prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Men i motsats del andra partier här i kammaren vill vi finansierade förslag som vi ställer oss bakom, och det kan viinte med det statsfinansiella läge som är för närvaran-de i landet.Anf. 193 () replikFru talman! I stället för att inveckla mig i någramer debatter här skall jag be att få önska er alla entrevlig sommar och hälsar från . 194 () replikFru talman! Jag skall också begränsa mig. Men jagantar att står bakom de förslag somligger. Vi kanske från honom och kan få denoptimistiska prognos som jag efterlyste från AnitaJohansson. Hur många nya jobb tror ni att de skatte-förslag som ni nu står bakom kommer att ge?Anf. 195 () replikFru talman! Jag avstår från spekulationer i dethänseendet, för oaktat om jag eller någon annan görett uttalande i frågan blir det nämligen inget annat änspekulationer. Men vi skall trots allt skapa förutsätt-ningar för ett ökat företagande och tillväxt i landetmed de skarpa förslag som framläggs.När jag ändå har ordet skulle jag emellertid viljapassa på att fråga hur han kan påståatt det inte innebär någon miljöförbättring att mönstraut den gamla bilparken, som ju är ett av förslagen ipropositionen.Anf. 196 () replikFru talman! Jag konstaterar att ären försiktig general. Han är kanske inte så optimistisksom var. Han kanske snarare tillhörden falang som jag själv tillhör och är något tveksamtill om förslagen egentligen får den avsedda effekten.Jag hinner nog tyvärr inte utveckla tanken på mil-jövänligheten i förslaget.Anf. 197 () re-plik:Fru talman! Regeringen föreslår i propositionen ennedsättning av sociala avgifter. Det innebär ju i sig etterkännande av det som för många är en självklarhet,att höga skatter i sig motverkar tillkomsten av jobb.Den sänkning av arbetsgivaravgiften som föreslås ärså liten att den knappast kommer att få någon markanteffekt i termer av nya jobb. Maximalt innebär försla-get en sänkning av företagens skatter, oavsett storlek,med och maximalt för egen-företagare. Denna lindring är så marginell att småföre-tagare inte kommer att få råd att nyanställa. För störreföretag är sänkningen ännu mer marginell, eftersomföretagen med detta får sänkt avsättnings-möjlighet till periodiseringsfond. Slutsatsen för blir att dessa förslag knappast leder till fler arbe-ten.Jag vill ställa en fråga till : AnserCenterpartiet att denna sänkning räcker för att stimu-lera till nyanställningar och att det inte bara innebärlitet mer pengar i fickan på företagarna? Vill ni verk-ligen inte gå längre än så?Anf. 198 () replikFru talman! Självfallet hade vi önskemål om att gålängre på den inslagna vägen, bl.a. att fullfölja skatte-växlingen mera fullt ut, så att säga. Men jag måstesäga till , precis som jag sade tillKarin tidigare, att i motsats till en del andrapartier finansierar vi de åtgärder och de förslag som vistår bakom. I det här fallet har det alltså inte varitmöjligt att finna en större finansiering så att vi kan gåvidare med det som vi i sak och i sig skulle vilja full-följa.Anf. 199 ()replikFru talman! Då tycker jag att ochjag skall vara överens om att gå vidare på den härvägen och arbeta för att få kraftfulla stimulanser iframtiden, för det här är bara början. Jag tror person-ligen inte att det kommer att leda till nyanställningar,men det är i rätt riktning.Det som sade, att det inte finan-sieras av de andra partierna, är ju rent nys, för detfinns ju finansieringar också i de andra partiernasmotioner. Jag kan bara tala för ochvi har finansierat andra modeller i vår motion.En annan fråga som jag tänkte ta upp med Center-partiet är stämpelskatten. Regeringen föreslår en tids-begränsad nedsättning av stämpelskatten. Men detstora problemet på fastighetsmarknaden, som interegeringen nämner med ett ord i detta sammanhang,är de kraftigt ökade taxeringsvärdena i kombinationmed höjd fastighetsskatt. Detta förhållande har enklart dämpande effekt på priserna på fastigheter.Regeringsföreträdare har i flera gångerlovat att man skall se över fastighetsskattens effekter.