prot · GJ0977 · 1996-03-28 00:00:00 — böräven fortsättningsvis vara den centralt beslutsfattandeinstansen. Vi skall komma ihåg att det är genom mi-nisterrådet som de nationella parlamentens inflytandeutövas. Det är genom ministerrådet som den nationel-la påverkan kanaliseras in i EU:s institutioner. Kom-missionen skall ha en central roll för att initiera ochföreslå beslut samt för att genomföra och kontrolleradessa. har en viktig roll som Eu-ropas politiska torg. Det är också uppenbart att manpå ett bättre sätt måste rationalisera proceduren församråd och medbeslutande mellan ministerrådet ochEuropaparlamentet. Vi tycker också att det är viktigtatt får en mer kontrollerandefunktion.När det gäller rösträttsfrågor och röstviktning ärdet viktigt att balans mellan små och stora medlems-länder bibehålls. Detta går vi igenom ganska utförligti betänkandet, och vi för ett resonemang kring det.Beslutsmajoriteten måste reflektera en ma-joritet av EU:s befolkning. Här har EU 96-kommitténoch betänkandet angett principer som är viktiga mensom öppnar för litet olika lösningar. Vi moderater äröppna för ett system med dubbla majoriteter. Därmedbehöver det inte ske en förändring av röstviktningen iministerrådet när det blir många nya medlemmar. Detskulle annars kunna användas som intäkt för att kunnabromsa medlemskap för många nya små länder iCentral- och Östeuropa.Vad gäller öppenhet i dokument och beslut finnsdet en enig svensk ståndpunkt. Jag skall därför härinte gå in så mycket på den frågan. Jag vill lägga punkt som är viktig när vi skall motivera detta.Öppenhet är inte bara bra för demokrati och insynutan också viktig för en god förvaltning. Rättssäkerhetunderlättas av offentlighet, och korruption, slöseri ochfelanvändning försvåras. Det är också viktiga skäl tillatt vi skall ha en öppenhet.Just på det institutionella området ger betänkandeten god grund på vilken den sedani förhandlingar kan bygga och förankra i . Det ligger i sakens natur att just dessa för-handlingar kommer att bli avvägningar av skilda län-ders olika ståndpunkter. Jag noterar med särskildglädje att det moderata resonemanget om att EU intebör bygga på parlamentarism utan på balans ochmaktdelning mellan beslutsorgan har vunnit en breda-re anslutning.Fru talman! EU:s samlade utrikespolitik är i ettlångsiktigt perspektiv framgångsrik. Stabiliteten,demokratin och marknadsekonomin främjas i Central-och . Samarbetet byggs ut i medelhavsom-rådet. , och andra länder får part-nerskaps- och samarbetsavtal. Nere på görs enviktig insats, inte minst genom betydelse-fulla verksamhet.Den långsiktiga politiken, som bygger på utnytt-jande av hela EU:s bredd, är faktiskt mycket fram-gångsrik. Däremot är det sämre med EU:s förmåga attkunna agera i mer akuta situationer. , biträdande utrikesminister, hadenaturligtvis rätt när han sade att han saknade EU närdet gällde vissa akuta situationer i . Ocksålärdomarna från tiden innan de jugoslaviska krigenpekar i samma riktning.Den första lärdomen är att vi behöver en verkligtgemensam utrikes- och säkerhetspolitik, dvs. att den iverklig mening blir gemensam. Här tror jag att dengemensamma analysenheten är den viktigaste åtgär-den. Vi har från moderat håll i ett och ett halvt årpläderat för detta, och vi märker att det verkar vinnaökad anklang. Det innebär att diplomater från allamedlemsländer kontinuerligt kan samverka för attfinna ut den bästa gemensamma politiken och inteenbart att utifrån nationella utgångspunkter förhandlasig fram till minsta gemensamma nämnare.Den andra punkten - och den tror jag också att detfinns bred enighet om - är att EU direkt eller viaVästeuropeiska unionen kan genomföra Petersbergs-uppgifterna. Därmed finns det möjlighet till en tidiginsats främst i förebyggande syfte inom hela Europaoch i . Jag vill nämna FN-insatsen iMakedonien, där och är aktiva, som ettskolexempel på hur man genom tidiga förebyggandeinsatser kan se till att det inte blir några rubriker ochproblem. Därför känner vi inte till