver ytterligare siffror kan jagsäga att det blir i timmen.När det sedan gäller ekonomin kan jag säga atträntan har gått ned -alltså sedan Per slutade att regera. Det ärväl ändå ett tecken på att marknaden tror mer på ensocialdemokratisk politik än på en moderatpolitik.Till vill jag säga att det är klartatt man kan säga att föreslår 15 miljar-der mer än vad andra partier gör. Men om räntanskulle påverkas en enda procent skulle de 15 miljar-derna försvinna och inte vara värda ett dugg. Det ärdet jag menar med populism. Det går inte att försättasig i en ekonomisk situation som inte klarar av högaräntor.Anf. 21 ():Fru talman! Jag skulle vilja knyta an till ElverJonssons replik och hans tal kring småföretagen. Jagtror att vi har samma uppfattning om att just småföre-tagen är en nyckelsektor vad gäller möjligheterna attskapa nya jobb framöver. Det är i de små företagensom potentialen för nya jobb är stor. Jag vill hävda attdet har gjorts en hel del just för att ge företagen bättreutvecklingsmöjligheter.Det handlar om den förbättrade riskkapitalför-sörjningen med lindringar i dubbelbeskattningen,återinförd kvittningsrätt vid nystartande av företagoch sänkta arbetsgivaravgifter för de minsta företa-gen. Det handlar framför allt om den allmänna politi-ken, som har lett till en sänkt ränta. Vi är på väg att fåfram en mer småföretagsanpassad arbetsrätt. Det harsatts av till ett särskilt program justför att stimulera och utveckla småföretagsamheten.Det har skett mycket.Jag vill därmed inte säga att det är fulländat. Jagtror att det behövs ytterligare åtgärder för att få änstörre aktivitet och verksamhet i småföretagen. Dethandlar om vissa företagsformer som är skattemässigtmissgynnade . Det är fåmansföretagen. Jag troratt det behövs ytterligare åtgärder kring riskkapital-försörjningen. Jag tror att vi successivt måste sänkaarbetsgivaravgifterna ytterligare genom en skatteväx-ling. De arbetsgivaravgiftssänkningarna måste i så falli första hand riktas mot de minsta företagen.Jag har en liten kommentar till pratade på slutet om den sänkta räntan, somnaturligtvis är oerhört viktig. Räntan har sjunkit intebara sedan vi fick ett regeringsskifte, utan från detögonblick då Socialdemokraterna gav upp Vänster-partiet som samarbetspartner här i parlamentet.Anf. 22 PER ():Fru talman! Först har jag ett par kommentarer tillJohnny . Den första av dessa gäller frågan ominvesteringarna. Det är sant, , att detinvesteras. Jag gläds över detta. Problemet är, som jagframhöll tidigare, att det investeras för att bli av medfolk. Över detta gläds jag inte. bordevara lika bekymrad som jag när de stora investering-arna inte leder till att en enda människa till får arbete.Den andra kommentaren handlar om de fasta spel-reglerna. missförstod mig nog. Jagvill inte ha fasta spelregler om sådant som förhindrararbete. Jag skulle kanske ha preciserat mig på dennapunkt. Arbetsrätten, såsom den är efter överenskom-melse med , tror jag inte väcker de glädjeskuttbland småföretagare som jag tror är nödvändiga föratt flera människor skall komma i produktiva arbeten.Spelar a-kassan någon roll för anställningsbenä-genheten? Ja visst gör den det. Som en illustration tillatt halveringstiden på eventuellt kloka socialdemo-kratiska förslag nu är nere spelarden en alldeles fantastisk roll - i tilltron till regering-ens förmåga att leda landet eller bristen därpå.Fru talman! Vi moderater har i fyra punkter preci-serat vad vi vill göra för jobben.För det första: Företagandet måste stärkas, i syn-nerhet det lilla, genom lägre skatter och särskilt lågaskatter för låginkomsttagare, för att på det sättet sti-mulera inte minst tjänsteföretagandet.För det andra: Kunskaperna måste premieras. En-kelt uttryckt; genom att vända upp och ned på CarlTham kan gå framåt. Se på vad han föreslår,gör tvärtom, och det kommer att leda väl.För det tredje: Arbetsmarknaden måste liberalise-ras så att det blir lättare att anställa, för att därigenomöka flexibiliteten, dynamiken och växtkraften i före-tagen.För det fjärde: Reformera arbetsmarknadspolitikenså att de pengar som vi har används på ett förnuftigt,klokt och insiktsfullt sätt. Introducera ett brett lär-lingsprogram, inte minst för unga människor, för attge dem ett fast fotfäste på arbetsmarknaden. Säker-ställ att den arbetsmarknadsutbildning