prot · GJ0984 · 1996-04-23 00:00:00 — Sedan pågår det förberedelsearbe-ten och planförberedelser i myndigheterna, men det ärde beslut som är fattade i regering och riksdag somskall följas och ingenting annat.Jag kan förstå den oro som har kommit upp medanledning av att det i Kommunikationskommitténsdelbetänkande är avsatt ett mindre belopp till nyinves-teringar på vägnätet än i det gamla beslutet från 1993.Det är inte bara i den här oron harspritt sig, utan det gäller många delar av landet. Jagkan förstå och ha respekt för att det är på det sättet,men här är faktiskt ett arbete som pågår. Vi har enremisstid, och först gör vi ett ordentligt,sammanhållet ställningstagande till var vi skall priori-tera nyinvesteringar i förhållande till de stora behov vihar av underhålls- och trafiksäkerhetsåtgärder även iden här delen av vägnätet.Anf. 41 ()Fru talman! Jag har full förståelse för att man inteskall ingripa i pågående verksamhet när det gällerutredningar och annat. Då vill jag i stället fråga minis-tern så här: Är det ministerns bestämda mening attE 4:an måste ha motorvägsstandard genom hela Sve-rige och att det är så viktigt att det måste genomförasså fort det över huvud taget går?Anf. 42 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag ställer inte upp på att det måstevara motorväg bara för att en väg heter E 4, E 6 ellernågonting annat med E i början. Det är trafikens be-hov som skall avgöra exakt vilken standard det skallvara på just det avsnittet.Interpellationen handlar faktiskt inte om det. Denhandlar om ifall man skall svänga av ned motcentrala . Den saken tycker jag vi kan diskutera,men jag tror att vi nu skall ta död på det s.k. stråktän-kande som innebär att det automatiskt skall vara mo-torväg om en väg har ett E i beteckningen. Det kanjag inte ställa upp på. Men det skall vara bra standard,och är en prioriterad del av vägnätet i sydväst-ra Sverige.Anf. 43 ()Fru talman! Det kan jag hålla med om, och det ärlätt att göra det. på nämnda sträckning har ju såmycket trafik att det som ministern nämnde är ettmåste. Jag tror alltså att vi är ganska så överens.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1995/96:140 ominformationsteknikenAnf. 44 Kommunikationsminister ()Fru talman! Per har ställt frågor till stats-ministern avseende regeringens planer i fråga omutvecklingen av informationstekniken.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Den förra regeringen uppmärksammade betydel-sen av att främja utvecklingen av den nya informa-tionstekniken och påbörjade ett förtjänstfullt arbete påområdet, bl.a. genom att tillsätta en särskild IT-kommission.Den nya regeringen har självfallet tagit vara pådetta arbete, men vi har också identifierat ett antalfrågeställningar av betydelse för den fortsatta utveck-lingen och integreringen av informationstekniken ivårt samhälle.I omvandlingen från ett utpräglat industrisamhälletill ett mer informations- och kunskapsinriktat samhäl-le öppnar IT-utvecklingen stora möjligheter för Sveri-ge. Med en bred och effektiv användning av IT inomdet privata näringslivet och inom den offentliga sek-torn ökar vår konkurrenskraft. Den nya teknikenminskar avstånden, vilket innebär att landets olikaregioner får mera jämlika förhållanden.Men vi får inte bli fartblinda av de möjlighetersom IT ger. När Per i förklenande ordalagtalar om att IT-arbetet har gått in i en lugnare fas serjag detta som något positivt. Vi skall inte rusa i vägoch tro att vi är "den globala utvecklingens absolutaspjutspets" utan att ha gjort klart för oss vad vi menarmed de fina orden. Vi måste också vara uppmärk-samma så att vi inte skapar ett tudelat samhälle - desom har kunskap och tillgång till den nya teknikenoch de som inte har det. Vi måste försäkra oss om attalla medborgare och alla regioner har tillgång till dennya tekniken. I detta arbete måste alla delta: stat,kommun, landsting, näringsliv, arbetsmarknadensparter m.fl. Vi måste ta hänsyn till de säker-hets- och sårbarhetsaspekter som ett