det, eftersom pro-blemen inte har uppstått. Kan vi förbättra kapacitetenatt göra detta tror jag mycket är vunnet.Ett tredje område inom utrikes- och säkerhetspoli-tiken är förmågan att fatta beslut. Här finns det enuppenbar och tydlig spänning mellan dels önskan attnå kraftfulla beslut, dels nödvändigheten att respekte-ra medlemsländernas vitala säkerhetsintressen. Härhar utrikesutskottet bättre formulerat utgångspunkter-na än vad regeringen gjorde i sin skrivelse, där dentalar om behovet av beslut med begränsad räckvidd.Förhandlingarna på den här punkten kommer attbli svåra. Det ligger i sakens natur att det är svårt,kanske t.o.m. omöjligt, att formulera en sådan princip.Vi rör oss nämligen vid hjärteroten i den nationellasuveräniteten. Det understryker vikten av att regering-en är mycket grannlaga i hanteringen av detta uppen-bara spänningsförhållande. Vi vill å ena sidan för-hindra att det uppstår en katastrof av Bosnientyp påeuropeisk mark, å andra sidan vara säkra på att intebli överkörda i vitala nationella säkerhetsintressen.Just så lätt eller precis så svårt är det.Fru talman! Det är i detta perspektiv jag vill avslu-ta med att betona hur viktigt det är att se till att vi kanuppfylla EU:s huvudprincip att säkra frihetoch fred. Därför måste regeringskonferensen bliframgångsrik för att säkra friheten och freden menframför allt för att se till att vi kan utvidga medlem-skretsen också till Central- och Östeuropa.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 20 TALMANNENVi inleder nu denna veckas frågestund. Regering-en representeras av statsråden , utbild-ningsminister , arbetsmarknadsministerMargareta , kommunikationsminister , kulturminister , jord-bruksminister och statsrådet är många som har förhandsanmält sig. Jag harsamrått med partiernas gruppledare och vi äröverens om att ha ambitionen att begränsafrågestunden till ungefär en timme.Biståndsmedlens användningAnf. 21 ()Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministernoch ministern för asylfrågor.Det pågår en kampanj om enpro-centsmålet i biståndet, vilket vi tyvärr verkar varaavlägsna från. En del i det biståndsbeslut vi tog ivåras, och som många av oss var kritiska till, innebaratt av biståndspengarna skulle gåtill asylverksamheten i . Som det ser ut påansökningarna från har man hittillsinte alls använt, och tror heller inte att man kommeratt behöva använda, de medel som man ursprungligentänkt sig.Min fråga till är: Kommer de 300miljoner kronor som drogs bort från ett redan lågtbistånd tillbaka till biståndet, med tanke på att asyl-kostnaderna inte blir så höga?Anf. 22 Statsrådet ()Fru talman! Det pågår med nödvändighet diskus-sioner om detta. Det blir lättare för mig att få en klaröverblick över hanteringen av de olika anslagen. Detär inte färdigt ännu.En sak är dock klar: Det blir lättare att på ett brasätt använda de samlade pengar som finns. Jag ärangelägen om att man börjar använda pengar somskulle ha använts för asylmottagningen i återvändan-desyfte. För dem som vill återvända, frivilligt natur-ligtvis, till exempelvis Bosnien, skall man förberedaett återvändandeprogram. Då kan man använda sig avdessa pengar.Anf. 23 ()Fru talman! Blir det inte möjligt att återföra nära300 till biståndet, när kostnaden förasylmottagningen totalt sett ser ut att bli så mycketlägre?Kostnaden för återvändande flyktingar är natur-ligtvis också viktig, men det ser ju ut att bli ett stortöverskott på de pengar man tänkt använda till asyl-mottagandet.Anf. 24 Statsrådet ()Fru talman! Det går inte att se det här så uppdelatsom antyder. Om man skall ordna ettåtervändandeprogram från för flyktingar frånBosnien t.ex. måste man i första hand se till att de harnågot att återvända till, dvs. att det finns bostäderoch skolor. I de allra flesta fall har flyktingar frånBosnien inga bostäder att återvända till. Därförkommer biståndet naturligt in i cirkeln avåtervändande-, bistånds- och flyktingpolitik. Det ärdet som är vitsen med att integrera flyktingpolitiken iUD.ArbetslöshetenAnf. 