prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:49Torsdagen den 19 decemberKl. 9.00 - 20.46Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Val av en av ombudsmanAnf. 1 ():Fru talman! Justitieombudsmannen mandatperiod utgår den 31 december 1996.Stina har meddelat att hon på grund avsjukdom inte vill komma i fråga för omval. Med an-ledning därav har berett fråganom val av en ny justitieombudsman.Konstitutionsutskottet föreslår enhälligt att riksda-gen för tiden fr.o.m. till dess nytt valhar genomförts under fjärde året därefter till justitie-ombudsman väljer advokaten biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden fr.o.m. den 1 mars 1997till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter- tilljustitieombudsmanSuzanne Knöös2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 december.3 § Meddelande om arbetsplenum fredagen den20 decemberAndre vice talmannen meddelade att meddelandeom arbetsplenum delats uttill kammarens ledamöter.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /97:FiU2-FiU5och betänkanden /97:SkU13 ochSkU145 § Kulturpolitik, m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1996/97:KrU1Kulturpolitik, m.m. (utgiftsområde 17) (prop.1996/97:3, 1996/97:1 delvis)AllmäntAnf. 2 ():Fru talman! Det är med tillfredsställelse jag kon-staterar att kulturministern befinner sig i kammaren . Annorlunda har ju tidigare försports, varför jaghoppas att kulturministern kommer att övervara da-gens debatt och svara på de frågor som vi från flerahåll har att ställa till henne.Låt mig först konstatera att ett enigt utskott finnerdet olyckligt att budget- och kulturpropositioner harlagts fram . Det har avgjort försvårat utskott-sarbetet, som måst ske under ytterst begränsad tid. Enav huvudtankarna bakom budgetreformen var dock atthöstens arbete skulle koncentreras på budgetproposi-tionen, medan riktlinjer och lagstiftningspropositionerskulle behandlas . Ansvaret för attotillräckligt med tid ställts till förfogande åvilar rege-ringen.Moderata samlingspartiets kulturpolitik syftar tillkulturell mångfald och möjlighet för den enskildamänniskan att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet.75 % av de medel som satsas på kultur kommer frånde enskilda människorna. Stat, kommun och landstingstår tillsammans för . Kulturpolitikens uppgift ärenligt vår syn att främja kvaliteten i utbudet, inte styratill vissa områden för att binda människor till sig.Kulturen har ett värde i sig, ett värde som kopplas tillden enskildes val. Trots att av medlen kommerfrån enskilda människor är samhällets satsningarviktiga, avgörande för vissa kulturinstitutioner.Fru talman! Jag vill redan nu yrka bifall till denmoderata reservationen nr 1. Vi moderater står givet-vis bakom alla de reservationer där vi finns med, menför tids vinnande kommer vi inte att yrka bifall tillmer än reservation 1.I den statliga utredningen inrikt-ning, som ligger till grund för propositionen, presen-terar en enig utredning förslag till nya kulturpolitiskamål. Som portalmening föreslog utredningen enigtföljande: "Kulturen ger människan glädje, insikter,många uttrycksmöjligheter och ett rikare liv. "Följande mål enades vi sedan om:- värna yttrandefriheten och ge reella yttrandemöj-ligheter,- verka för delaktighet och stimulera eget skapande,- främja konstnärligt förnyelse och kvalitet,- ta ansvar för kulturarven och främja ett positivtbruk av dem,- ge kulturen förutsättningar för att vara en dyna-misk, utmanande och obunden kraft i samhället.Tyvärr försvann den uttrycksfulla och positivaportalmeningen i propositionen. Detta innebar enförsvagning enligt vårt sätt att se och visar enbart påpolitisk klåfingrighet och återställarlusta.