ökat IT-beroendeger upphov till.I den framlagda IT-propositionen(prop. 1995/96:125) har regeringen lagt fram en stra-tegi för fortsatt framgångsrika väg in i in-formations- och kunskapssamhället.I propositionen finns ett förslag till handlingspro-gram där staten prioriterar insatser på utbildningsom-rådet, på rättsområdet och inom samhällets informa-tionsförsörjning.Utbildningen skall inriktas på ett livslångt lärande.Detta sker genom en IT-strategi på alla utbildningsni-våer: alltifrån skolan och vuxenutbildningen, överarbetsmarknadsutbildning och kompetensutvecklingpå arbetsplatser, till högre utbildning och forskning.Regeringen anser vidare att varje kommun börupprätta en IT-strategi för skolan som är i samklangmed kommunens övergripande IT-strategi. Vi avserockså att stärka insatserna för lärarutbildningarna.Skolverket och skall få i uppdrag attutveckla ett informationssystem som skall stimuleraframväxten av IT-baserade läromedel, s.k. läromedier.Vi måste också anpassa lagstiftningen så att dennya tekniken kan bli det goda verktyg vi vill att denskall vara. Målsättningen är att vi skall hagenomfört nödvändiga författningsändringar inom deprioriterade rättsområdena integritetsskydd, elektro-nisk dokumenthantering i offentlig förvaltning, upp-hovsrätt, reglering av distansarbete och telelagen. Minförhoppning är att vi kan klara av det mesta av dessaanpassningar på än kortare tid.I IT-strategin är infrastrukturen självklart viktig.Vi skall ha en hög tillgänglighet till basinformation,och den skall vara tillväxtbefrämjande. Detta skergenom en integrerad utveckling avIT/telekommunikationer och fysiska transporter, enöversyn av telelagen och en förbättrad tillgänglighettill och kvalitet i offentliga grunddatabaser.Slutligen vill jag nämna att IT-kommissionensuppgift är dels att vara rådgivande åt regeringen iövergripande och strategiska frågor på IT-området,dels att vara pådrivande och kunskapsspridande påområdet. Beroende på utfallet av behand-ling av IT-propositionen kan det bli aktuellt med enviss revidering av uppdrag.Anf. 45 ()Fru talman! Jag har begärt ordet därför att jagtycker att Per interpellation är intressant. Denhar också litet grand en filosofisk karaktär. Jag harnågra frågor till Per och hoppas på ett förtyd-ligande. I väntan på att Per kommer till kam-maren kan jag kanske ställa några frågor till kommu-nikationsministern. En del av frågorna är litet all-mängiltiga. Dessutom är det här ett ämne som intres-serar många, kanske framför allt ungdomar.Det är några skrivningar i interpellationen som jagtänkte ta upp. Per säger att de förslag somregeringen presenterat är knappast ägnade att brytaden negativa trenden vad gäller ställning påinformationsteknikområdet. Jag undrar vad PerUnckel menar med det. Jag uppfattar inte att det är ennegativ trend på informationsteknikområdet i Sverige.Snarare är det nog tvärtom. är väl ett av dedatatätaste länderna i världen. Problemet i vårt sam-hälle är nog inte att vi har för litet datakraft. Snarareanvänder vi den kanske inte fullt ut eller på bästa sätt.Vidare önskar Per enligt interpellationenatt sådana åtgärder vidtas som är ägnade att göra detsvenska samhället så flexibelt och dynamiskt att detkan ta till vara de möjligheter som informationstekni-ken erbjuder. Jag undrar vad som avses med det somsägs i den meningen.Eftersom Per nu har kommit till kamma-ren upprepar jag den senaste frågan. Vad menar alltsåinterpellanten med det som sägs om att åtgärder måstevidtas som är ägnade att göra det svenska samhället såflexibelt och dynamiskt att det kan ta till vara de möj-ligheter som informationstekniken erbjuder? Jag vetinte riktigt vad som menas med detta.Litet senare i interpellationen säger attdet inte är först och främst de tekniska förändringarnasom är intressanta när det gäller den nya informations-tekniken, utan det rör de mest grundläggande ekono-miska och sociala strukturerna i samhället. Vilkenvision har Per i det fallet? Vad handlar detegentligen om där?Jag