prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Men vi tycker att det är helt fel att stop-pa in de andra under samma hatt.Jag hoppas att lyssnar på mig,fastän har satt sig bredvid honom.Vet att Östasiatiska, på grund av attde tillhör Statens konstmuseer, har följande verksam-heter tillsammans med : administra-tion av depostitioner av vandringsutställningar, för-valtning och personalavdelning, fotografer, tekniker,vaktmästare, registrator, postutkörning, telefonväxel,papperskonservator, transport, driftsansvar m.m. ochbevakning, som är mycket dyrt. Därtill kommer sam-arbete mellan affärerna.Detta måste Östasiatiska betala för om de hamnarunder en annan hatt. Det är kostnader som kommer attbelasta kulturbudgeten, eftersom de inte kan begäraatt få pengarna från . För det menar väl inteJohan ? De måste betala Nationalmuseumför dessa tjänster när de inte tillhör samma organisa-tion. Sådana är ju reglerna. Det är en av anledningar-na. Men när vi har fört fram detta har vi inte vunnitnågot gehör för det. Undra på att vi fortsätter att frågaMarita vad hon avser!Anf. 214 () replik:Fru talman! Vi har också riktat kritik mot sättet atthantera den här frågan. Också jag själv har varit kri-tisk. Det finns säkert en lång rad problem som nu får behandla. vet säkert oändligt mycket mer än jag om olikakomplikationer av den typen som hon beskrev.Men läget är nu sådant att det satts stopp för flyt-ten av dessa museer genom en uppgörelse mellanVänsterpartiet och Socialdemokraterna. Vi vill inte haalla era saker, ! Det är jättefinasaker och långa underjordiska hyllmeter, men viskulle aldrig klara att använda alla de sakerna. Dethandlar inte om det. Och nog måste man kunna se tillatt maximalt med pengar i den nya gemensammabudgeten går till själva verksamheten. De administra-tiva problemen måste kunna hanteras. Det kan intevara så att olika gamla komplikationer inte går att lösa- om viljan att lösa sådana problem verkligen finns påalla håll. Det får kommittén titta närmare på.Anf. 215 ()replik:Fru talman! Blanda inte äpplen och päron, JohanLönnroth! Detta är en kostnad som skall betalas. Detgäller inte några administrativa problem. Frakter ochutlåning av föremål - kanske till eller någonannanstans - är sådant som kostar pengar. Sedan mintid i SKM vet jag vad bevakningen kostar. 16 miljo-ner, tror jag att det var, bara för ochSKM. Det är pengar, det också.Jag är ofta kritisk mot riksmediernas sätt att fram-föra saker, särskilt när det gäller personer. Men härmåste jag säga att de har lyssnat mer på personalenoch experterna på respektive museum än vad MaritaUlvskog gjorde innan hon kom med den här proposi-tionen. Då hade hon inte lyssnat på dem alls.Det är märkligt att partimotion varenig med alla övriga fem partier. Sex partier var enigaom att flytten inte var bra för gemensammamuseiväsen, utan det var enbart ett socialdemokratisktförslag. Sedan har ni svängt, och genom att se ochlyssna till ert kroppsspråk och andra språk i korrido-rerna har jag kunnat ana hur detta gått till. Men det ärer sak, och det får ni stå för. Ni ha lämnat er partimo-tion, och det beklagar jag.Anf. 216 () replik:Fru talman! Nej, vi har inte lämnat vår partimo-tion. Det eniga gruppbeslut vi fattade var att vi skulleställa upp på en lösning under förutsättning att denvar förenlig med vårt partimotion. Den innebar att viinte ville ha museerna flyttade till . Däremotsade vi ja till samordningen mellan museerna.Sedan vill jag säga ett par ord om medierna. Vissthar medierna lyssnat på personal vid museerna iStockholm. De har också speglat en del ganska hårre-sande uttalanden från olika företrädare för både mu-seer och andra. Jag kan nämna vad Nobelstiftelsernsförre ordförande sade om kulturministern. Jag tänkerinte älta det. Men det olyckliga, så långt jag har kun-nat följa riksmedierna, är att väldigt få har gett sig nedtill och frågat t.ex. dem som arbetar påEtnografiska i . Vad tycker de? Vilka idéerfinns i om det nya ?Mycket litet av detta har speglats jämfört med