Översynen skulle vara klar senast den sista juni 1996.Så har inte skett. säger skatteminister att det kommer ett förslag först till hösten.Detta är ytterligare ett bevis på regeringens uppskovs-och långbänkspolitik.Det är till föga tröst för de människor som nutvingas sälja sina hus att det blir något lättare att säljahusen i och med att regeringen föreslår en sänkt för-säljningsskatt.Ett av skälen i propositionen för att temporärt sän-ka stämpelskatten är en ökad omsättning av fastighe-ter. Jag vill mot denna bakgrund ställa en fråga tillCenterpartiet: Vad är enligt er uppfattning problemetpå fastighetsmarknaden? Är det en låg omsättning avfastigheter eller är det att fastighetsskatten är för hög?Anf. 200 () replikFru talman! Jag sade i mitt anförande, MichaelStjernström, att skatteväxlingen i och med dennaproposition slog igenom i det praktisk-politiska arbe-tet. skall göra allt för att skall gålängre och längre i detta avseende. Vi vill vidareut-veckla och fullfölja arbetet med att skapa ett samhällemed både ekonomisk och ekologisk helhetssyn. Dettasade jag mitt anförande och det står jag alltså för.När det gäller fastighetsskatten konstaterade juMichael själv att det kommer ett förslag ihöst för det första. För det andra tycker jag att Stjern-ström och jag kan vara överens om att en sänkningeller förändring av fastighetsskatten absolut inte ärnågon sysselsättningsfråga, vilket däremot stämpel-skattenedsättningen kan vara.Anf. 201 ()Fru talman! Vi behöver i vårt land fler företagaresom vill och vågar starta och driva företag samt an-ställa medarbetare. För att åter skall bli fram-gångsrikt och kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen krävs det att företag och människor fårmöjligheter att växa av egen kraft. Skall vi komma tillrätta med en situation där allt fler människor riskeraratt permanent slås ut från arbetsmarknaden, måsteförnyelse och förändringar genomföras som underlät-tar företagande och anställning.Regeringen har misslyckats med arbetslösheten.Nivån stiger dag för dag, . Trots allretorik om sysselsättningens betydelse har regeringenfört en politik som direkt motverkar tillkomsten avarbeten.För alla dem som står utanför arbetsmarkna-den - människor som oroar sig för hot om varsel elleruppsägning, unga, invandrare och andra som lever iosäkerhet - är det viktigt att riksdagenfattar konkreta beslut om åtgärder som ökar derasmöjligheter att få arbete. Det gäller förändringar somstimulerar den tillkomst av fler arbeten i det privatanäringslivet som är själva förutsättningen för minskadarbetslöshet.Vi moderater ser kampen mot den totala arbets-lösheten som utgångspunkten för våra förslag, och vianser att det är bråttom. Därför kräver vi snabba åt-gärder som befrämjar tillväxt och tillkomst av arbeteni företagen.Socialdemokraterna vill ha ökade satsningar påarbetsmarknads- och utbildningsområdena samt mil-jardprogram för att dölja den öppna arbetslösheten.Man är så låst av LO att man inte förmår att angripade riktiga grundproblemen bakom krisen.Till skillnad från regeringen angriper vi moderaterorsakerna till arbetslösheten - de höga skatterna, derigida arbetsrättslagarna och de hämmande reglering-arna som kväver företagande, tillväxt och arbete.Det är människors trygghet som står på spel. Vivill ge dem som är arbetslösa en chans att fåarbete genom vårt förslag om arbetsrätten. Det är dearbetslösa som inte har någon arbetsrätt som vimånar om. Det är deras trygghet och framtidstro dethandlar om. Socialdemokraternas obenägenhet attändra i rigida regler stänger ute människor från ar-betsmarknaden och försämrar deras trygghet.Regeringen har några förslag som går i rätt rikt-ning. Men skattesänkningar på vissa områden kombi-neras med skattehöjningar på andra, så att slutsum-man blir en ytterligare höjning av skatterna med 1miljard. Åtgärder för att riva hindren mot nya arbetensaknas, och nödvändiga förändringar av arbetsrättenförbises helt.De tre borgerliga partierna i denna riksdag villskapa goda villkor