25 PER ()Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , som jag ber att få hälsa välkommen som nyarbetsmarknadsminister. Hon kunde ha kommit i enlägligare tid. Hon har en arbetslöshet på korrekt räk-nat att ta hand om. En hel hop öppet arbetslösa,tyvärr; många i arbetsmarknadspolitiska åtgärder,många förtidspensionerade av arbetsmarknadspolitis-ka skäl.Häromdagen kom pro-gnos för . Den visade att vi möjli-gen skulle kunna få 40 000-45 000 nya arbeten underde två kommande åren. har socialdemokra-terna lovat att halvera den öppna delen av arbetslöshe-ten, dvs. en liten del av den stora arbetslösheten, tillår 2000. Det skulle kräva ungefär 200 000 nya arbe-ten.Efter två år har man enligt AMS prognos skrapatihop 40 000 nya jobb. Det innebär att det saknas160 000 nya jobb för regeringen att klara för de däref-ter följande två åren.Min fråga till är: Hur harMargareta tänkt sig att klara detta?Anf. 26 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Först måste jag korrigera en siffrasom Per nämnde. 20 procents arbetslöshet harjag inte sett. Jag kanske inte har hunnit läsa alla siff-ror, men det är inte den officiella siffran. I den pro-gnos som AMS kommit ut med beräknarman att arbetslösheten blir . Det skall manjämföra med fjolårets siffra som var Man be-räknar att siffran blir , dvs. en ned-gång.Det är viktigt att komma ihåg rollerna i regering-en. En arbetsmarknadsminister skapar inte jobben. Deskapas någon annanstans. Det brukar per ochhans parti vara de första att påpeka i andra samman-hang.Vad vi kan göra är att underlätta och skapa medelför att nå målet arbete åt alla. De medlen är medel föratt underlätta för företag och medel för att underlättaför de arbetssökande att passa i de framtidens jobb viser framför oss.En liten korrektion till: Det är inte så att vi på tvåår skall halvera arbetslösheten. Det har vi inte lovat.Det är fram som den öppna arbetslöshetenskall vara halverad.Anf. 27 PER ()Fru talman! Får jag i min tur korrigera arbets-marknadsministern? Jag sade inte att regeringen hadelovat att halvera arbetslösheten . På fyra århar man lovat att halvera den öppna arbetslösheten,vilket är under hälften av den verkliga arbetslösheten.7,är mycket riktigt omfattningen av den öppnaarbetslösheten. Den har regeringen lovat att halveratill år 2000.Min utgångspunkt för frågan var emellertid attAMS säger att man på de två första av dessa år skra-par ihop ungefär 40 000 nya arbeten. Då återstår tvåår . Då skall det skapas 160 000 nya arbe-ten , för att nå regeringens egen målsättning.Jag återkommer till min fråga: Hur har ni tänkt attgöra det? Om inte känner sigansvarig för detta är hon för min del fri, om talman-nen tillåter detta, att överlåta frågan till någon annanav de svarande statsråden som möjligen vet bättrebesked.Anf. 28 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag måste säga att jag nästan kännermig rörd över Per stora entusiasm för den härfrågan. Vi är inte så vana vid det inom mitt parti.AMS gör denna prognos. Den görs i ett läge närAMS inte riktigt vet vad den nya regeringen har medsig i bagaget. Det handlar för det första om att skapaen sådan ekonomi, med tanke på den vi ärvde frånden regering Per satt i, så att det blir möjligtatt uppnå detta mål. Regeringen håller nu på att göradetta, och det kommer att presenteras i vårbudgeten.Det handlar för det andra om att se till att ge såda-na instrument; utbildning, regler för arbetsmarknads-politiken osv. så att man underlättar både för företa-gandet och för de enskilda arbetssökande. Dettakommer att presenteras i den arbetsmarknadspolitiskapropositionen . Till dess får jag nog bePer ge sig till tåls.Anf. 29 ()Fru talman! Jag vill också hälsa välkommen på sin nya plats. Det är jättebra attdet har kommit en kvinna på denna tunga post. Detbehövs i denna regering.Det behövs nämligen hårda tag nu för att få nedarbetslösheten. Socialdemokraterna har inte lyckatspressa tillbaka den höga arbetslöshet som borgarnadrev