olikahårresande uttalanden på riksnivå av olika potentater iStockholm.Anf. 217 () replik:Fru talman! Jag undrar vad det är för uppgörelsesom talar om. I det pressmeddelandesom sände ut sadehon att det förslag som förs fram i kulturpropositionenhar accepterats fullt ut. Det står ingenting om någonuppgörelse med . Så säger att vi inte skall lyssna på kulturministern, men detgör vi. Det är ju ändå regeringen som bestämmer.Det här handlar inte om samordning av administ-ration, som tycks tro. Vi skall ju fattaett beslut om någon timme. Jag undrar varför JohanLönnroth och anser att det är så viktigtatt fatta ett beslut om att överföra administrationfrån tre väl fungerande museienheter i tillatt bygga upp en ny admnistration och ett nytt cent-ralmuseum i ? Det kallar cent-ralisering, inte decentralisering.För oss är det inte antingen-eller, utan för oss ärdet både-och. Vi välkomnar en diskussion kring idénom ett . Precis som vi skriver ivår reservation tycker vi att det är en mycket spän-nande, kreativ och utvecklande idé. Därför vill vi tillsätter en utredning för att förutsättningslösttillsammans diskutera den här häftiga idén.Anf. 218 () replik:Fru talman! Det är möjligt att kulturministern ochKulturdepartementet hade ett behov av att säga attförslaget i grunden är propositionens. Jag struntarärligt talat litet i det. Det väsentliga är det pressmed-delande som lämnades ut av ochCharlotta när det jag kallar för uppgörelsen var klar.Ewa frågade varför det är så bråttom. Dethär är helt enkelt någonting som vi som stöder idén ärmycket ivriga att komma i gång med. Det är en lång-varig och svår process. Vi måste hitta lokaler ochhitta alla eldsjälar som verkligen vill jobba med detta.Ett slags depression har spritt sig på en del museeri eftersom man har haft så oerhört storaekonomiska problem. Det gäller också vissa universi-tetsinstitutioner och invandrarorganisationer i Göte-borg, som brinner av lust att komma i gång med dethär nya och positiva. Därför skall vi fatta beslutet ,och vi kommer att fatta det.Jag hoppas att också , när hon harlidit nederlaget i voteringen, kommer att vara medoch jobba positivt för detta.Anf. 219 () replik:Fru talman! Självfallet kommer vi att göra det.Men vi kan inte strunta i vad ministern säger, vilkettydligen och kan göra.Vi måste utgå från att det hon säger är sanning, och ipressmeddelandet talar hon inte omnågon uppgörelse med , utan hon skri-ver att propositionen kommer att gå igenom fullt ut.Vi i är också ivriga, men förutsätterden här ivern för del att man buntarihop tre museer i och bygger upp en cent-raladministration? Är en sådan centralisering en förut-sättning för er iver?Anf. 220 () replik:Fru talman! Jag har samtalat bl.a. med chefen förMedelhavsmuseet just om de här problemen, och vivar tämligen överens om att nästan alla de här prak-tiska besluten om löner, personalpolitik och så rim-ligtvis kommer att ligga kvar på den lokala nivån. Vivill inte ha någon väldig administrativ apparat, utandet handlar om samordning av forskning, utbyte avolika utställningar, osv. Det är sådant som behövernågon sorts nationell ledning.Det kanske är så att har litet störrerespekt för ministrar än vad jag har. råkar det varaså att jag i och för sig är en stor beundrare av kultur-ministern. I det här fallet har hon kanske varit såträngd av alla gamla högergökar som hoppar upp ochner och skäller på henne och kallar henne för gammalbolsjevik att hon också har slagit över. Jag har ändåframför allt respekt för denna riksdag, och dennariksdag kommer att fatta ett beslut som delvis avvikerfrån det förslag som kulturministern lade fram. Det ärnyttigt och bra att ministrar lär sig att det är vi här iriksdagen som fattar besluten. Det är inte ministrarnaoch vad de säger som är avgörande, utan det är vi somskall tala om vad som gäller. Vi skall dessutom fåtillbaka frågan.Till sist: Det är bra att säger att honfr.o.m. nu skall börja jobba för det här. Jag tar migfriheten att tolka det som att hon också tänker slutaälta