Även i övrigt har utredningens eniga förslag änd-rats. Den viktigaste återställaren här utgörs av återin-förandet av formuleringen att "motverka kommersia-lismens negativa verkningar". En viss förbättring avpropositionsförslaget har majoriteten faktiskt åstad-kommit, men vi moderater kan inte bifalla formule-ringen "de negativa verkningarna av kommersialis-men". Dessa är värdeord som ofta används på ettfelaktigt sätt. Vad är kommersiellt? Jo, så bra att detbetalar sig självt på en öppen marknad. Att varakommersialiserat, dvs. tillkommet enbart för att tjänapengar, är däremot något helt annat. Normal affärs-verksamhet i sig är varken ond eller god. Den förut-sätter en säljare och en köpare. Om inte båda är nöjdablir det ingen affär.Med ökade internationella kontakter bl.a. genomvårt medlemskap i , och får desvenska kulturarven särskild betydelse för oss och bliren fast förankrad grund när impulser och mönster frånomvärlden når oss. Vi moderater menar att alla i vårtland skall kunna utöva sin kultur så länge den inte ståri strid med grundläggande värderingar i vårt samhälle.Fru talman! Museifrågorna har i stort kommit påJan lott, varför jag kommer att inskränkamig till att tala om den beramade museiflytten frånStockholm. Under mina i denna kammarehar jag aldrig konfronterats med ett så bristfälligtunderbyggt förslag från regeringen. Det i vår grundlaginskrivna beredningstvånget har inte uppfyllts. Infor-mation från berörda institutioner har inte inhämtats.Utskottets krav på fullödighet i förslaget, som liggertill grund för vårt arbete, har inte uppfyllts. Vi hardärför anmält frågan till förgranskning. får vi se resultatet.Flyttas, flyttas ej. Flyttas, flyttas ej. Informationenfrån kulturministern har varit högst svävande. Hon hartalat om en idé. En osmält idé, skulle jag vilja säga.Men efter en idé bygger utskottet inte ett betänkande,fattar inte ett beslut. Beskeden från Ulvskoghar varierat från medium till medium, från dag tilldag. Inte fick jag något svar från kulturministern påmin fråga vid torsdagsfrågestunden hur det kundekomma sig att just de sidor som rörde denna frågahade försvunnit när propositionen gick ut till institu-tioner för delning. Kanske jag kan få svar på den häroch av . Såvitt jag blivit rätt under-rättad har respektive museichefer upp-levt att sidor blivit urrivna.I det förslag till skrivningen som la-des fram av Socialdemokraterna och Vänsterpartietstod att "betydande delar av den berörda museiverk-samheten skall vara kvar". Vad innebär betydandedelar? Är det 50, 40 eller ? Jag vet inte, ingenvet.Organisationskommittén skulle få i uppdrag att sehur museilokalerna i skall disponeras. Vilka skall vara kvaroch vilka försvinner?Så sent som i går fick jag i min hand ett press-meddelande från beträffande orga-nisationskommitténs direktiv. Samma formuleringarom betydande delar och disposition av museilokaleråterfinns i detta. Jag kan således bara konstatera atthotet mot , ,Folkens Museum kvarstår. Socialdemo-kraternas och företrädare må sedanförsöka mörklägga fakta så mycket som de förmår.Samarbetet med Statens konstmuseer, vilket avse-värt sänker kostnaden för , medStockholms universitet, med ochmed forskning, såväl inom som utom landet, lider storskada. ordförande, socialdemokra-ten förskräcktes inför idénoch trodde sig, enligt tidningarna, se en kostnad påuppemot miljarden innan förslaget eventuellt hadeförts i hamn. Var tar man dessa pengar ifrån? Jagskulle vilja säga till kulturministern: om! Det ärinte för sent.Däremot vill jag säga att ett enigt utskott stöderpengar till i att ytterligare bidra till mångfalden i kulturut-budet har vi föreslagit vad vi kallar en dubblerings-fond för kulturella ändamål. Statligt stöd skall utgåmed samma belopp som enskilda institutioner, dona-torer, testamentsgivare och gåvogivare har bidragitmed - därav benämningen dubbleringsfond. I inled-ningsskedet föreslår vi 100 miljoner från statens sida.Väsentligt är naturligtvis att fonden inte skall bi-dra till verksamheter som erhåller offentligt stöd.Fondens ändamål skall vara nyskapande och skapapluralism. Sökande kan vara såväl enskilda konstnärersom institutioner, föreningar m.fl.För bara några år sedan var såväl Socialdemokra-terna som ytterst