upp . Det är dags att sätta fokus pådet.Jag vill ställa en fråga om kvinnornas arbetsmark-nad. Hur har tänkt sig att pressatillbaka arbetslösheten bland kvinnor? Kvinnornasarbetslöshet är större än männens. Det finnsmånga tecken som tyder på att de typiska kvinno-jobben inte kommer tillbaka.Har några idéer om hur man iframtiden skall kunna göra kvinnliga kontorister tillinformationsteknikproffs, hur man skall kunna brytaden könsuppdelade arbetsmarknaden och hur kvinnorskall kunna komma ut på denna på ett annat sätt?Anf. 30 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Låt mig först understryka det MonicaGreen tar upp - den arbetslöshet vi ärvde av de bor-gerliga. Vi skall också komma ihåg hur det var i bör-jan av 90-talet. Då hade vi en mycket låg arbetslöshet,men den blev under de tre borgerliga åren blivit oer-hört hög. Detta är en för helt unik situation.Självfallet tar det tid att åtgärda detta.I dag är det fler män än kvinnor som är arbetslösa.Men i prognoserna som AMS gör sägs det att ,1997, byter sannolikt arbetslösheten kön. Det bliralltså fler kvinnor än män som är arbetslösa. Detberor bl.a. på att de gjorda insatserna mest harriktat sig till de arbetslösa männen. Självfallet finnsdetta med som en utgångspunkt i funderingarna övervilka förslag som skall läggas fram i den arbetsmark-nadspolitiska propositionen.Det betyder sannolikt - jag kan inte utfärda någralöften - att perspektivet kommer att vridas något såatt de arbetsmarknadspolitiska instrumenten passarkvinnorna bättre. Självfallet måste kvinnor ocksåändra sina val när det gäller utbildning och jobb.Anf. 31 ()Fru talman! Som en följdfråga om kvinnors arbets-löshet undrar jag om har någonidé om deltidsarbetslösheten - denna ofrivilliga ar-betslöshet som oftast drabbar kvinnor.Finns det några tankar hos arbetsmarknadsminis-tern om på vilket sätt vi kan komma till rätta med dethär?Anf. 32 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag hann inte säga i mitt förra inläggatt jag kommer att få ta emot en utredning efter påsk.Utredningen har arbetat ett tag med att analyserakvinnornas framtida arbetsmarknad - situationen ochförslagen.Jag har inte fått någon föredragning ännu och kandärför inte säga vad kommer att föreslå.Resultatet kommer att publiceras inom en fjortonda-garsperiod.Anf. 33 ()Fru talman! Jag vill ställa en anslutande fråga tillarbetsmarknadsministern.Detta handlar också om att försöka förhindra attgöra människor arbetslösa. Regeringen har fattat ettbeslut som innebär en sänkning av lönebidragsnivånför arbetshandikappade . Detta innebäratt det för ungefär en månad sedan fanns 600 arbets-handikappade människor som var varslade om av-sked. Vad jag förstår tyckte också den socialdemo-kratiska partikongressen att detta var väl magstarkt.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon ärberedd att ompröva detta beslut för att förhindra attmänniskor blir arbetslösa.Anf. 34 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det är riktigt att man på den social-demokratiska partikongressen beslutade om att försö-ka höja nivån på detta bidrag.För dagen, och i dagens ekonomiska situation, serjag små möjligheter att göra detta. När man har gått utoch frågat arbetsgivare som har anställda med olikatyper av arbetshandikapp, och därmed lönebidrag, harman funnit att det finns en vilja hos en del av arbets-givarna att gå in och bidra med skillnaden mellan detlägre beloppet och full lön. Jag är medveten om attdetta inte löser hela problemet, men för dagen har jaginget ytterligare att säga.Anf. 35 ()Fru talman! Det var ett intressant första beskedfrån den nya arbetsmarknadsministern.Hon är alltså beredd att låta arbetshandikappademänniskor bli arbetslösa trots att hennes eget parti harsagt att detta är för magstarkt. Ändå ger ministern nubeskedet att fler människor skall bli arbetslösa. Jagtycker att det är ett häpnadsväckande besked vi harfått här i dag.Anf. 36 ArbetsmarknadministerMARGARETA ()Fru talman! Jag måste säga att det är