vad sade.Anf. 221 ():Fru talman! debatterar vi den framtida kul-turpolitiken. Debatten har handlat omde centrala museerna, men jag avser att beröra i hu-vudsak två andra frågor. Jag avser i huvudsak att ägnamig åt allmänna samlingslokaler och icke-statligakulturlokaler. Det är ju oftast mötesplatser för demänniskor som bor utanför storstadsområden och intehar så gott om valmöjligheter vad gäller möten medkulturen i form av teater, konst, dans, museibesök,film, m.m. Vad jag åsyftar är tillgången till allmännasamlingslokaler. För många sker det första kulturmö-tet ofta i en bygdegård, ett Folkets hus eller någonannan allmän samlingslokal. Jag vill i detta samman-hang också nämna de s.k. icke-statliga kulturlokaler-na, som också utgör en sådan mötesplats i hela landet.Fru talman! Det är av stor omsorg som majoriteteni utskottet nu har slagit fast att vi skall fortsätta bidratill att resurser skall finnas till såväl ny-byggnad som om- och tillbyggnad av sådana här loka-ler. budget anvisas de här två slagen avlokaler . Förvisso inträffar en spe-ciell situation detta år, alltså , i ochmed att vi nu byter till ett system med rambudget, somegentligen inte får överskridas. Mest utsatt har då denbudgetpost som berör icke-statliga kulturlokaler bli-vit. Utskottet har från inhämtat besked omvilka beslutade objekt som kan färdigställas 1996samt vad som är beslutat . Ut-skottsmajoriteten har utifrån redovisningbeslutat att föreslå att hos regeringen påtaladen uppkomna situationen och på så sätt beordraregeringen att klara ut de åtaganden som gjorts i redanfattade beslut inom det gamla budgetsystemet, vilket ipraktiken betyder att någon form av tilläggsbudgetmåste komma till , förutom ett överskri-dande av anslaget . Det här måste man göraför att det senast skall finnas utrymme förnya projekt.I detta sammanhang kan också omnämnas den ut-redning som skall göra tillsammans medKulturrådet och med utgångs-punkten att belysa det framtida behovet av stödformenoch om den eventuellt behöver förändras ytterligare.Fru talman! har i reservation 52spenderat 15 miljoner mer än budgetförslaget vadavser anslaget till icke-statliga kulturlokaler. Jag av-styrker detta, då nu utskottet i princip ber regeringenåterkomma med tilläggsbudget vad avser av Boverketredan beslutade objekt, vilket torde överstiga detbelopp som föreslår.Fru talman! Genom utskottsmajoritetens beslut,som föreslås att antas av , ser jag medtillförsikt att vi kan vidmakthålla och öka antaletmötesplatser för kultur i hela landet. Den vilja somorganisationer och föreningar m.fl. visar i och med demånga nya objekt som anmäls till , där dehär intressenterna också redovisar en finansiering,garanterar mångfalden av dessa mötesplatser i helalandet. Kulturen har också en stor sysselsättningsska-pande kraft, både hos byggnadsarbetare, när dessakulturlokaler byggs om eller nybyggs, och lika mycketeller långsiktigt kanske ännu mer för kulturarbetarnasom möter människorna i de här lokalerna.Fru talman! Vi börjar ju nu närma oss julen. Jagvill då berätta en liten historia om hur en liten by,Lövnäs, i min egen kommun skall fira julen. Byn harbeslutat att fira en gemensam jul i sin bystuga medalla de gamla jultraditionerna. Man har också bjuditin en busslast tyska gäster, som tillsammans medbyborna skall få uppleva en typisk svensk jul, medalla våra traditioner: dans kring granen, tomtens be-sök, den svenska julmaten lagad i bystugans kök,slädfärd till julottan på juldagsmorgonen - ocksåjulottan hålls naturligtvis i bystugan. Samlingslokaleni byn är bystugan, och den är träffpunkten där alltsker: julfesten för barnen, julkonserten, nyårsrevyn,bordtennis och innebandy, författarkvällar, studiecirk-lar, filmföreställningar. Hur skall allt detta kunna skeom man, som vissa föreslår, drar bort anslaget församlingslokalerna och icke-statliga kulturlokaler?Moderaterna föreslår ju i motionen Kr260 att hela dethär anslaget försvinner.Med detta vill jag bara önska er en mycket god juloch hoppas att ni överlever