prot · GJ0960 · 1996-02-22 00:00:00 — Vi får snartbesked från en studiemedelsutredning som uppenbar-ligen bara justerar i marginalerna och inte alls löser definansieringsbekymmer som finns när det gäller kom-petensfrågorna framöver.Därför vill jag återigen fråga utbildningsministernom regeringen nu avser att ta några initiativ för attutreda och stimulera framväxten av personliga ut-bildningskonton eller utbildningsförsäkringar.Anf. 70 Utbildningsminister ()Fru talman! Först tänker vi avvakta den studieso-ciala utredningens förslag när det gäller studiefinansi-eringen över huvud taget.Sedan är frågan hur man i detta skall finansieraframför allt vuxnas studier och vilka former man kanfinna för detta. Studiemedelssystemet kan naturligtvisförbättras, men det kanske framför allt är frågan omde vuxnas studier som är aktuell. Där kvarstår detbesked jag tidigare givit. Det är inte någon sorts per-sonliga utbildningskonton som föresvävar oss utanandra lösningar. Det finns en lång rad sådana.I någon mån kan detta ses som en strid om termi-nologi och kanske inte så mycket en strid om sak. Jagtror att vi är överens om att det behövs ett rejält studi-esocialt stöd till vuxenstuderande.Anf. 71 (m)Fru talman! Det må vara hänt att regeringen villavvakta utredningen, men inte ens utbildningsminis-tern lär vara obekant med vad som där diskuteras.Faktum är att vuxna familjeförsörjare inte kan leva påstudiemedel anpassade för 20-åringar. Jag kan inte senågon annan möjlighet än att individen, företagen ochstaten tillsammans hittar en lösning.Jag måste fråga utbildningsministern: Vad är detsom gör att regeringen inte vill utreda möjligheten attklara av det här som är så avgörande för Sverigesframtid? Inte minst storföretagen beskriver påett alarmerande sätt de kompetensförsörjningsproblemvi har.Anf. 72 Utbildningsminister ()Fru talman! Som jag sade tycks vi vara överensom att det behövs ett rejält studiesocialt stöd till vux-enstuderande, och det är glädjande. När detta utfor-mas måste det ske på ett sådant sätt att det blir för-delningspolitiskt gynnsamt och inte gynnar dem somav olika skäl har goda möjligheter att avsätta pengarför sina studier medan det missgynnar dem som intehar de möjligheterna.Det studiesociala systemet måste vara så utformat attdet har en god fördelningspolitisk effekt. Det är denambition vi har när vi skall utforma detta förslag.Bomb i SkagerrakAnf. 73 ()Fru talman! Jag vill vända mig till försvarsminis-tern.Vi behandlar ju olika frågor vid fråge-stund, och jag tänkte i denna fråga låta mig sjunkalägre än vattennivån, nämligen till botten av Skager-rak. tappades en dansk apterad sjunkbombunder en NATO-övning i , och det oroarnaturligtvis många yrkesfiskare. Danska marinen harockså uttryckt oro över denna tappade bomb. Detfinns, såvitt jag vet, inga planer på att ta upp den.Teknisk utrustning och kompetens finns inom densvenska marinen.Min fråga är: Avser försvarsministern att verka föratt man antingen tar upp bomben eller destruerar den?Anf. 74 Försvarsminister ()Fru talman! Jag vill inte svara på denna fråga, där-för att jag kan inte svara på den. Jag skall ta reda påhur det faktiska förhållandet är innan jag lämnar ettsvar i riksdag. Det är troligt att vi har kapaci-tet att ta upp bomben.Jag vet inte heller om denna fråga hör till mitt an-svarsområde, så jag får titta på grundlagen innan jagtrampar över den; jag blir anmäld till konstitutionsut-skottet om jag svarar på något annat statsråds fråga.Jag skall ta frågan till mitt hjärta och sedan åter-komma, antingen i nästa frågestund eller också mednågra rader till . 75 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till bi-ståndsminister gäller , som ju genomgår en starkekonomisk utveckling, där marknadsekonomin flödaroch där man har en mycket stor tillväxt. 