litet som görDan häpen. Jag är inne på min sjunde dagsom arbetsmarknadsminister. Vi hade en partikon-gress . Det går inte så forti politiken, och särskilt inte med det arv vi har att bärapå.Anf. 37 ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern har varit ar-betsmarknadsminister i , men däremot harhon varit ordförande i det socialdemokratiska kvinno-förbundet är det naturligt att ställa frågan om ifallarbetsmarknadsministern har med sig den gamla syn-punkten om att minska arbetstiden och dela på job-ben, eller om hon har ändrat uppfattning. Kommerarbetsmarknadsministern att driva frågorna om mins-kad arbetstid och om att dela på jobben?Jag fick ett svar från vid något till-fälle, då hon sade att minskad arbetstid skulle vara attdela på arbetslösheten. Det innebär att hon menade att40 timmars arbetsvecka är något slags naturlag. Hurser den nya arbetsmarknadsministern på detta?Anf. 38 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag tror inte att det finns någon givensumma timmar som är naturlig. Detta konstruerasefter konjunkturerna under historiens gång.På den socialdemokratiska partikongressen fick desocialdemokratiska kvinnorna, mot partistyrelsensvilja, igenom att den nya regeringen med kraft skallverka för detta. Parterna skall nu gå in för att en delav, eller hela, löneutrymmet - hur stor del får manbestämma själv - kan tas ut i form av förkortad ar-betstid i stället för i pengar.En del av beslutet innebär att om man inte lyckasfå parterna dithän skall lagstiftning övervägas. Jagstår till fullo bakom ett sådant synsätt.Anf. 39 ()Fru talman! säger att nor-malarbetstiden litet grand skall anpassas till verklighe-ten. Då blir nästa fråga:Anser arbetsmarknadsministern att 40 timmars ar-betsvecka , och en bit in , är optimaltom man skall uppnå det som arbetsmarknadsministerntalade om i sitt första inlägg, nämligen full sysselsätt-ning?Anf. 40 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Frågan om sex timmars arbetsdag ocharbetstidsförkortning över huvud taget har varit, somden har förts fram från det socialdemokratiska partietoch från det socialdemokratiska kvinnoförbundet, enfråga om att förbättra situationen för människor.Vi har inte använt argumentet att om vi delar påjobben blir de fler, eller att om vi går ned i arbetstidblir det fler jobb. Denna tes är mycket omdiskuterad.Det finns de som säger att det inte blir fler jobb, där-för att man jobbar mer under de man job-bar. I vissa sektorer, t.ex. den offentliga sektorn, finnsdet självfallet en gräns för hur mycket produktivitetenkan öka med en minskad arbetstid. Mot detta får manställa den kostnad som en minskad arbetstid innebär,och anställa fler personer.Arbetstidskommittén är inne på sitt slutvarv ochkommer att lägga fram sitt förslag till regeringennågon gång . Vi får då se vad den kommer med,och vi skall naturligtvis handla utifrån det.Anf. 41 TALMANNENVi har ytterligare två anmälda anslutande frågor,från och . Nikommer att få ställa en fråga var, men vi måste däref-ter gå över till andra frågeområden.Anf. 42 ()Fru talman! Jag har läst kontor, och enligt den har 70 000 arbeten för-svunnit för denna grupp avkontorsarbetande. När lika många byggjobb försvanngjordes stora insatser för att rädda dessa. Tänkerarbetsmarknadsministern göra några särskilda insatserför att hjälpa denna stora grupp?70 000 arbetstillfällen motsvarar avhela förlusten av arbetstillfällen, som uppgår till unge-fär 500 000.Anf. 43 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag delar fullständigt åsikten att detinte blir lika stor uppmärksamhet när kvinnor i smygförlorar jobben som när män - icke i smyg - förlorarjobben. Det har sannolikt också påverkat de insatsersom har gjorts för dessa respektive grup-per. Jag skall göra vad jag kan för att synliggöra ock-så kvinnors, inklusive kvinnliga kontoristers, arbets-löshet.Den åtgärd som genast står till buds är utbildning.Det är ju fråga om jobb som försvinner, och då måsteman göra någonting annat. För det