tror, och det står att läsa om i IT-propositionen, att den nya tekniken kan vara struktur-omvandlande av samhället - den kan förändra vårtsamhälle. Frågan är då: På vilket sätt? Man kan jutänka sig att det går åt flera håll. Det kan ju gå i nega-tiv riktning, som kommunikationsminstern nämner isitt svar. Det kan alltså öka utanförskapet, så att vi fårett tudelat samhälle där några inte hinner med i densnabba utvecklingen. Men man kan också tänka sigden förändring som vi från vår sida vill se, nämligenatt arbetstiden kortas och att vi utnyttjartekniken där. Vi ändrar alltså på normalarbetsdagenoch påbörjar en strukturomvandling avsamhället. Därmed utnyttjas tekniken och det blirutrymme för, som det sägs här, det livslånga lärandet.Det gäller alltså bättre möjligheter till fritid, utbild-ning och fri verksamhet.Anf. 46 TALMANNENNu har Per ordet. Får jag erinra om att så-väl ledamöter som regeringens företrädare får varaberedda på att frågor kan ta både kortare och längretid än man från början kan läsa sig till.Anf. 47 PER ()Fru talman! Det är säkerligen ett alldeles korrektpåpekande.Får jag tacka kommunikationsministern för svaret,som jag gudskelov haft möjlighet att läsa innan detavgas och därför vet vad det innehöll.Jag är inte riktigt övertygad av det svar som kom-munikationsministern avger att hon till fullo inserdynamiken i den informationsteknikutveckling somSverige befinner sig mitt uppe i.Dessutom tror jag att man gör klokt i att inse att in-formationstekniken i sig inte är den enda faktor somjust nu dramatiskt är på väg att omvandla villkoren förmänskligt och industriellt liv. Tillsammans med denverkar också den glada och välkomna seger sommarknadsekonomin uppenbarligen nu vinner i landefter land världen över liksom globaliseringen avekonomin.Många ser informationsteknikutvecklingen till-sammans med det jag nämnde som ett slagsparallell till det som inträffade när ångan ochångmaskinen tog över de industriella processerna på1800-talet. De här tillsammantagna effekterna, frutalman, leder till många olika konsekvenser, men bl.a.en som jag ber kommunikationsministern särskiltnotera: Omvandlingshastigheten i våra samhällentilltar nu mycket raskt.Det som var sant och vist för någon tid sedan ärinte sant och vist , vilket i sin tur ställer mycketdramatiska krav inte först och främst på informations-teknikstrategier, utan på strategier för att vårt samhäl-le totaliter skall ha förmågan att dra nytta av den nyaomvandlingshastighetens alla möjligheter.På den punkten skulle jag vilja fråga kommunika-tionsministern om hon har några kommentarer till hurdet svenska samhället i stort, givet detta, är rustat föratt dra nytta av det goda som den nya tekniken blandmycket annat för med sig. Jag skulle för min del varaberedd att pröva hypotesen att det svenska samhällethar mycket påtagliga brister i de här hänseendena,eftersom vi dess värre är ett bland någraav de mest överreglerade samhällena på jorden. Över-reglerade samhällen får extrema svårigheter att dranytta av den finmaskiga samhällsutveckling i mångavarierade former som bl.a. är informationsteknikenssignum.Det var egentligen min första fråga till kommuni-kationsministern. Utifrån det svar hon har givit trorjag att hon behöver öka tempot i de här hänseendenaom hon skall kunna bidra till att det svenska samhällethar en möjlighet att dra nytta av allt det som er-bjuds.Det andra jag skulle vilja kommentera i svarethandlar just om tempot. Kommunikationsministernsäger litet överslätande, ja, talar i nästan raljanta orda-lag - om jag minns formuleringen rätt - om att densocialdemokratiska regeringens informationsteknikar-bete har gått in i en lugnare fas. Det var den förre IT-ministern formulering med syfte på denförra regeringens ambitioner på det här området.Gentemot detta vill jag gärna kontrastera det somSveriges tekniska attachéer skriver i en rapport tillInes Uusmanns regering, utifrån utgångspunkten attSverige borde tillhöra världens främsta IT-nationer:Då måste