som vi har rådmed och kan organisera riktas gentemot människoroch områden där behoven är störst och träffsäkerhetenkan garanteras.Anf. 23 ():Herr talman! Det är lätt att instämma i att vi behö-ver en flexibel och smidig arbetsmarknad. Även omdet inte skall glömmas bort att det också där behövsgoda trygghetssystem, tror jag dessutom att ElvingAndersson har rätt när han säger att småföretagen ärnyckelsektorn. Den nedtoning som han gjorde i sittandra inlägg var tilltalande, då han talade om att detändå har skett en del förbättringar som faktiskt varnödvändiga. Men då kvarstår min fråga: Varför dårulla fram stenar som så uppenbart försvårar i sak ochpsykologiskt? Det gäller framför allt den nya sjuklö-neperioden som kommer att bli mycket besvärande.Sedan handlar det slutligen om att det skall varanya riktiga jobb. Här kan vi pröva konventionellametoder, men de måste vara offensiva och inte defen-siva. Då räcker det inte att bara tala om att dela påjobben.Sverige problem, herr talman, är ju inte att vi somnation jobbar för mycket. Massor av jobb är ogjorda,inte minst inom vård- och omsorgssektorn. Vi leveralltså med paradoxen att arbetslöshet inte beror påarbetsbrist. Det är tre andra brister som vi måste åt-gärda: Lönsamhet i företagen, brist på pengar i of-fentliga kassor och vår brist på fantasi när det gälleratt organisera arbetslivet. Dessa tre brister skall vi taitu med. Det är alltså inte i grunden arbetsbrist somdet handlar om.Anf. 24 HANS ():Herr talman! Varför så blygsam, ? kan se i räntestatistiken attCenterns insatser med kraft sänkte räntan i ,och på andra håll. Ni kan nog göra mer globalnytta, om ni bara anstränger er.Det är svårt och inte lätt att klara sysselsättnings-frågorna. Jag har hänvisat till utgiftsområdenas 85miljarder kronor. Vårt förslag innebär utgifter somligger på 5 miljarder därutöver, vilket motsvarar drygt6 %. Med den lilla skillnaden har vi klarat a-kassefrågan och kan göra rejäla satsningar på invand-rare, arbetshandikappade, höja kvaliteten när detgäller utbildningsfrågor och göra en miljardsatsningpå de kvinnojobb som har rationaliserats bort.Men jag vill avsluta med att säga någonting omnågot som diskuteras alltmer och som faktiskt ElverJonsson nämnde. Behoven finns, bl.a. i välfärden,bl.a. i ofärden, bl.a. på äldreomsorgens och barnom-sorgens områden. Alltfler undrar liksom vi i Vänster-partiet: Varför låta den offentliga kassan betala män-niskor i arbetslöshet när möjligheten finns att betalaför viktiga välfärdstjänster?Göte från AMS gjorde ett uttalandei dag om en utredning. talade om att det är samhällsekonomiskt olönsamt attdöma folk till arbetslöshet i stället för att låta demgöra nytta i den gemensamma sektorn. Kommunför-bundet har redovisat ett di-rekt behov av drygt 25 000 personer, medan 40 000personer försvinner om man antar Finansdepartemen-tets plan för total balans 1999. Se till att ändra denfilosofin, så att det faktiskt blir litet utrymme förmänniskors arbetslust och för välfärd! Den möjlighe-ten finns fortfarande, och det är detta alternativ somVänsterpartiet står för. Varför döma människor tillpassivitet och arbetslöshet, frågade i enartikel i . Läs den ochkom tillbaka. Men då behöver vi också ett bättre ut-giftstak. Därför har vi att anta förslagdärtill.Anf. 25 ():Herr talman! Jag och vi alla här i kammaren fårmängder av brev från människor i vårt land som äroroliga.I går visade jag runt 40 komvux-elever från södraSverige här i . De frågade mig: Hur vet nihur vi har det när vi är arbetslösa? Hur får ni reda påvad vi tycker? Jag försökte att förklara för dem hurdet är, att vi med brev och på andra sätt försöker attkomma åt det men att det är svårt. Människor är oro-liga. Varför lyssnar vi inte på dem?Att kommuner och landsting måste avskeda män-niskor, som jag tog upp i mitt anförande, drabbar ossalla. Jag har själv en dement mamma hemma som, närjag är hemifrån, sköts om av min arbetslöseson som är . Han tar hand om henne så länge hanorkar. Han kanske får ett jobb . Han ärutbildad bilmekaniker.Jag drabbades själv när jag kom in på sjukhus, därjag skulle genomgå en undersökning. De hade inte rådatt bedöva mig, när de hade problem med att stoppaned alla rör i matstrupen på mig. Det är så vi drabbas.Vi får själva känna av nedskärningarna.Jag tog upp frågan om människors