måste man ha enutbildning.Anf. 44 ()Fru talman! Min fråga gäller likabehandling av er-sättning vid deltidsarbetslöshet. Bakgrunden är den attAMS har skärpt reglerna för rätten till ersätt-ning från a-kassan till de anställda i uthyrningsbran-schen. AMS beslut riktar sig mot endast en bransch,de privata personaluthyrningsföretagen. Andra bran-scher med samma funktionssätt behandlas enligt enannan syn. Det kan gälla bevakningsföretag, städföre-tag, transportföretag, offentliga företag som System-bolaget eller "springvikariat" inom den kommunalasektorn.Personligen ser jag flera skäl för en översyn av er-sättningssystemet för deltidsarbetslösa. Men innanden är gjord är det ett anständighetskrav att alla bran-scher, i synnerhet de som arbetar inom de nämndaområdena, behandlas lika. De som råkar illa ut ärföreträdesvis HTF-anslutna deltidsarbetande kvinnorsom arbetar inom sektorn kontor och administrationoch i personaluthyrningsföretag.Anser statsrådet att det är riktigt att likabehandlingoch konkurrensneutralitet åsidosätts genom AMSsärbehandling av personaluthyrningsföretagen?Anf. 45 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag var när vi satte oss ned här oroligför att jag inte skulle kunna svara på någon av frågor-na, och jag kan inte besvara den här frågan. Jag vetingenting om detta. Jag föreslår att frågan i form av en interpellation. Då skall vinoga analysera den, och jag skall ge ett svar.Barnens situationAnf. 46 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet är vår framtid. De är en grupp i samhälletsom har fått det mycket besvärligt.Flera olika förslag från den socialdemokratiska rege-ringen har försvårat för barnen. Vi får många gångerlarmrapporter, och har fått det också den senastetiden, om hur utomordentligt illa barnen mår.I dag framträdde barnombudsmannen på TT gans-ka och var mycket beklämd överatt inget görs. Jag hade hoppats att regeringsförkla-ringen skulle ha innehållit någonting om barnenssituation, men den var i stort sett helt bortglömd.Min fråga är: Vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att förbättra för barnen i ?Anf. 47 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen följer mycket noggranthur barnfamiljerna har drabbats av de senaste årensbudgetkonsolideringsprogram. De siffror och indika-tioner som vi än så länge har visar inte att de totaltsett har träffats hårdare än andra grupper. I vissa fallär det t.o.m. tvärtom. Men eftersom barnfamiljerna,inte minst barnfamiljer med bara en förälder, harmindre marginaler, kan samma påfrestningar som desom har träffat andra vara tyngre för just dessa famil-jer. Av det skälet är det viktigt att man särskilt nogaföljer detta.Jag kan berätta att i den budgetproposition somskall läggas fram och som redan nu börjarplaneras kommer det att ingå ensärskild bilaga om barnens situation, där dessa frågorkommer att gås igenom utomordentligt noggrant.Anf. 48 ()Fru talman! Jag är naturligtvis tacksam för att dettill hösten finns möjligheter att lyfta fram barnenssituation, men jag vill påminna om att det är oerhörtallvarligt för de barn som mår dåligt . Det gälleratt analysera vilka effekter de vidtagna åtgärderna harfått och att både långsiktigt och kortsiktigt föreslåförändringar.För några år sedan drevs en kampanj där det hette:Barn är mjuka, bilar är hårda. Jag tror att barn är engrupp som skadas oerhört, om man inte försöker attunderlätta deras situation. Det är ändå de som en gångskall ta över vårt samhälle, och det gäller att hittaäven kortsiktiga lösningar.Jag vill fråga: Vad är statsrådet beredd att föreslåkortsiktigt för att underlätta den här situationen?Anf. 49 Statsrådet ()Fru talman! Jag tycker att det hade varit klädsamtom hade ägnat en smula större upp-märksamhet åt detta när statsfinansernaraserades, så att vi hade sluppit den otacksammasituationen att tvingas vidta den här typen av otrevligaoch obehagliga åtgärder.Den enskilt viktigaste frågan för de utsatta barn-familjerna är jobben på arbetsmarknaden.