för företagande. Vår gemensammagrundsyn i näringsutskottet är att det är ett starkt ochväxande näringsliv som utgör grunden för tillkomstenav arbeten och därmed också förutsättningen för enbemästring av arbetslösheten.Hinder som finns för redan befintliga företagatt växa och bli större måste tas bort. måstetillkomst av arbeten i tjänstesektorn och i nya arbets-sektorer stimuleras. Det är en lång rad anpassningartill dagens omvandlingssituation som måste genomfö-ras, för att vårt land skall komma upp ur den vågdalsocialdemokratisk politik har fört oss ned i.De stora företagen utgör en omistlig drivkraft förden svenska ekonomin. Deras konkurrenskraft äravgörande också för många mindre företag som ärunderleverantörer och direkt beroende av storföreta-gens förmåga att hävda sig i den internationella kon-kurrensen. I det perspektivet är de negativa effekternapå sysselsättningen som beslutet om produktionsskat-terna på el innebär ytterst beklämmande.Direkt stötande är tankarna på en förtida avveck-ling av kärnkraften, något som skulle leda till försäm-rad ekonomi, försämrad miljö, minskad välfärd ochutslagning av företag och arbeten, i synnerhet i områ-den som är beroende av elintensiv industri. Förtidaavveckling av kärnkraften är den mest destruktivaregionalpolitik man kan tänka sig. Om man medberått mod slår undan benen för våra basindustrier iNorrland och Bergslagen kan ingen regionalpolitik ivärlden kompensera skadorna.Samtidigt som storföretagens konkurrenssituationmåste värnas är det i mindre företag som de nya arbe-tena förväntas kunna öka. Det handlar både om redanbefintliga företag, som måste få ökade möjligheter attväxa, och nya företag.Regeringens förslag om program för småföre-tagsutveckling är inte alls konkret och saknar ensammanhållen strategi för förnyelse och förbättradeförutsättningar för företagande och arbete - det somär utgångspunkten för de förslag vi moderater har lagtfram.I propositionen föreslås vidare att 1 miljard kronorskall avsättas till en fond som Statsrådsberedningenskall förfoga över för samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen.Vi moderater har en långsiktig strategiför att främja självständigheten, demokratin, mark-nadsekonomins utveckling och en förbättring av mil-jön i de nya demokratiska länderna runt Östersjön.Detta framgick redan i vårt budgetförslag från januari1995. Vi anser att svenskt stöd till våra nära grannarrunt är en alltför viktig fråga för att reduce-ras till statliga subventioner av sysselsättningsskäl iSverige - subventioner som skall fördelas efter Stats-rådsberedningens godtycke.Socialdemokraterna bedriver AMS-politik i ställetför tillväxtpolitik. Men socialdemokratisk arbets-marknadspolitik och socialdemokratiska miljardpro-gram gör bara fattigare. Det ökar otrygghetenför människorna i vårt land.Det finns bara en verksam strategi för minskningav arbetslösheten, och det är att skapa förutsättningarför tillväxt, ett starkt växande svenskt näringsliv ochfler riktiga arbeten.Skall vi kunna pressa tillbaka arbetslösheten krävsdet förnyelse och anpassning till den omvandlingssi-tuation vi befinner oss i. Det innebär att kraftful-la förändringar måste genomföras inom finans-, skat-te-, arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspoliti-kens områden. De förslag vi moderater har lagt frampå dessa områden syftar alla till att förbättra utveck-lingsmöjligheterna för nya och redan verksammaföretag, för att därmed öka människors möjlighet attfå arbete.Det som är viktigast av allt är att ändra attitydernatill företagare och företagande. Det måste skapas entillförlit hos dem som överväger attbedriva företagsverksamhet. Tillförlitliga, konkur-renskraftiga, goda regelsystem och tydliga budskap attdet är viktigt och hedervärt att starta och driva före-tag, anställa och att tjäna pengar är grundförutsätt-ningar för att nya arbeten skall komma till. Det ärbara lönsamma företag som kan skapa de trygga job-ben.Sverige måste bli ett land där företagare och före-tagande sätts