negativa inför spons-ring för kulturändamål. Näringslivets medverkan ikulturevenemang misstänkliggjordes, tyvärr. Manbefarade i onödan, tycker jag, företagens intrång i detfria skapandet. Men synen på sponsring har förändratsallteftersom resurserna i samhället har minskat, ochdet välkomnar vi.Socialismens inställning till företagande står tydli-gen inför en omvandling. vill man t.o.m. fram-stå som de medelstora och små företagens speciellabeskyddare. Det låter bra men klingar dock falskt imina öron. Att tjäna pengar är ju fortfarande miss-tänkt. Men hur i all världen skall man kunna håll liv iett företag och skapa arbetstillfällen utan att tjänapengar?Problemen med sponsring nu är dock inte, sommånga tror, skattelagstiftningen i sig. Nej, det är sna-rare tolkningen av skattereglerna från myndigheternassida som är oklar. I en interpellationsdebatt för någonmånad sedan var skatteminister och jag enigaom detta. Jag förutsätter att skatteministern har vid-tagit eller kommer att vidta åtgärder för att förbättratolkningskunskaperna på myndighetshåll.Tillsammans med har vi en reservationbeträffande stiftelsen , som är ensjälvständig juridisk person med syfte att främja ettvitalt kulturliv i . Inkomna bidragsansökningarprövas av minst två instanser. Vid bedömningen med-verkar t.ex. , och . Men väsentligt är, fru talman, att med-len inte går till sådant som inte ryms inom vederbö-rande myndigheters budgetar.Framtidens kultur har verkat . Det ärmed glädje jag kan konstatera att den tycks gå fri frånden klåfingrighet som har drabbat övriga stiftelser,bildade av löntagarfondspengar. Detta kanske vi skalltacka frånvaro på området för.Just beslutar stiftelsen om bidrag i stor-leksordningen och är således denkraftfulla fria resurs för de som arbetar med konstnär-ligt skapande och som avsågs av de borgerliga parti-erna och regeringen vid bildandet. Särskilt bör beto-nas att det inte minst är ungdomar som får del avdessa medel.Fru talman! 1995 stiftades Kulturarv utan gränser,en stiftelse med rötter i den tragiska konflikten påBalkan. Inititivtagare är förra riksantikvarien Marga-reta Biörnstad och beskyddare är Prinsessan , . Syftet är att skapa opinion ochengagemang för ett gemensamt mänskligt kulturarvoch att medverka till bevarandet av kulturegendom iområden som drabbas av konflikter, katastrofer ellerhot av annat slag. Jag skall citera en av stiftelsensprogramskrifter: "Att rasera kulturbyggnader är baraett annat sätt att skada människor." Vi minns alla broni och dess betydelse för människorna där.Kulturarv utan gränser är värd all uppmärksamhet.Till slut, fru talman, ett par ord om , som förhoppningsvis skall bli dåStockholms och hela landets kultur skall visa helaomvärlden vad vår gemensamma svenska kultur äroch vad den står för. Denna för hela landet gemen-samma inriktning kommer att främja samverkan mel-lan huvudstaden och övriga landet långt efter 1998.Den i många sammanhang diskuterade stockholmsfi-entligheten minskar förhoppningsvis. ärallas vår huvudstad.Samtidigt bör denna uppmärksamhet också kunnabidra till bättre marknadsföring av svenskt kunnandeoch svenska produkter. Arbetet med planeringenföljer, enligt vad jag har förstått, den uppgjorda pla-neringen. Det är bara att önska alla som deltar lyckatill.Tack, fru talman!Anf. 3 ():Fru talman! Kulturen är själva grunden förmänsklig utveckling, demokrati, samhörighet ochmänsklig värdighet. Så långt vi kan se tillbaka harmänniskan funderat över tillvaron, varifrån vi kom-mer och varthän vi är på väg. Man har uttryckt sig påolika sätt i bild och senare i skrift och berättelser.Man har prytt sina bostäder och bruksföremål. Ävenutan en enda krona i anslag, kommer människor alltidatt på något sätt ägna sig åt kulturell verksamhet.Huvuddelen av kulturutgifterna betalas av deenskilda människorna. Men det innebär ju inte attsamhället inte behöver satsa på kultur - tvärtom. Allstatistik visar på sambandet mellan utbildning ochdeltagande i kulturlivet, att