de fram tilljulaftonen. Jag hoppas att ni också kan besöka den härtypen av samlingslokaler, där mycket av kulturen ute ilandet sprids.Anf. 222 ():Fru talman! Det belopp som regeringen förväntasåterkomma med har till syfte att lösa det ytterst pin-samma i att det inte ens finns med till att täcka deredan beviljade projekten om dessa blir klara underdet här budgetåret. De 15 miljoner som vi föreslårutöver regeringens budget är för nya projekt. Vi vetalla här i salen att de här pengarna, precis som LeoPersson säger, har stor kulturell betydelse för helalandet. I regeringens proposition står det t.o.m. attpengarna har "avgörande betydelse". Jag förstår attLeo inte kan ta emot ytterligare 15 miljoner -även om han kanske innerst inne inte skulle viljatacka nej till dem - eftersom ni inte har finansieratdem utan satsar på andra saker i stället. Men trots detmåste respektera att vi gärna vill läggatill litet extra och vara glad för det.Anf. 223 ():Fru talman! De här 15 miljonernakom ju fram litet överraskande under behandlingen avutskottets betänkande, eftersom hadedem på en annan budgetpost från början. Det varalltså mycket enkelt för henne att lägga dem på denhär posten eftersom det är en mycket angelägenpunkt.I år har vi inte kunnat skaka fram mer pengar ände som föreligger, utöver den beställning till rege-ringen som utskottet ställer sig bakom att finansierade beslut som fattas under såväl 1996 som 1997 ochäven 1998, utifrån det gamla budgetsystemets regler.Därför tycker jag ändå att den lösning utskottet harkommit fram till är så bra att vi nu med tillförsikt kangå in i det nya budgetsystemet.Anf. 224 ():Fru talman! Detta är en lösning på en pinsam si-tuation som har uppkommit. Det är bra att man kanhitta lösningar, men detta är en dellösning. Det hadevarit möjligt även för andra partier att fördela ommedel inom budgetramen. Den möjligheten finns jufram till slutjusteringen. har gjort så, ochjag har yrkat bifall till de ytterligare 15 miljonerna, såatt nya projekt också kan beviljas.Anf. 225 ():Fru talman! Jag vill bara påminna om att jag ocksånämnde den speciella utredning där är in-blandat med uppdrag att titta för bl.a.icke-statliga kulturlokaler. Det här är säkert så ange-läget att det kommer att komma ett bra betänkandefrån den utredningen som vi kommer att ta ställningtill. Då får vi också förmodligen vara med och finan-siera detta, och se hur det skall ut i framtiden.Folkbildning, folkrörelser, idrott m.m.Anf. 226 ():Fru talman! Den största satsningen inom folk-bildningen i har varit folkskolan, som blevobligatorisk 1842. räknar man med attungefär hälften av alla vuxna svenskar kunde läsa.Men var läskunnigheten förvå-nansvärt hög i vårt land. Det pågår just nu forskningvid i som visar att väldigtmånga svenskar kunde läsa redan 100 år tidigare.Däremot var det sämre med skrivkunnigheten.Forskningsrådsnämnden beviljade just i går bidrag tilldenna forskning.I dag går alla, eller nästan alla, ungdomar i gym-nasieskolan. Det betyder att vi har en obligatorisknioårig grundskola som i praktiken egentligen ärtolvårig. Men gymnasieskolan brottas med mångaproblem. Vid de prov som genomförs i karaktärsäm-nena är det påfallande många som får underkänt.Detta gäller särskilt på de praktiska programmen, däröver hälften inte klarar godkänt på diagnostiska prov isvenska, engelska och matematik. På de teoretiskaprogrammen är det något bättre, men även där är detnästan hälften som får underkänt på prov i t.ex.svenska språket. Resultatet blir att många kommer attgå ut gymnasiet med underkänt i flera ämnen.Man kan förstås skylla på det nya betygssystemeteller på att lärarna tillämpar fel pedagogik, vilketskedde här i debatten som jaglyssnade till. Sedan finns ju alltid utvägen att sänkakraven, dvs. att det som är underkänt kan bligodkänt . Dessutom kan ju de som misslyck-as i gymnasiet komma tillbaka till vuxenutbildningennågra år senare.Den sistnämnda möjligheten har funnits mycketlänge. Man har klarat detta när det har gällt en