i centrum.Anf. 202 Tredje vice talman ()Fru talman! Egentligen skulle det här avsnittet idebatten - det som i alla fall borde handla om villko-ren för företagande - haft högsta prioritet. Det gällerfrågor som de följande.Vilka faktorer är det som påverkar en anställd påAstra eller , när hon har en affärsidé som honfunderar på att pröva i en egen verksamhet? Vad ärdet som får henne att ta steget ut i det okända ochstarta eget, eller att låta bli?Vilka drivkrafter finns det för den som äger ett fö-retag som funnits och har 15-20 anställ-da, att investera ytterligare och nyanställa?Hur resonerar , , som är färdig med sinutbildning, har erbjudande om ett jobb i , men har planer på att vida-reutveckla sitt examensarbete i ett eget företag, till-sammans med kompisen?Vad är det som ligger bakom avgörandet när led-ningen för det stora, internationellt etablerade företa-get skall besluta om nyinvesteringen skall ske här iSverige eller i något annat land där man har verksam-het?Riksdagens beslut om hade kunnat bli så-dant att det påverkar dessa människor, och andra isamma situation - i riktning mot företagande ochinvestering, risker, mycket arbete och bekymmer, menockså möjligheter, framför allt för de människor somkan få jobb i det nya eller växande företaget.Herr talman! Tyvärr blir det nog inte så. Majorite-tens förslag ger inte det resultatet. Det är detta som ärdet centrala i kritik: Regeringen förmårinte åstadkomma den nödvändiga förbättring av före-tagsklimatet som skulle ge oss nya jobb.Jag vet inte vem och hanspartikamrater tror sig kunna föra bakom ljuset genomatt gång på gång skriva och säga att det är viktigt medbra villkor för företagen, utan att låta de vackra ordenåtföljas av motsvarande åtgärder. Förvånansvärt nogverkar centerpartisterna nöja sig med dessa högtidligadeklarationer. Men dagens och morgondagens ent-reprenörer gör det uppenbarligen inte.Det här regeringsförslaget är alltså inget undantagnär det gäller stora skillnader mellan ord och hand-ling. "Det är viktigt att fler företag startar och flerföretag växer" står det bl.a. i propositionen. "Detgäller att förbättra förutsättningar för enskilda attstarta en rörelse och för små innovativa företag attväxa", uttrycker man det på ett annat ställe.Men varför i fridens namn gör man då inte det,från regeringshåll?I några avseenden står texterna i särskilt tydligtmotsatsförhållande till regeringens konkreta förslag,eller brist på förslag. "En viktig del av näringspoliti-ken handlar om att hindra onödig fastlåsning i gamlastrukturer och företag", skriver regeringen t.ex.Det är precis vad dubbelbeskattningen åstadkom-mer. Kapitalet låses in i gamla företag i stället för attbli till riskvilligt kapital i nya och växande. Menarman vad man skriver borde man alltså inte nöja sigmed att slopa dubbelbeskattningen i vissa företag. Detborde man göra omgående och fullt ut. "Dom små och medelstora företagens förmåga attövergå till flexibla arbetsorganisationer kommer attspela en viktig roll" står det några sidor längre fram.Hur går det ihop med oviljan att modernisera arbets-rätten? Sanningen är naturligtvis att det inte går ihop.Ord och handling stämmer inte överens.Nu finns det en del antydningar i rätt riktning, detskall erkännas. Men inte heller i de delarna är hand-lingskraft det första man kommer att tänka på. "Kommer att övervägas", "bör ses över", "en delega-tion skall tillsättas", " återkomma senare" är uttrycksom kommer igen gång på gång.Folkpartiets viktigaste kritik är alltså dels att hu-vudinriktningen är fel - förslagen leder inte till riktigajobb - dels att det saknas viktiga åtgärder för att för-bättra företagarklimatet. Våra förslag till sådana åt-gärder har redovisats i detalj . Dethandlar bl.a. om kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter,om en förenklad arbetsrätt, om att dubbelbeskattning-en avskaffas för alla företag och om att de nya mom-sinbetalningsreglerna slopas.Den dag Socialdemokraterna och övergersin tro på att politikerna kan administrera