1995 lär denha varit . Men man kan ifrågasätta om den de-mokratiska utvecklingen är lika positiv.Jag har sett att anordnar ett seminarium, där man säger:Vietnam - en demokratisk rättsstat? Respekteras demänskliga rättigheterna?Förre riksdagsmannen hargjort ett besök i , och han ifrågasätter starktom de mänskliga rättigheterna respekteras. Han talarom mycket stora mängder av människor som sitter ifängelse utan rättegång och dom, och om mångadödsdomar som både utfärdas och sedan verkställs.Jag undrar nu om biståndsministern menar att vihar anledning att ställa större krav på en demokratiskutveckling, med tanke på det stora bistånd som vilämnar till Vietnam.Anf. 76 Statsrådet ()Fru talman! Som bekant startade vårt bistånds-samarbete med i samband med och efter ettförödande angreppskrig från sida. Detta krigskördade miljontals offer, och fortfarande dör barn avfosterskador i sviterna av det bombkrig som fördes för20 år sedan.Det är som ett utflöde av den solidaritet som dåfanns som vårt bistånd har fortsatt. Det har varit inrik-tat på att bistå ett lidande folk, inte på att bistå enregim vars system vi tar avstånd från.Vi har sett hur man kraftigt har öpp-nat när det gäller ekonomisk liberalisering, och dethar också lett till väldiga investeringar utifrån. Men viär starkt kritiska till bristen på framsteg när det gällermänskliga rättigheter och demokratisering. Det ärnågonting som vi diskuterar kontinuerligt med viet-nameserna. Vi har också utbildning när det gäller attförsöka öppna systemet inom rättsväsendet och påandra håll.Anf. 77 ()Fru talman! Jag är glad att höra att vi är överensom definitionen av hur regimen fungerar i Vietnam.Men det är fråga om så grava övertramp när det gällerde demokratiska rättigheterna att jag tycker att vi pånågot sätt borde agera mer kraftfullt. Jag undrar omjag skulle kunna få några mer konkreta besked omvad biståndsministern tänker göra för att på ett merkraftfullt sätt påverka respekten för de demokratiskarättigheterna. Finns det inte möjligheter att ställa merkonkreta krav, som är så konkreta att vi kan se om deföljs?Anf. 78 Statsrådet ()Fru talman! Det är naturligtvis en svår uppgift förett land som att snabbt förändra någontingsom vi vill förändra snabbt. Men jag kan peka på flerakonkreta framsteg i enskilda fall när det gäller politis-ka fångar. Vi kan se en långsam utveckling mot öp-penhet i samhället, till följd av den ekonomiska libe-raliseringen men också genom projekt som vi satsarpå, som direkt verkar för att på ett långsiktigt sättbidra till demokratiseringen. Jag kan ge ett exempel,och det är att man efter modell av radioprogrammetEfter Tre i har öppnat ett program i Sydviet-nam, med svensk hjälp. har man ettfritt opinionsutbyte i etern.Jag kan lova att vi i varenda kontakt som vi har medvietnameserna också driver frågan om demokra-tisering och mänskliga rättigheter.Nivån på svensk utbildningAnf. 79 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsminister senare tid har vi nåtts av en del larmrapporterom hur illa det skulle vara ställt med nivån på svenskutbildning och forskning. De som fäller domarna gördet emellertid från olika utgångspunkter. Chefen i ettav våra stora läkemedelsföretag förkunnade såledespå att vi har en alltför låg andelhögskoleutbildade och i detta avseende hamnar förstpå sjuttonde plats bland . Är dennauppgift verkligen korrekt?Anf. 80 Utbildningsminister ()Fru talman! Nej, uppgiften är inte korrekt. Denbygger på en felaktig statistik från slutet på 80-talet.I själva verket är ett välutbildat land. Vihar en mindre andel lågutbildade än något annat EU-land. Vi har en större andel högskoleutbildade avbefolkningen än något annat EU-land. När det gällerOECD-länderna kommer vi på fjärde plats efter ,och vårt broderland . När det gällermedellånga eller långa högskoleutbildningar ligger viungefär på fjärde femte plats i OECD-ligan.Det är svårt att göra sådana här jämförelser, mensanningen är alltså den att vi har en god, i vissa avse-enden hög, standard i det svenska utbildningssyste-met. Det blir ännu bättre genom den mycket kraftigaexpansion som har ägt rum och som regeringen dess-utom planerar att genomföra.Anf. 81 ()Fru talman! Det finns, som sagt