människor med högreutbildning har ett mycket flitigare deltagande. För ossi är det självklart att alla människorskall ha förutsättningar till ett rikt kulturliv, oavsettutbildning och bostadsort.Kulturen är en viktig del av infrastrukturen. Attdet finns ett levande kulturliv är lika viktigt som attdet finns vägar, skolor och primärvård. En bra kultur-verksamhet ger människor identitet i deras hembygd,oavsett vilket den är. Kulturen är ett uttryck för bådedet fantastiskt vackra och det svåra, fula. Den bidrartill människors insikt om sig själva och till förståelseför andra, glädje, livslust och skaparförmåga samtmod att utveckla och utvecklas.Kulturen rör vid vårt innersta. Den roar, oroar ochväcker känslor till liv. I skapande aktiviteter - i mu-sik, dans, skrivande, hemslöjd och hantverk - kan viväxa som människor. Uttrycksförmågan stärks ochdärmed självkänslan och yttrandefriheten.I mötet med konstnärers verk, vid teaterföreställ-ningar, konserter, konstutställningar och författaraft-nar finns skönheten, överraskningarna, nyheterna ochaha-upplevelserna. Som en levande och inspirerandebakgrund till både amatörers och professionellakonstnärers verk finns vårt kulturarv. För oss i Cen-tern är det självklart att kulturlivet skall leva lokaltoch att det skall rymma både amatörers skapande ochyrkesverksamma konstnärers kvalitet.Konsten kräver frihet för att spira. Samhället skallinte försöka att styra eller dirigera konsten utan skapaförutsättningar för och främja kulturskapandet, inteminst bland barn och ungdomar. De fria och frivilligaorganisationerna måste ha goda villkor för sitt arbete.Kulturella uttryck uppstår ofta som motrörelsermot det etablerade. Kulturen öppnar nya perspektiv.Genom kulturen får vi medel att uttrycka vår meningoch att påverka och förändra. Den stimulerar fantasin,vilket är nödvändigt för alla. Utan fantasi - inga nyaidéer. Som en gång konstaterade ärfantasi viktigare än kunskap, och ingen kunde beskyl-la honom för bristande kunskaper.Jag är alldeles övertygad om att det bästa som vikan satsa på för att skapa optimism, framtidstro, ge-menskap, idéer och därmed nya jobb i är justkultur. Vi är många som önskar att vi hade mer peng-ar att satsa på kulturen än vad vi har.I dag skall vi ha en lång debatt om kulturpolitiken.Vi har i en mängd stora saker att se framemot. Det har storamöjligheter att lyfta kulturlivet i och helaSverige och att visa den svenska kulturens kraft förvår omvärld.Fru talman! Det fanns stora förväntningar på kul-turpropositionen, som skulle vara summeringen av 20års kulturpolitik och avstampet inför 2000-talet. För-väntningarna var högt ställda och svåra att uppfylla.Det finns mycket som är bra, t.ex. att arkitekturen nulyfts fram, att hemslöjdskonsulenten för barn ochungdom permanentas och länskonstnärerna och detförändrade stödsystemet till regionala kulturinstitutio-ner, även om vi har en del synpunkter på det. Sats-ningen på konstnärerna och på visningsersättning ärpositivt. De särskilda nationella uppdragen till BackaTeater i , Rosteriet i ,i m.fl. är bra. Det gäller att följaupp det. Jag tror att dessa uppdrag behöver följas avfler sådana uppdrag som ska gå till institutioner ellerorganisationer som visat prov på nytänkande.En del i propositionen är mycket kontroversiellt,vilket ingen är omedveten om. har väl ett för-slag väckt så mycket debatt och så starka känslor tillliv som det att flytta tre museer till . Vi hadetänkt att diskutera detta mycket mera senare, men omkulturministern inte är kvar då tänker jag återkomma ifrågan i repliker.Det fanns också en del andra brister i propositio-nen. Vi tycker inte att regeringen har lyckats ta ettriktigt samlat grepp om en nationell kulturpolitik, ochen mängd frågor har lämnats öppna för att utredasvidare. Det är beklagligt efter denna långa tid av ut-redningar som har föregått propositionen.Fru talman! har under denna in-tensiva höst behandlat detta digra material. Vi harockå haft en intensiv