fram nyaföretag och riktiga jobb - eller t.o.m. locka fram demgenom vänliga formuleringar i tal och skrift - finnsdet alltså färdiga åtgärdsprogram att ta till.Den inriktning jag har redovisat för en liberal nä-ringspolitisk finns formulerad i en avvikande mening iutskottets yrkande. Den handlar just om hur manskapar de goda villkor för företagandet som är nöd-vändiga för att vi skall få ett växande näringsliv ochnya jobb. Den handlar bl.a. om avregleringsarbetet,som måste påskyndas, om förenklingar för tjänsteföre-tagen, om ändrade attityder till företagare och företa-gande och om en bättre fungerande konkurrens.De få konkreta förslag, herr talman, som närings-utskottet har haft att ta ställning till är det kanske inteså mycket att orda om. Programmet för småföretags-utveckling har en del förtjänster, även om man måstegå längre än vad regeringen har föreslagit när detgäller t.ex. just förenklingar för företagen. Men vi haralltså inte sett någon anledning att gå emot det rege-ringen trots allt har lyckats förmå sig till. Också här ärdet det som saknas som är det mest anmärkningsvär-da.När det gäller programmet för Österjöregionen an-ser vi att det måste ske en prioritering bland insatsom-rådena. Annars blir det alldeles för splittrat. Vi menaratt stödet i första hand bör gå till vattenrening, kärn-säkerhet och energieffektivisering. Om näringsutskot-tets del i diskussionen skulle inskränkas till att baragälla just de här förslagen, skulle det nog inte behövassärskilt många minuter. Men vårt ansvar sträcker sigalltså betydligt längre än så, menar jag. Det handlarom att vara pådrivande när det gäller åtgärder somskall få fart på företagsamheten och leda till nya jobbi den privata sektorn - alltså det som den nuvaranderegeringen så totalt har misslyckats med.Anf. 203 ()Herr talman! välkomnar de pro-gram om tillsammans som rege-ringen föreslår för att ta landet ur sysselsättningskri-sen. De föreslagna områdena - småföretagsutveck-ling, , och omställning till hållbarutveckling - synes mycket välmotiverade.När det gäller det sistnämnda programmet tyckervi att det är bra att regeringen fortsätter på den tidiga-re linjen. fick nämligenigenom för samma ändamål. Detgav ca 300 varaktiga jobb. Vi är dock rädda för attprogrammet blir alltför begränsat. Vi vill bl.a. attekologiskt inriktad utveckling inom trafik- och VA-sektorerna skall ingå i programmet. Därför yrkar jagbifall till reservation 64.Det stora jobbet blir nu att konkretisera dessa pro-gram samt att tillsätta de personella resurser somerfordras för att få positiva resultat. Man kan ocksåkonstatera att programmen hänger ihop. Ett ökat sam-arbete i påverkar exempelvis i hög-sta grad det svenska näringslivet, och skulle kunna blien viktig injektion för småföretagsamheten.På samma vis förhåller det sig med programmetför omställning och hållbar utveckling. Resultatet avdetta bör bli att svenska företag skaffar sig en godkonkurrenssituation när det gäller att bygga en hållbarutveckling också i andra delar av världen.Regeringsförslagen är av naturliga skäl till stor delrelativt långsiktiga. Även om man kan erhålla en delsnabba effekter på sysselsättningen, bör man vara klaröver att de stora effekterna kommer . Menriktigt genomförda med tillräckliga resurser kan dessaprogram naturligtvis utgöra en del av grunden förframtida näringsliv och sysselsättning. Regionen runtÖstersjön har alla förutsättningar att bli en verkligtblomstrande region. Till mycket stor del är program-met för en fortsättning på det pro-jekt, Inlandsovalen, som fackföreningsrörelsen iSmålands inland drev i början på 1980-talet.Herr talman! ställer sig alltså bak-om de föreslagna programmen för offensiv närings-politik. Vi anser emellertid att det behövs en offensivockså på kort sikt för att klara målsättningen om hal-verad arbetslöshet till år 2000.Jag vill här kommentera två påståenden i proposi-tion 222. På s. 5.5 säger regeringen: "En viktig del avnäringspolitiken handlar om att hindra onödig fast-låsning i gamla strukturer