var, olika ut-gångspunkter för kritiken. En professor i företagseko-nomi ansåg - också på , för några veckorsedan - att en nedskärning av antalet forskare ochantalet studenter på universitetens grundutbildningarskulle befrämja kvaliteten. Han ansåg också att denaviserade satsningen på de mindre och medelstorahögskolorna skulle innebära en kvalitetssänkning.Mot bakgrund av att regeringen nu i stället avseratt fortsätta expansionen av bl.a. den högre utbild-ningen och forskningen, skulle jag vilja be utbild-ningsministern något kommentera hur en kvantitativsatsning av den här omfattningen kommer att kunnakombineras med kvalitativa krav.Anf. 82 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag kanske inte här i kammaren skallpolemisera mot tidningsartiklar, men låt mig ändå fåsäga att man enligt vår uppfattning, och av historiskerfarenhet - inte minst i men också i andraländer - kan visa att en kvantitativ ökning av utbild-ningsmöjligheterna för unga och äldre inte står i stridmed kvalitetskravet. Tvärtom får vi fram fler forska-re, forskarbegåvningar och människor med goda ve-tenskapliga kunskaper genom att höja den allmännanivån. All erfarenhet visar att det är på det sättet.Därför leder en expansion av utbildningen -självfallet om man gör de insatser som krävs - ocksåtill en högre kvalitet.Anf. 83 (m)Fru talman! Det är möjligt att företagschefer intekan all statistik beträffande utbildningen, men enligtSkolverkets mest aktuella rapport ligger vi faktiskt pånionde plats vad gäller högre utbildning. Jag tycker attdet är väsentligt att notera det, eftersom flera av våraviktigaste konkurrentländer ligger före oss.Poängen i den artikel som diskuteras är det somjag vill att utbildningsministern kommenterar, nämli-gen att det allvarliga ändå måste vara att våra mestkunskapsintensiva företag tvingas lägga viktig forsk-ning utomlands. Vad tänker regeringen göra för att setill att vi behåller kompetensen i landet?Anf. 84 Utbildningsminister ()Fru talman! Svensk forskning har under decennierbefunnit sig på mycket hög nivå. Internationellt settligger vi i topp när det gäller satsningen på forskning,både när det gäller statens satsning och företagenssatsning.Det är dessa stora satsningar, och de satsningarsom regering, riksdag och kommuner har gjort t.ex. påhälsovård som har skapat förutsättningarna för deframgångsrika läkemedelsföretagen. Varken dessa företag eller andra har häm-mats av brist på forskare. Forskningsinvesteringarna isvenska företag har ökat under enföljd av år. Förutsättningarna för detta var de storaforskningssatsningar som gjordes under 1970- och1980-talet.Det pågår inte heller någon forskarflykt från Sve-rige. Det är en myt. I själva verket har vi en nettoin-vandring av forskare till . lämnade 120forskare inom naturvetenskap och teknik . Avdessa var 70 födda utomlands, dvs. de återvände tillsina hemländer. Det återstår alltså 50 personer.Jag vill se ett utbyte med omvärlden. Forskning ären internationell verksamhet. Det vore fel om intesvenska forskare också bosatte sig utomlands. Deflesta kommer tillbaka.Anf. 85 (m)Fru talman! Det är riktigt att vi har gjort storasatsningar och att forskning skall vara internationell.Men det räcker inte. Oroas inte utbildningsministernav signalerna från de få framgångsrika företag vi harhär i landet när de säger att det är svårt att utvecklas iSverige? Vad tänker regeringen göra för att se till attvi behåller kompetensen i landet?Anf. 86 Utbildningsminister ()Fru talman! Kompetensen är här i landet. Vad re-geringen gör när det gäller den högre utbildningen äratt satsa på en expansion. Det gäller inte baragrundutbildningen utan också doktorandutbildningen.Det innebär att vi om kommer att få ettkraftigt ökat antal personer med forskarutbildning justinom naturvetenskap och teknik.Det går naturligtvis inte för något utbildningssys-tem att tillgodose de omedelbara anspråk på forskaresom föds av ett specifikt företags framgångar. Det tarminst att utbilda en forskare. Man måste ha enlångsiktig utbyggnad. Den är vi i full färd att genom-föra.Anf. 87 ()Fru talman! Utbildningsministern nämnde dokto-rander. 