öka tempot.Jag tror att detta är viktigt att minnas. Inte nogmed att informationstekniken i sig finns i en världstadd i snabb omvandling. Den hjälper själv till medden snabba omvandlingen. De länder som inte ärberedda att säga: Vi vill ligga i den absoluta frontenoch vara beredda att dra slutsatser av detta, de länder-na kommer att halka efter och ty följande förvägrasina medborgare tillgång till åtskilligt av det goda somden nya informationstekniken för med sig.Min önskan till kommunikationsministern är alltsåatt sluta att ta det lugnt och höja ambitioner.Anf. 48 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tror att detta handlar litet grandom hur man ser informationstekniken. Jag tyckte attdet började så bra när Per sade att informa-tionstekniken är en av de saker som gör att vårt sam-hälle förändras. Jag tror att det är precis så. Det finnsen mängd olika saker som påverkar.Jag delar naturligtvis uppfattningen att det är enoerhört snabb omvandlingstakt i vårt land, men ocksåi världen i dess helhet. Skillnaden mellan mig och PerUnckel är att jag inte tror att vi löser problemen medatt avreglera totalt sett. De generella förslagen somjag har läst i den motion som har avgivithandlar ju om det vanliga som alltidsäger: Förändra arbetsrätten och sänk skatterna, sålöser det sig. Så enkelt är det faktiskt inte.Det handlar ju om att vi nu skall ställa om oss. Detär detta som är det stora och svåra. När jag då ser attPer skriver i sin fråga att vi skall vara världs-ledande i fråga om informationstekniken blir jag litetförskräckt. Att vara världsledande i fråga om infor-mationstekniken, vad betyder det egentligen för nå-gonting? Vi vill ju att totalt sett skall vara detbästa landet att leva i. Då skall vi använda också dethär verktyget, för informationsteknik är ju ett verktygsom vi skall använda i den nya tiden.Att släppa på regelsystem och sådant kan låta siggöras, vi skall vara flexibla, men ingen kommer attdigitalisera kulturarvet. Ingen, om vi inte har någranationella intressen som står bakom, kommer attbygga upp de grunddatabaser som vi behöver för attanvända informationstekniken. Det är det som är detstora och svåra, att ställa om hela samhället, inklusiveatt vi, oavsett kön, oavsett tidigare utbildning, måstelära oss att använda det nya verktyget.Ett exempel på detta är att Internetanslutningenökar. Man kan säga att det är en boom i vårt land.Internet kommer från början i och för sig inte från enöppen marknad utan från försvarsindustrin och i vårtland mycket via Sunnet. börjar man säga: Det ärväl bra att vi har många Internetanvändare. Men In-ternetanvändarna börjar säga: Vad skall vi ha det härtill? Det var kanske inte så kul.Då kommer vi tillbaka till att vi måste användatekniken på det bästa sättet. Och detta tror jag att vikan göra mycket bättre i form av en konstruktiv dia-log och ett samarbete i hela landet än genom att vikonfronterar varandra.Anf. 49 PER ()Fru talman! Får jag bara rätta kommunikations-ministern på en punkt, nämligen att jag tycker attSverige skall vara världsledande i fråga om använd-ningen av informationstekniken, gärna i fråga ominformationstekniken i stort, men det är användningensom är det centrala.Jag delar kommunikationsministerns uppfattningom glädjen av dialog. Jag begriper bara inte vad dettastår i för motsatsställning till avreglering. Kommuni-kationsministern om någon måste veta vilken kraftsom har legat i avregleringen av den svenska tele-marknaden. Gudskelov att vi genomförde den och gjorde till ett föredöme ivärlden på detta område. Det är alltså viktigt medavreglering.Lika viktigt som det är med avreglering på tele-marknadsområdet är det med avreglering på alla and-ra områden. Det åstadkommer nämligen det viktigasteav allt, utrymme för den konkurrens och den initiativ-kraft som passar som hand i handske på informations-teknikens själva väsen.Fru talman! Om det någonsin har varit lämpligt attmed statliga metoder reglera fram framtiden, så är detsällsynt olämpligt