och företag." På s. 5.9 sägerregeringen: "Tillväxt och utveckling i samhällseko-nomin skapas inte genom att använda någon särskildformel eller genom statliga stöd till företagare." Någrarader längre fram står det: "Statens uppgift är atttrygga de övergripande spelreglerna och att åtgärdaolika former av marknadsmisslyckanden. "Självklart handlar näringspolitiken också om attundvika inlåsningseffekter i gamla mogna struktureroch företag. Nya siffror visar ju också att det främst ärIT-företag som nyanställer. Detta får dock inte inne-bära att exempelvis den traditionella svenska basin-dustrin förringas. Det är ändå på det viset att basnä-ringarna - gruvor, stålindustri, papper och massa samtsågverk och träindustri -är grunden fördet svenska näringslivet. Basnäringarna måste dockhela tiden utvecklas.De senaste åren har inneburit ständig kris för trä-industrin. Företag har slagits ut, nästan alla träindust-rier har lagt sig på en miniminivå. Det gäller fönster,dörrar, trappor, lister, möbler, ja allt man kan tänkasig för den träindustri som är kopplad till husbyggna-tion. När det gäller träindustrin är statliga åtgärdernödvändiga. Man kan här tala om marknadsmisslyck-anden i kombination med statlig sparpolitik. Träin-dustrin passar dessutom utmärkt in i det hållbarakretsloppssamhället.Jörgen har vid en interpellationsdebattlovat att undersöka vilka åtgärder som skulle kunnavidtas för att undanröja de hinder som finns förökad svensk husexport till framför allt norra . Jag kan för egen del fortfarande inte se någonannan modell än att staten tillsammans med banksys-temet garanterar de eventuella ränteförluster somuppkommer. Förhoppningsvis blir denna garanti avövergående natur - när betalningsefterlevnaden blirlikadan i övriga som i Sverige.En sådan statlig satsning kan spela en viktig rollför småhusbranschens överlevnad och utveckling. Ursysselsättningssynpunkt skulle en sådan åtgärd fåmycket snabb effekt. skulle arbetslös-heten pressas ned rejält i stora delar av norra ,och för att nämna några regioner.Det vore alltså mycket väl använda statliga pengar.Men staten kan också på annat vis blåsa liv i trä-industrin. Med något tiotal skulleman tillsammans med privata intressenters egna insat-ser kunna vara med och bygga upp en ny, modernform av husproduktion. Denna produktion skulleockså vara exportinriktad, men dessutom påverkautvecklingen mot ett bra och billigare boende i Sveri-ge.En aktiv näringspolitik måste innehålla moment avdirekta statliga satsningar. Dessa satsningar kan skegenom bl.a. Industrifonden och . Satsningarnakan med fördel bestå av delägande i ett inlednings-skede varefter statens engagemang undan för undanavtar.Herr talman! I dessa tider borde statsmakterna en-gagera sig mer aktivt i näringslivets utveckling. Medett stort antal projekt på mellan 1 miljon och någratiotal miljoner i många olika branscher skulle mankunna uppnå ett antal viktiga näringspolitiska mål ochsamtidigt med kraft pressa ned arbetslösheten. Dethade inte varit fel att satsa någon miljard även på ettsådant program.I ett litet land som måste det också varastaten som tar initiativet till investeringar i högtekno-logiska branscher. Enligt docent iliberala behövs det ett stort antalhalvledarfabriker för att klara framtidens behov avIC-kretsar såsom minnen och mikroprocessorer. Detär viktigt att sådana investeringar sker också i Sverigeoch inte bara på alla andra ställen runt omkring ivärlden.Regeringens förslag till långsiktiga åtgärder kom-binerat med snabbverkande satsningar på exempelvisträbranschen betecknas vanligen som näringspolitik.Det är inom dessa ramar som näringsutskottet arbetar.Det står dock klart för oss alla att en framgångsriknäringslivsutveckling också påverkas av andra politi-kområden såsom finans- och skattepolitik och inteminst räntepolitik.För högern är det emellertid fel med statlig nä-ringspolitik. Näringspolitiken skall enligt den samladehögern skötas av företagen själva och marknaden.Enligt högern behövs ingen näringspolitik alls.