1994 hade cirka en tredjedel av doktorandernatjänst. Utbildningsministern har gjort sken av att närdet gäller doktorandernas möjligheter och, förutsätterjag, framtida finansieringsmöjligheter kommer ettförslag från regeringen.Den nuvarande finansieringen för doktorandernabygger på utbildningsbidrag. Systemet leder till attdoktoranderna är tvungna att finansiera sin verksam-het med andra tjänster och uppdrag. Det går ut överhans eller hennes forskargärning.Om man skall göra allvar av propån att satsa påhögre utbildning och forskning måste systemet medutbildningsbidrag ersättas med andra finansieringssys-tem eller förändras. Min fråga är: När kan ett sådantinitiativ komma, och vilken inriktning kommer det attha?Anf. 88 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är inte utbildningsbidragen som ärden främsta finansieringsformen för doktorandutbild-ningen, utan det är doktorandtjänster. Men vi har förfå doktorandtjänster, det håller jag gärna med om.Man kan också diskutera avvägningen inom fi-nansieringssystemet. Regeringen kommer att läggafram förslag på den punkten i samband med forsk-ningspropositionen som kommer att avges till riksda-gen i år.Anf. 89 ()Fru talman! Det är bra att vi är överens om att an-talet doktorandtjänster är för få. Det är bra att detkommer ett förslag i den här frågan. Vilken inriktningkommer förslaget att ha?Anf. 90 Utbildningsminister ()Fru talman! Allt kommer att bli bättre!Anf. 91 MARGARETANORDENVALL (m)Fru talman! Utbildningsministern talar om kvanti-tet. Men det handlar ju inte bara om kvantitet, dethandlar om kvalitet. Det handlar också om lönebild-ning. Det är något som inte minst Astras VD har påtalat. Risken för kompetensflykt är stor.Det sker faktiskt en kompetensflykt från , även om det bara handlar om 50 forskare.Det är allvarligt om inte utbildningsministern för-söker göra något åt det.Jag vill fråga statsrådet: statsrådet att det ären fördel för att konkurrera med låga löner?Eller vill statsrådet genom satsning på högre utbild-ning, forskning och ökad lönespridning låta Sverigekonkurrera med kvalitet i stället för kvantitet?Anf. 92 Utbildningsminister ()Fru talman! I mitt tidigare svar sade jag just att enexpansion av den högre utbildningen måste gå hand ihand med kvalitetsinsatser. Det tänker vi genomföra.Det pågår inte någon massflykt av forskare frånSverige på grund av skattesystemet. Det är en ideolo-gisk myt.Vi har inte haft några svårigheter att bygga uppstarkt kunskapsintensiva företag i detta land somonekligen har haft ett betydande skat-teuttag.Det är icke heller så att vi har svårt att till Sverigefå besök och verksamhet av framstående forskare frånomvärlden. Tvärtom kan jag omvittna att när detgäller flera av de tunga framstående vetenskapligainstitutionerna här i landet är det snarare för mångasom vill komma hit i förhållande till de resurser somfinns.Hela bilden av att svenska framstående forskarelämnar landet i massflykt är fel. Däremot sker ettnaturligt utbyte i den meningen att svenska forskareför , kanske t.o.m. för , arbetarutomlands. Det anser jag vara värdefullt.Anf. 93 MARGARETANORDENVALL (m)Fru talman! tror tydligen inte på hot.Ericsson och måste väl lämna landet för attutbildningsministern skall vakna.Bilden av högre utbildning är för många att detinte lönar sig att satsa på utbildning. Lönenivån i det framtida yrket blir låg.T.o.m. ledande företrädare inom LO säger numeraatt lönespridningen måste bli större. Detta tycks inteutbildningsministern hålla med om. Jag måste få upp-repa min fråga: Vad anser utbildningsministern attSverige skall konkurrera med, låga löner eller kvali-tet?Anf. 94 Utbildningsminister ()Fru talman! Jag anser att skall konkurreramed kvalitet och den lönebildning som sker på densvenska arbetsmarknaden. Jag tänker inte här i riks-dagen ge några anvisningar om hur den bör utformasför skilda akademiska grupper.Däremot kan jag konstatera att påståendet att densvenska högre utbildningen inte skulle vara attraktivför svenska ungdomar eller äldre är fel.Det är tvärtom så att antalet sökande till högskolan ärstörre än det någonsin har varit. Dessutom är det flerungdomar än tidigare som går de längre utbild-ningarna. Det anser jag är bra, och det är säkertockså värdefullt både för dem själva och för detframtida svenska näringslivet.Fredstida insatser i FörsvarsmaktenAnf. 