att försöka sig på ett sådant expe-riment med något så mångfasetterat i sig som infor-mationsteknikanvändningen. Det är därför t.o.m.mycket stoiska socialister egentligen rätt kvickt drarsig tillbaka från sina reglerande ambitioner så snartinformationstekniken kommer på tal, därför att deinser att med informationstekniken krockar dessagamla visioner med verkligheten.Så, , ta ett gott råd: Närhelst detfinns möjlighet att avreglera, gör det! Varhelst detfinns en reglering kvar löper vi den potentiella riskenatt denna kommer att döda initiativkraft, kreativitetoch människors livsprojekt.Detta är min allmänna grundinställning. Överallt ivärlden där man har prövat på avreglering har dettasatt fart på dynamiken. Detta krävs i särskilt storutsträckning när det gäller informationstekniken.Detta om avregleringen. En sådan ambition, frutalman, står på intet sätt i någon motsatsställning tillatt det allmänna, t.ex. i egenskap av förvaltare avkulturarvet, har en viktig uppgift att fylla när det gäl-ler att göra det allmännas skatter tillgängliga förmänniskor i gemen. Men koncentrera då era insatserpå detta, där det allmänna har en exklusiv uppgift, ochlåt andra som sköter de tingen bättre klara uppgifternadär marknaden har större förutsättningar!Ett område där det allmänna har en alldeles sär-skilt exklusiv uppgift ligger i att säkerställa att denrättsliga regleringen är väl anpassad efter de nya vill-kor som informationstekniken anmäler. inte gammal i sitt nuvarande IT-ämbete, och jagskall därför inte klanka på henne när det gäller förhis-torien, men det är, som bör veta ochom uttrycket tillåts, en visa på stan hur illa den tidiga-re socialdemokratiska regeringen skött det helt centra-la område som gäller spelreglerna för den nya tekni-ken.Om det inte anses förmätet att ge kommunika-tionsministern ett råd till vill jag därför säga: Säker-ställ att de jurister som är satta att omforma dagenslagkomplex till den nya teknologins villkor får litetfart under fötterna, så att inte alltför många männi-skor, för att kunna göra sig hörda i informationstekni-kutvecklingen, ständigt tvingas leva på kanten av vadden nuvarande lagstiftningen medger!Anf. 50 ()Fru talman! Jag tyckte att det var en intressant in-terpellation, och jag hade trott att vi skulle få del avvisioner om vilket samhälle och vilken strukturom-vandling som Per har tänkt sig att informa-tionstekniken skulle innebära. Det är ovanligt att höramoderater diskutera samhället som sådant. Det gällerannars mest frågor om individen osv. Det var dettasom jag undrade om, men jag fick tyvärr inget svar.Vi fick i och för sig höra många vackra ord omhur viktigt, nödvändigt osv. det är med den tekniken,och det kan väl vara så. Min personliga uppfattning ärden att om samhället är demokratiskt, rättvist ochjämlikt, kommer också tekniken till bra användning.Min personliga vision är den att vi skall kunna använ-da tekniken exempelvis till att förkorta arbetstiden.Det är sant, som sade, att ångmaskinenförändrade samhället. Nya tekniker har en sådan dy-namik att de kan göra det. Men det kan också omväntvara så att samhället kan påverka tekniken, så att denkommer till användning på ett bra sätt. Det är imycket en fråga om politisk vilja. Vad vill vi göramed de nya verktygen? Vi har en mycket bra chans attgenomföra en rejäl strukturomvandling i samhället,vilket jag tror är önskvärt.Vi har kanske kört fast litet grand. Vi producerar mer av arbetslöshet och marginalisering, och viställer människor vid sidan om produktionsapparaten.Vi måste ta tag i det här. En av huvuduppgifterna äratt öka efterfrågan på arbetskraft. Där har den nyatekniken en nyckelroll.Anf. 51 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tycker naturligtvis att det ärmycket intressant att få goda råd från Per , ochdärför lyssnade jag så noggrant som jag förmådde tillhans råd. Men jag måste säga att det var litet grandsom gumman sade när hon klippte grisen: Det varmycket skrik för litet ull.Om man verkligen anstränger