oro och denbortre parentesen. Men jag har inte riktigt fått svar påvad som kommer att hända med människor i vårt landnär vi inte längre har något riktigt trygghetssystem.Elver talade om att det inte är arbetsbrist ilandet. Nej, men det är andra tider . Det finns ingenprognos som visar på en stor utvidgning av industrinbl.a. Detta kan jag återkomma till i ett inlägg innanmin taletid tar slut.Anf. 26 ():Herr talman! Man måste nu fråga sig vem det ärsom valsar med statistik. Förnekar som står i papperen från AMS? Det går faktiskt attläsa innantill, vilket jag gjorde tidigare. Man skriveratt den svenska konjunkturen förstärks ,men inte tillräckligt för att nedbringa den höga arbets-lösheten. Vidare säger man att obalansen består.Obalansen kommer dessutom att öka från till12,1997 vad gäller den totala arbetslösheten.Förnekar vad som finns på pränt? Iså fall är det svårt att föra en saklig debatt.Jag fick inget svar på frågan om varför socialde-mokraterna stoppar en växande bransch som ger nyajobb. Jag skulle vilja ha ett svar på den frågan.Jag måste också ställa en fråga till , som talar sig varm för företagande. Han sade atthan vill se ytterligare åtgärder vad gäller riskkapi-talavdrag. Men i verkligheten kommer han ju att röstabort de som finns. Någon ordning får det faktiskt varapå argumentationen också från sida.Slutligen, herr talman, frågade jag JohnnyAhlqvist om det finns legitima skäl till att arbets-marknadsministern har strukit sig från talarlistan, trotsatt hon tidigare befann sig här i kammaren. Detta är juenligt regeringen den viktigaste frågan. För vår del ärdet den viktigaste frågan. Vi skall fatta beslut om enram på omkring 75 miljarder på detta område, menarbetsmarknadsministern finns inte här. JohnnyAhlqvist tyckte ju att den tidigare arbetsmarknadsmi-nistern skulle avgå när arbetslöshetenvar . Kan det vara så att är kon-sekvent och att vi därför inte ser ministern här, ellervad är anledningen?Anf. 27 ():Herr talman! De flesta frågorna i har jag svarat på tidigare. Att jag krävde BörjeHörnlunds avgång var av omtanke om och ingenting annat, med tanke på den rege-ringskonstellation som var vid det tillfället.Om hade varit lika ambitiös som jagoch hade läst hela rapporten från hade han på s.26 kunnat läsa följande: Färre arbetslösa och fler iåtgärder 1997. Det hjälper kanske inte bara att byggaen politik endast på pressmeddelanden, utan mankanske får gräva litet djupare i handlingarna och läsastatistiken.Ja, det låter väldigt fint när säger:Vi vill slå vakt om de handikappade, vi vill göra detoch vi vill göra det. Men minskar ju möjlig-heterna att vidta dessa åtgärder genom nedskärningar-na . Jag fick inte svar frånElver på hur man kan få ekvationen att gåihop, när man minskar med ochdet bara finns . Det hade varit in-tressant att få ett svar. Men det kanske jag kan få den12 december i samband med den stora debatten omarbetsmarknadspolitiken.Folkpartiet försöker att driva imagen att man slårvakt om de handikappade som man skär nedåtgärdsanslagen. Den ekvationen går inte ihop, ElverJonsson.Barbro frågade om den bortre parente-sen. Jag instämmer i vad här sade.Om det finns några tvivel om detta vill jag betona detoerhört att det skall införas en bortre parentes i dennya arbetslöshetsförsäkring som kommer nästa år.Barbro försöker att få det att framstå somatt människor kommer att ramla ut ur arbetslöshets-försäkringen . Det förslag som finns innebäratt ingen kommer att passera den bortre parentesenförrän tidigast . Då tycker jag att man kan på sig när propositionenläggs fram där man klargör vad som skall gälla efterden bortre parentesen.Per sade att man investerar för att göra avmed folk. Det verkar nästan som att äremot att man rationaliserar och gör det effektivare attproducera saker och ting i . Det är oerhörtviktigt för att man skall klara konkurrensen med andraländer.Nu klubbar herr talmannen igen, och jag har gjortav med mina i jämförelse med de . Jag tycker att man har gjort en snedfördelning från presidiet.Anf. 28 ():Herr talman! Först en kommentar till . Jag sade inte i mitt tidigare inlägg att man skulleha riskkapitalavdrag. Jag talade om småföretagensriskkapitalförsörjning. Den kan lösas på olika sätt,och vi har från redovisat i motioner hur vitycker att riskkapitalförsörjningen skall förbättras förde