kunskapsinhämtning genom allauppvaktingar från kulturlivets olika intressenter - ca40 stycken. Vi skulle önskat att vi hade haft mer tidtill förfogande för att göra en grundlig bearbetning. Vikommer säkert att behöva ta upp många av dessafrågor igen. har gjort en fantastiskinsats för att få fram ett så väl bearbetat betänkandesom varit möjligt under denna korta tid. Jag vill riktaett tack till hela personalen för ett fantastiskt jobb.I betänkandet har utskottet gjort betydande för-bättringar av regeringens förslag i enlighet med kra-ven i vår partimotion om kulturpolitiken. En av deviktigaste är att vi nu beställer en skyndsam utredningsom omfattar samtliga områden där staten ger stöd tillkulturinstitutioner. Det handlar om att se över hurbehovet av statligt stöd till en kommun eller ett lands-ting påverkas av omfattningen av det kulturutbud somnationalscener och andra helstatligt finansierade insti-tutioner erbjuder. Resultatet av denna översyn börläggas till grund för principerna för Kulturrådetsfördelning av stödenheter enligt det nya bidragssys-temet.Vi menar att det är av yttersta vikt att få en merrättvis geografisk fördelning av statens resurser tillkultur. Det har alls ingenting med Stockholmsfientlig-het att göra. Det är självklart att vi skall satsa på kul-tur i huvudstaden, men det får inte leda till att huvud-staden förlitar sig på statens stöd i en sådan omfatt-ning att man anser sig kunna satsa mindre än övrigastorstäder på kultur. Hur man än vänder och vrider påsiffrorna ser vi att så är fallet.Klyftan mellan statens anslag till ochtill övriga län är också oacceptabelt stor. Mitt län,, har det lägsta statliga kulturanslaget perinvånare av alla län. Regeringen misslyckades med attgöra en åtminstone något bättre fördelning av resur-serna. Därför gör vi nu den här beställningen, och viförutsätter att vi snabbt får ett resultat som kan liggatill grund budgetproposition.Debatten om våra nationalsceners dåliga ekonomiväcker en del undringar. Jag vet inte vilka samtal somhar förts mellan t.ex. och Kulturdeparte-mentet tidigare, men nog känns det litet konstigt att eninstitution som faktiskt undantas från de besparingarsom andra får vidkännas blir så totalt överraskad överde ekonomiska förutsättningarna, vilket vi har märkt idebatten. Det är ju egentligen inte några nedskärning-ar. Möjligen har man räknat med att de tillfälligaanslag man haft skulle bli permanenta, vilket aldrignågon såvitt jag vet lovat. Ansvaret måste falla på dengamla styrelsen och ledningen, och kanske också påKulturdepartementet. Jag vet inte. har ju Drama-ten fått en ny styrelse och en ny ledning, och man harförutsättningar att gå vidare efter turbulensen i höst.När det gäller målen för kulturpolitiken kan jagsäga att i partimotionen hade preciserat ettantal mål, som var delvis annorlunda och mer omfat-tande än regeringens. Delvis sammanföll de medkulturutredningens förslag. I utskottet har vi nu fåttgehör för de flesta av våra synpunkter, och vi kanacceptera de sju mål som föreslås. Det handlar omallas delaktighet i kulturlivet. Det handlar också omatt ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk,utmanande och obunden kraft i samhället. Vi har fåttett bildningsmål - vi tycker att bildningssträvandenaär en av hörnpelarna i kulturpolitiken. Det är viktigtatt uppmuntra människor att skaffa sig nya kunskaperoch erfarenheter utöver vad som krävs för deras yr-kesroller. Det handlar om värderingar, normer ochideal och orientering i tillvaron. Som sadeen gång: Bildning är det som du har kvar när du glömtallt du lärt.Enligt vår uppfattning borde dessa tillägg tillsam-mans med målet om kulturell mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet ge grund för människors för-måga att kritiskt bedöma all den information ochskräpkultur som också väller över oss så att målet attmotverka kommersialismens negativa verkningarskulle bli onödigt, i all synnerhet som man inte vethur man konkret skall kunna