95 ()Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Enligt beslut skall en av Försvarsmak-tens huvuduppgifter vara att stärka det fredstida sam-hällets förmåga till insatser t.ex. vid svåra olyckor tillhavs.Samtidigt är det yttersta motivet till att vi har etttotalförsvar att vi skall kunna stå emot ett väpnatangrepp mot vårt land, om det blir ett sådant.Detta är två uppgifter. Vilka åtgärder anser för-svarsministern är nödvändiga för att vi skall kunnatillgodose den fredstida uppgiften, utan att den kost-nadsmässigt blir alltför tung, när Försvarsmakten nuskall omstruktureras och besparingar skall genomfö-ras?Anf. 96 Försvarsminister ()Fru talman! Besparingen inom försvaret är sam-mantaget av . Det är enmåttfull besparing internationellt sett. av för-svarsanslagen blir faktiskt kvar.Som mycket väl känner till har vi iSverige ett totalförsvar som består av ett militärt för-svar och ett civilt försvar. Försvarsbeslutet som riks-dagen fattade var på flera sätt ettvägval. Ett vägval var att säkerhetsbegreppet vidgadesoch det blev ett nytt säkerhetsbegrepp som så att sägainkluderar de civila frågorna och de civila hoten ochriskerna på ett helt annat sätt . Min ambi-tion har varit - inte minst för skattebetalar-nas intressen - att vi inte skall bygga upp dubbla re-surser, dels i det militära försvaret, dels i det civilaförsvaret.Under de här dagarna med snöoväder i södra har det militära försvaret gjort mycket fina insat-ser, inte minst med bandvagn 206. Det betyder att deresurser som det militära försvaret förfogar över nuställs till det civila försvarets förfogande. Det vill jagutveckla ännu mer. Jag har tidigare förstått att ÅkeCarnerö och jag är överens på den punkten.Anf. 97 ()Fru talman! Jag är helt överens med försvarsminis-tern om detta. Jag vet att vi har ett sårbart samhälleoch att försvarsmakten gör fantastiskt finainsatser t.ex. vid snöoväder.Men det kan ju bli tal om en grundorganisations-fråga när vi nu skall omstrukturera, eftersom de häruppgifterna för Försvarsmakten naturligtvis skall gällaför hela vårt land. Vi kan hamna i den situationen attnågon del av vårt land inte har militär närvaro.Då är frågan: Hur kan Försvarsmakten eller total-försvaret i den situationen vara med och stärka sam-hällets insatser t.ex. vid svåra olyckor till havs?Anf. 98 Försvarsminister ()Fru talman! Vi är i denna riksdag överens om atthela skall försvaras. Det fordrar militär närva-ro över hela . Det fordras garnisoner och mili-tära enheter. På vilka platser de skall finnas kommerdenna kammare att ta ställning till, ominte förr så på luciadagen.Med den utgångspunkten får vi sedan göra detmilitära försvaret så starkt som hotbilden och densäkerhetspolitiska situationen kräver. Skulle orosmol-nen hopas vid våra gränser, skulle vi få en annanutveckling, framför allt genom att den demokratiskaprocessen i avbryts, så att vi i fullt samför-stånd i Försvarsberedningen och i regering och riks-dag gör en mörkare säkerhetspolitisk bedömningmåste vi i det läget öka försvarskostymen. Men i detnuvarande säkerhetspolitiska läget och med den hot-bild vi har menar jag att resurser kan föras överfrån det militära försvaret till det civila försvaret utanförfång för det militära försvarets kapacitet.Miljökrav och näringslivsstödAnf. 