mindre företagen.Hans Andersson sade tidigare att han är en seriösdebattör i dessa sammanhang. Men i nästa inläggförsökte han förneka att det fanns ett samband mellansanering av statens finanser och sänkta räntor i Sveri-ge. Där försvann allt intryck av seriositet från HansAndersson sida.Det som är mest frapperande när man tittar på deolika budgetförslagen på de utgiftsområden vi nudiskuterar, 13 och 14, är de mycket kraftiga neddrag-ningar som görs av , ochKristdemokraterna, och som har diskuteratshär. Man motiverar det med att den politik som manföreträder på andra områden skall leda till att flermänniskor kommer i jobb, och därmed minskar beho-vet av a-kassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Tyvärr är inte detta trovärdigt. Tyvärr är arbets-marknadssituationen sådan att vi även under 1997behöver de anvisade resurserna. Det finns kanske istället anledning att fundera på hur de skall räcka.Men det finns inga ytterligare resurser att tilldeladessa utgiftsområden. Däremot finns det anledningnär vi i det fortsatta utskottsarbetet kommer in påsakbehandlingen att fundera på hur vi skall användade tillgängliga resurser som finns.Det finns en välgrundad anledning att ta sig enfunderare på den konflikt som finns när det gällerAMS mål. Det finns en konflikt mellan kvantitet ochkvalitet i åtgärderna. Det har också berörts i debatten.Vi återkommer till det. Jag tror det finns anledning attfå en annan tyngdpunktsförskjutning i de målbe-skrivningarna.ForskningAnf. 29 (m):Herr talman! möjligheter till utvecklingde närmaste åren står och faller med vår förmåga atthävda och utveckla kunskap och kompetens i tuffinternationell konkurrens. Industrins konkurrenskraftoch tillväxt avgörs i stor utsträckning av företagenskunskap, kompetens och förmåga till förnyelse. Pro-dukters och systems kunskapsinnehåll ökar. Det inne-bär att betydelsen av forskningspolitiken också ökar.Det är i detta perspektiv mer eller mindre obe-gripligt att den socialdemokratiska regeringen kunnathamna så fel när det gäller forskningen som i förelig-gande budgetförslag. De föreslagna nedskärningarnapå forskningen är exempellös felprioritering. Attspara på forskning - och då främst den med naturve-tenskaplig och teknisk inriktning - innebär att under-gräva utvecklingsmöjligheterna för vår viktigasteindustri. På vilket sätt tror ni socialdemokrater att detskall bidra till nya jobb, ökad tillväxt och välfärd?Regeringen föreslår en dramatisk ned-skärning av anslagen till svensk forskning. förlorar 340 miljoner, dvs. nästan 15 %.Tillsammans med de besparingar som föreslås inommiljöforskningen och den forskning som stöds avNUTEK uppgår besparingarna till närmare 1 miljardkronor. Detta får omedelbar effekt. Forskningsprojektmåste läggas ned, och forskare får söka andra uppgif-ter.Att välutbildade och kunniga människor får lämnasina jobb är en allvarlig sak. Men i det här fallet ärinte olyckan främst personlig för de berörda utan ettproblem för vår gemensamma utveckling. De forsk-ningsprojekt som vi talar om är noga prövade ochfyller mycket högt ställda krav på kvalitet och rele-vans. När sådana projekt avbryts förloras kunskapsom finns men också kunskap som kan komma. Det ärett slöseri med satsade resurser, och det tydliggör attSocialdemokraterna tappat insikten om de tidspers-pektiv som måste finnas i forskningssammanhang. Niriver broar för framtiden när man i andra länder villbygga nya.Men vi riskerar inte bara att tappa kunskap utanockså människor som kan ge nya möjligheter förSverige. Unga forskarstuderande och forskare vanavid att arbeta i en internationell miljö kommer natur-ligtvis att söka sig dit möjligheterna är större. Meddem följer också de stora företagens forskning, som ärberoende av forskarnas kunskap.Anser ni socialdemokrater att vi har råd att inte tavara på den kompetens som utbildats och verkar iSverige? Av vilket skäl skall vi slumpa ut en av våraallra viktigaste tillgångar på exportmarknaden? Jagvet att utbildningsministern - om han nu kommer, hanstår på talarlistan - eller kommeratt påstå att vi moderater överdriver och hänvisar tillatt medel från de fristående forskningsstiftelser-na skall kompensera neddragningarna. På samma sätthar , hans statssekreterare och andra an-svariga konsekvent viftat bort de invändningar, frågoroch