sig för att lyssna tillvad Per säger kommer man fram till följande:Vi har haft en avreglering på teleområdet, och vi skallavreglera också på alla andra samhällsområden - dåblir allting bra. Det är verkligen att förenkla det hela.Med anledning av talet om avreglering på teleom-rådet vill jag säga att vi faktiskt har en reglering påtelemarknaden. Jag ägnar mycken möda åt att försökafå mina medministrar i EU att förstå den svenskamodellen för reglering på telemarknaden. I väldigtmånga länder tycker man att vår, som vi kallar det,lätta reglering är alldeles för släpphänt. Det land somhar svårast för detta - trots att det kallar sig avreglerat- är , som är oerhört detaljinriktat. Viskall självklart ha regleringar, men på ett korrekt ochflexibelt sätt. Annars fungerar det faktiskt inte.Rådet att avreglera närhelst det finns möjlighet tilldet var något diffust, om jag skall tillåta mig att re-censera Per Unckel.Vad skall vi göra på den nationella nivån? Vilkenär statens roll i detta sammanhang? I den IT-proposition som regeringen har lagt fram har vi pekatpå ett antal prioriterade områden. Det handlar omutbildning, om det livslånga lärandet, om nationelladatabaser och om rättsordningen. Det är oerhört vä-sentligt att man funderar över hur anpassningen skallske. Vi har faktiskt ambitionen att det här skall gåganska är i detta sammanhang, men omdet går fortare, är det naturligtvis oerhört bra. Detmåste resoneras igenom hur man skall klara upphovs-rätten. Man måste klara en hel del via internationellaöverenskommelser om den rättsliga normeringen. på frågan om barnpornografi! I går manifrån vårt synsätt att denna är en naturlig fråga förtryckfriheten, och man säger att det som är oanstän-digt inte skall vara tillgängligt för barn ,inte heller när det kommer på IT.Dessa saker är inte alldeles lätta, och vi behöverfaktiskt ta det något grundligt, inte bara rusa i väg. Jagmenar att vi har kommit in i en något lugnare fas. Dethandlar om att ställa om samhället för att vi - jag troratt vi har samma uppfattning om detta - skall bli så-dana användare och tillämpare av den nya tekniken attvårt land blir bra både industriellt och för medborgar-na.Anf. 52 PER ()Fru talman! Visst hoppas jag att det rättsliga arbe-tet skall bedrivas med all tänkbar noggrannhet, menman skall inte förväxla noggrannhet med att dra be-nen efter sig.Två avslutande kommentarer. Den första handlarom avregleringen. Jag börjar misstänka att inte riktigt förstår dynamiken i det som avreg-lering egentligen handlar om. Om hon vill kalla avreg-lering för omreglering bjuder jag på detta, bara inne-börden är densamma, dvs. att släppa loss kreativitetoch konkurrens för att därigenom säkerställa att allagoda krafters intressen och möjligheter tas till vara.Låt mig bara påminna om ett par avavregleringens stora tidsepoker. Det var under tidenfrån 1800-talets mitt och fram till början av 1900-taletsom vi skapade grunden för de nya industrisamhälle-na. Det var - för att ge ett annat exempel - efterkrigs-tidens avreglering i som byggde upp Europaefter . Detta är två exempel på vadsom händer när man släpper fram alla de goda kraftersom regleringen tenderar att hålla tillbaka.När vi ser ut över världen på de länder somär framgångsrika, ekonomiskt och i andra hänseen-den, inklusive i introduktionen av den nya teknologin,säger en del att den nya tekniken och den nya världeninte går att reglera fram. Det går för snabbt, och denär för mångfasetterad. Det finns ingen bättre möjlig-het än att säkerställa att alla i fri konkurrens medvarandra får lämna sitt bidrag. Jag skulle önska attInes Uusmann insåg kraften i detta. Inser hon inte denkraften och är hon inte beredd att bejaka den, kommerde mycket lättrörliga kapitalströmmarna och denmycket lättrörliga tekniken att gå någon annanstans,och då står där med sin lugnare takt men utande kreativa konkurrensmöjligheterna.Jag har till slut blivit tillfrågad om min vision omframtiden när det gäller informationsteknikens an-vändning.