åstadkomma detta. Nugick det inte att få majoritet för det, och vi accepteraratt det står kvar.I uttrycket "att främja kulturell mångfald" läggeråtminstone jag in något mycket mer än det som står idet sista målet, nämligen att främja möten mellankulturer inom landet. Skall vi få ett mångkulturelltsamhälle som fungerar är det viktigt att vi blandar oss,att vi tar del av varandras kultur, att vi tar till oss endel av invandrarnas kultur likaväl som de tar till sigav den svenska. Så har det gått till historiskt. De flestaav våra typiska svenska specialiteter har utländsktursprung: luciafirandet och köttbullarna, för att tanågra exempel.Fru talman! I talade manmycket om eldsjälarnas betydelse och vikten av att tavara på dessas förmåga att stimulera och inspireraandra. Detta hade försvunnit i propositionen. Varförvet jag inte - kanske för att regeringen trodde att dethandlade om att någon sorts amatörism skulle ta över.Det är inte alls på det viset. Att satsa på eldsjälarbehöver inte alls innebära en kollision mellan profes-sionalism och amatörism utan en fruktbar blandningav båda för att främja intresset hos de många männi-skorna för fler arrangemang och ökad kulturkonsum-tion, vilket leder till ökade arbetsuppgifter för deprofessionella kulturutövarna. har utskottet åter-igen tagit upp frågan om eldsjälarnas betydelse. Jagförutsätter att regeringen tar till sig detta.Kulturens roll som motor för regional utvecklingoch för nya jobb är underskattad i , även ominsikten sprider sig. Det finns flera exempel på byaroch orter som helt enkelt överlevt på grund av sats-ningar på kultur. I näringslivet inser man detta meroch mer, och kulturlivet har en stor betydelse vid valav lokaliseringsort t.ex. Vi skriver en hel del om dettai betänkandet, och jag har i ett särskilt yttrande anförtatt jag förutsätter att framtida sysselsättningsåtgärderkommer att innefatta kultursatsningar.Utskottet har också enats om att ge den professio-nella blåsorkestern statligt stöd,och därmed räddas denna orkester kvar. Här finns ettstarkt lokalt engagemang för orkestern, som nukompletteras med fyra miljoner i statligt stöd.Ett annat exempel där utskottet nu uttalar sig i en-lighet med vår motion är följande: när Marinmuseumi och nu skallsammanföras till en myndighet skall denna myndighetplaceras i Karlskrona.Det finns ett antal frågor som efter uppvaktningar-na i utskottet i varje fall gjort mig något fundersam.Det gäller t.ex. nedskärningarna på länsmusiken. Påmånga håll har länsmusiken nu utvecklats i enlighetmed de intentioner som fanns för att på ett mångsidigtsätt kunna erbjuda invånarna ett varierat musikutbud.När man har nått detta mål skär vi ned anslagen. Jagtycker att det finns all anledning att noga följa ut-vecklingen när det gäller länsmusiken och musikenöver huvud taget.Ett bekymmer är anslaget till icke-statliga kultur-lokaler. I och med övergången till ett nytt system medanslag som inte får överskridas kommer flera projektsom redan är beviljade att inteckna anslaget underflera år framåt. Några nya projekt kommer därför inteatt kunna få stöd. Det tycker vi inte är tillfredsställan-de. Utskottet menar att regeringen bör återkomma tillriksdagen med besked om ytterligare medelsanvisningpå tilläggsbudget, vilket vi ger regeringen till känna.Fru talman! Min tid är nu tyvärr slut. Det finnsmycket mer att säga. Vi står självfallet bakom alla dereservationer där är ensamt eller tillsammansmed andra. Det har gått ut direktiv om att vi inte fåryrka bifall till så många reservationer, men jag tänkeri varje fall just nu yrka bifall till reservation nr 4, nr22 och nr 39. Våra övriga reservationer och särskildayttranden återkommer vi till i senare debattomgångar idag.Anf. 4 ():Värderade talman! Betänkande 1996/97:KrU1 ärresultatet av ett mycket omfattande arbete i kulturut-skottet. Vår ordförande har lett vårtarbete med ambitionen att ingen skall kunna kritiserakulturutskottet för att det inte tagit emot s.k. upp-vaktning.