önskemål om rådrum som framförts från mångaolika håll.Jag tycker att utbildningsministern skall vara karlatt stå för sina förslag. Det går inte att ena dagen sägaatt stiftelserna ändamål inte skall ändras för att nästadag tala om att de nya styrelserna skall kompenserabesparingar motsvarande 1 miljard. Den ommöbleringsom regeringen planerar innebär rent mänskligt attstiftelserna inte har någrasom helst möjligheter att lösa uppgiften.Men även när de nya styrelserna har kommit igång med sitt arbete finns det svårigheter. Det står: del av de grundforskningsprojekt som finansierasav forskningsråden passar inte in i stiftelsernas ellerEU:s program och har därför ingen möjlighet att fåmedel från dessa. Det skriver 209 professorer ochrader av andra forskare i en skrivelse som vi har fåttfrån . Precis så är det. Det gårinte att göra den raka överföring som socialdemokra-terna hänvisar till.Vi moderater har i vårt valt att budgetalternativ attäven fortsättningsvis satsa på forskningen. De avregeringen föreslagna neddragningarna på de statligaforskningsanslagen avvisas. Därtill kommer att vimotsätter oss förändringar av de fristående forsk-ningsstiftelserna.Herr talman! Vi moderater har tidigare här i riks-dagen efterlyst en konsekvensanalys av budgetförsla-get när det gäller forskningen. Vi menar att alla parti-er borde vara intresserade av att sakligt utreda frågorom omfattningen av och inriktningen på de projektsom nu riskerar nedläggning. Vi anser att det är riks-dagens skyldighet att kartlägga och bedöma utveck-lingen och se vilka initiativ som kan tas för att minskade negativa effekterna av besparingarna och andrakursändringar inom forskningspolitiken.Moderaterna, därför till utbildningsutskottet en begä-ran om en offentlig hearing med forskningsråden,berörda forskningsstiftelser, och andra samtrepresentanter för universiteten. Vidare föreslår vi ettsärskilt uppdrag till revisorer om engranskning av situationen för unga forskarna, kvinnli-ga forskare och forskarstuderanden samt forsknings-projekt där högskolor och företag samverkar.Alla dessa grupper kommer att påverkas, och oroni dag är mycket stor inför det beslut som vi skall fattaom budgeten. Det är min förhoppning att vi från olikahåll i utbildningsutskottet skall kunna enas om bety-delsen av att noga utvärdera, följa och pröva vad somsker på forskningens område, även om jag naturligtvishoppas att , även om det är i elfte timmen,skall göra de nödvändiga omprioriteringar som be-hövs för att vi skall kunna bygga broar för framtiden.Anf. 30 ():Herr talman! slår vakt om mångfaldeni forskningsfinansieringen och avvisar regeringensförsök att ta kontroll över forskningsstiftelserna. Vianser att det är fel att den socialdemokratiska rege-ringen ser forskningen som ett besparingsobjekt där-för att den förra regeringen överförde löntagarfonds-medel till forskningen.Vi tillför forskningsråden medel, så att den allvar-ligaste delen av regeringens neddragning kan undvi-kas, nämligen besparingen på grundforskningen.Vi värnar systemet med målstyrning av universitetoch högskolor och säger därför också nej till förslagetatt dra in överskottsmedel från högskolorna.Av de medel som tillförs de nya högskolornaprioriterar vi högskolelärarnas forskarutbildning.Utgångspunkten för ytterligare resurser är naturligtvisatt forskningen där bedöms med samma måttstocksom annan forskning, dvs. universitets- och fakultets-forskning.Vårt mål är 2 500 doktorandtjänster som ett led iett program för att öka antalet doktorsexamina fråndagens 1 500 per år.Vi anser att fler kvinnor och fler män, dvs. jäm-ställdhet i forskningen, är en kvalitetsfråga. Vi stöderalla de förslag som regeringen lägger fram för att nådenna kvalitet.Vi avvisar däremot regeringens allmänna riktlinjerför forskning, eftersom vi anser att det "nyttobegrepp"som används stöter bort kvalitetsargument. Vi anserockså att begreppet nytta inte definieras entydigt ochalltså kan tjäna syften som inte överensstämmer meddemokratiska värderingar. Forskningen skall för sä-kerhets skull vara fri, eftersom den kan missbrukas.Men låt mig ändå för tydlighetens skull säga att detäven för folkpartister är självklart att vi inte har någotemot att forskning är samhällsnyttig och att det ärmycket bra och livsnödvändigt för att resulta-ten används praktiskt.