mindreandel av en årskull, men om hälften av dagens gym-nasister kräver vuxenutbildning blir deten övermäktig uppgift för samhället.Det är därför vi moderater aldrig kan ge avkall påkvaliteten i gymnasieskola och grundskola. Den skolasom alla svenska barn och ungdomar går i måste varaminst lika bra som skolan i andra jämförbara länder.Det är vår skyldighet att aldrig acceptera en skola sominte ger de kunskaper den är satt att ge. Det får inte blien uppgift för vuxenutbildning och folkbildning att geden utbildning som den kommunala skolan egentligenskall ge, men inte har klarat av.Fru talman! Det är nu Skolöversty-relsen lades ned. och gymnasieskolankommunaliserades och folkbildningen privatiserades.Det rådde stor osäkerhet om t.ex. folkhögskolan, ochtill vad den skulle höra. Är undervisningen där vux-enutbildning eller folkbildning? Det kan tyckas varaen onödig fråga i praktiken, men det gällde att hitta enorganisation där folkbildningen och folkhögskolanskulle höra hemma. Studieförbunden fanns inomfolkbildningen - det var aldrig ifrågasatt. Och så blevdet också för folkhögskolan, som hamnade underfolkbildningen. Det hadeden viktiga uppgiften att ta emot statsbidraget ochsedan fördela det till studieförbund och folkhögsko-lor.I proposition 1990/91:82 gavs klartecken tillFolkbildningsrådet. Dåvarande statsrådet skrev attreglerna för statsbidrag skulle vara enkla. När detgällde bidrag från landsting och kommuner, somunder var mycket omfattande, förklara-de han att han utgick från att bidragen från kommuneroch landsting skall vara minst av den omfattning devar då, och att de förändringar som föreslogs i denstatliga bidragsgivningen inte skulle medföra negativaeffekter inom detta område. Han förutsatte således attkommuner och landsting även i fortsättningen skulleta ett ansvar för finansieringen av folkbildningen.Vi vet alla att så inte har skett. Landstingen ger endast en bråkdel av vad de gav sedantill folkbildningen. på enfolkhögskola har i vissa fall blivit , eller ännumindre. Det som statsrådet förutsatte betyder i dagingenting. Statsrådet den gången hette skriver om detta med anledning av en folk-partimotion som tar upp att nogborde ändra bidragsgivningen en smula, med hänsynjust till att landstingen inte längre ger några bidrag atttala om. Principerna för statsbidraget lades fast vidriksmötet /91, säger utskottet. Det är den pro-position jag talade om som avses. Det är baradet att inte följer principerna.Min första fråga till , som inte ba-ra är ledamot av kulturutskottet utan också av , blir: Vilka initiativ har tagitsför att följa upp löfte till folkhögsko-lor och studieförbund?I budgetpropositionen talas det om 100 000 plat-ser inom vuxenutbildningen. Jag tror att det är fjärdegången man kan läsa om de här platserna i en propo-sition eller ett meddelande från regeringen. Jag harförsökt skaffa mig information om hur man förberedersig för att genomföra den här utbildningen i mitthemlän - . Det varierar förstås väldigtfrån kommun till kommun. Eftersom anslaget perplats är ungefär hälften av vad en gymnasieplats kos-tar har man t.ex. i sagt att lägstaantalet elever per grupp skall vara 20. Man har pre-liminärt sagt att det skall bli tio sådana kurser. Meningen av dessa kurser har fått 20 anmälningar,så det ser mörkt ut.Inom folkbildningen har vi moderater sagt att vivill prioritera folkhögskoleutbildningen. Vid hittillsgjorda utvärderingar av kurser för arbetslösa har folk-högskolan genomgående fått ett högt betyg av t.ex.AMS och inte minst av kursdeltagarna själva.Vad man glömmer är den kvalificerade yrkesut-bildningen, som jag tror måste få en rejäl renässans.Det har inte varit regeringens starka sida att ställa uppför den yrkesutbildning som ändå bevisligen äroöverträffad när det gäller att öka chanserna att få ettarbete.Nu har man i alla fall beslutat att starta en för-söksverksamhet i blygsam skala: 1 700 platser ,3 700 platser och 4 500 platser . Om detnu är så att hela denna stora satsning på vuxenutbild-ning orsakas