99 ()Fru talman! Regeringen kommer att arbeta för attbanker och försäkringsbolag skall ta sitt miljöansvarvid kreditgivningar. Men vi - främst då regeringen -har ett ännu tydligare eget ansvar när det gäller nä-ringslivsstöd. Vi har ganska många sådana. Frågan ärvad vi gör för att själva ställa krav gentemot vårasamarbetspartner indirekt och direkt - krav på att deockså skall ta sitt miljöansvar, kanske inte som ettvillkor men i alla fall som en förutsättning för att manskall ha ett samarbete och för att stödet skall fortgå.Anf. 100 Näringsminister ()Fru talman! För det första vill jag säga att vi harhaft gemensamma konferenser mellan Näringsdepar-tementet, och näringslivet just ide frågorna.Det finns också anledning att säga att näringslivetunder har byggt upp kompetens påmiljöområdet. Det har gått rätt så raskt. Man är of-fensiv nu i de flesta företagen för att man skall varamed i främsta ledet när det gäller att diskutera mil-jövänliga produkter. Man är också mycket medvetenom sitt miljöansvar.Vi tänker fortsätta - näringsdepartement och mil-jödepartement tillsammans - att vara påskyndare fören sådan utveckling.Anf. 101 ()Fru talman! Jag tycker att det är bra att det finnsföretag som är spjutspetsar och som verkligen tar sittansvar och driver på den här utvecklingen. Men jagförstår i alla fall inte av svaret vad regeringen gör.Gör man över huvud taget något mer än applåderaroch tycker att det här är positivt? Det sker ju av sigsjälvt i näringslivet. Men regeringens ansvar är ocksåatt vara pådrivande. Var finns det ansvaret?Anf. 102 Näringsminister ()Fru talman! Det var det som jag redovisade. En avregeringens uppgifter är också att varaopinionsbildare och trycka på. Det har vi gjort genominitiativen och samarbetet mellanNäringsdepartementet och somfungerar oerhört bra på det här området. Vi ärnaturligtvis inställda på att denna offensiv, dennakampanj och denna opinionsbildning är något som viskall fortsätta med.ElkraftsproduktionenAnf. 103 ()Fru talman! Trots att landets tolv kärnkraftsreakto-rer går för fullt och trots att importen av elenergi tillSverige från grannländerna ständigt slår nya rekordinträffade i går den exceptionella händelsen att LKABi och , Modokoncernen och fleraandra basindustrier i tvingades att begränsasin elanvändning. Det var inte fråga om någon ranso-nering i egentlig mening, men det var ett tydligt ut-tryck för att vi även med tolv kärnkraftsreaktorer igång har betydande svårigheter under en kall vinter attförse den svenska industrin med tillräckligt mycket eltill konkurrenskraftiga priser.Energiministern har huvud-sakligen ägnat sig åt reaktorexercis och tal om viktenav en förtida kärnkraftsavveckling. Han har upp-höjts till näringsminister. Med tanke på upphöjelsentill den nya positionen som näringsminister utgår jagfrån att får större anledning attockså fundera över de många arbetslösa och överindustrins framtidsmöjligheter, dvs. tillväxten ochjobben.Min fråga till näringsministern blir därför: Vilkaslutsatser drar näringsministern av gårdagens elranso-nering?Anf. 104 Näringsminister ()Fru talman! Först säger att detinte går att belägga att det är fråga om ransonering.Sedan frågar han: Vilka åtgärder skall vidtas för den-na ransonering?Det första är helt korrekt. Det handlar nämligeninte om ransonering. Det finns ett mycket gammalavtal mellan och den elintensiva industrin,enligt vilket under hög belastning kan åläg-ga industrin att dra ned effekten. Industrin får underden tiden rabatt på elpriset. Det gäller , , och Aga.Nu har det inträffat. Man har möjlighet att göradet med ett dygns varsel. Jag kan meddela att dettahar gjorts i fullt samförstånd. Den överenskommelsenhar inte lett till någon skada eller neddragning avproduktionen.Anf. 105 får ordet för ytterligare enfråga.Anf. 106 ()Fru talman! Jag ställde en mycket tydlig fråga,även om jag bara fick något slags ordlek till svar. Detär riktigt att det inte är någon ransonering i den me-ningen att det råder en fysisk brist på el, men det är enransonering i den meningen att de stora industriernaför att kunna köpa el till konkurrenskraftiga prisertvingas att justera ned sin elförbrukning. Hade develat fortsätta med en hög elförbrukning, skulle de hafått betala betydligt högre elpriser.