av massarbetslösheten vore det lämpligtatt öka platsantalet inom yrkesutbildningen, därmånga bevisligen får ett arbete efter avslutad utbild-ning.Jag vill fråga : Finns det inte möj-lighet att plocka in fler av de här platserna till de100 000 som har diskuterats så mycket, och som finnsmed i betänkandet ?Hur skall man då informera svenska folket om alladessa utbildningsplatser? Jo, ett antal fackliga organi-sationer skall erhålla för uppsö-kande verksamhet. Men kriterierna för att få del avdessa pengar är så skickligt utformade att LO får detallra mesta. Jag har väldigt svårt att tänka mig attSveriges fiskares riksförbund kan komma i fråga förmer än ett mycket blygsamt belopp. Om LO får 20miljoner av det totala beloppet på 40 miljoner blir detprecis samma belopp som man skänker det socialde-mokratiska partiet. Man behöver inte vara särskiltkonspiratoriskt lagd för att inse sambandet.Jag tror inte att politikerföraktet blir mindre av ensådan anordning. Dessutom trodde jag som mångårigTCO-medlem att mitt fackförbund har ansvar även förarbetslösa kamrater utan att man för detta måste få ettextra bidrag. Och vilken uppsökande verksamhetkommer alla arbetslösa ungdomar att få del av genomombudsmän och andra i organisationer som de intesjälva är medlemmar i? Hundratusentals ungdomarhar ju gått direkt från skolan ut i arbetslöshet. De ärinte med i LO, LRF eller fiskares riksför-bund. De har inga ombudsmän.Det finns många utredningar och opinionsunder-sökningar om hur de arbetslösa ser på sin situation.En stor majoritet av alla arbetslösa ungdomar sägergenomgående, när de blir tillfrågade: Vi vill ha ettjobb. Kurser och utbildning i all ära, men det är ettjobb som vi vill ha även om det till en början är låglön och anställningen inte är fast. Detta är den verkligtstora utmaningen för oss.Anf. 227 MARGARETAANDERSSON (c):Fru talman! Folkbildningen är en typisk nordiskföreteelse. Från början var det ofta människor medkort utbildning och med små ekonomiska resursersom slöt sig samman i en studiecirkel. Många gångerlånade man böckerna från studieförbundsavdelning-ens lilla bibliotek, och helt plötsligt öppnade sig en nyvärld för dessa människor.Många är de människor som genom en folkhög-skolekurs skaffat sig förutsättningar för den fortsattautbildning de gått miste om i sin barndom på grund avsmå ekonomiska omständigheter. Barn från landsbyg-den och från arbetarhem i städerna hade sällan möj-lighet att få annan utbildning än den folkskolan er-bjöd. För dem av språngbrädan vidare ofta en folk-högskolekurs när de nått en något högre ålder.Även samlas många med kort utbild-ning i studiecirklar, och folkhögskolorna erbjuderutbildning till dem som av olika anledningar intekunde genomföra en hel utbildning under gymnasieå-ren. Här får dessa ungdomar en andra chans i livet.Dessutom lyckas de ofta bättre på grund av att folk-bildningen har en annan pedagogik än den vanligaskolan.Många invandrare har också fått möjlighet attkomma in i det svenska samhället via studieförbundoch folkhögskolor. Det har jag exempel på hemifrån.Jag känner flera som har upplevt fördelarna med attgå på folkhögskola när man inte är svensk från början.Det har gett dem en helt annan förståelse för svenskkultur och svenskt liv vad de kunnat få på något annatsätt. Därför är det viktigt att bidragen behålls på nuva-rande nivå och helst ökas i kommande budgetar.Från sida anser vi också att samlingslo-kalerna är en annan viktig faktor för att nå ut medkultur och bildning till alla människor. Dessa sam-lingslokaler finns över hela landet och fyller enmycket viktig funktion inte minst på landsbygden. Enort utan en samlingslokal, t.ex. en bygdegård, somfungerar bra har inget hjärta utan för en tynande till-varo.För att starta byalag och ta initiativ till att utvecklabygden behövs utrymme. Människor behöver en neu-tral plats att komma till för att diskutera sina gemen-samma problem. De förändrade regler för om- ochtillbyggnad som föreslås måste åtföljas av generösaövergångsregler.