prot · GK0948 · 1996-12-18 00:00:00 — I vår partimotion om socialförsäkring-arna yrkas att ersättningen i samtliga socialförsäkring-ar skall vara för inkomster upp till 4,2 basbe-lopp - - och för in-komstdelar därutöver . Det skulle ge en rättvisa-re fördelningsprofil än dagens, och det borde rege-ringen vara intresserad av att hitta. Den har mig ve-terligt ännu inte hittat något bra sätt att finansiera enhöjning av nivån till . Jag vill än en gång poäng-tera att de stora skillnaderna finns mellan dem som ärinne i systemet och dem som är utanför. Vi vill höjanivån till för låginkomsttagare.I samband med förändringen vill vi också sänkataket i försäkringen till 6,5 basbelopp och höja arbets-löshetsförsäkringen i motsvarande mån. Förslagetinnebär jämfört med regeringens förslag minskadebruttoutgifter med och med1850 de nästkommande åren.Miljöpartiet vill ha en ny gemensam organisationbestående av , arbetsförmedlingenoch vissa delar av kommunens socialtjänst samtlandstingen öppensjukvård som slås samman till enlokal organisation. Detta kommer att leda till attmänniskor som är i behov av dessa förvaltningarstjänster ges ett helhetsbemötande. kan en männi-ska vara utsatt för två eller tre utredningar. En utred-ning är svår nog när man skall tala om sina förhållan-den. Skall det upprepas kallas man SvartePetter som inte platsar någonstans. Den organisatio-nern kommer dessutom att leda till effektiviserings-vinster vad gäller administration och förvaltning.Miljöpartiet beräknar att vid en sammanslagning avdessa förvaltningar på det sätt vi beskriver kommer eneffektiviseringsvinst om ca 220 miljoner att kunnaföras över till andra angelägna områden fr.o.m. 1999.Anf. 182 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har presenterat ettheltäckande förslag till statsbudget som ett alternativtill regeringens budgetproposition. Vårt alternativinriktar sig på att skapa förutsättningar för nya ochväxande företag, för att skapa de nya jobben, skaparesurser för kommuner och landsting för att möta deväxande behoven av vård och omsorg och att värna demest utsatta grupperna samt att kompensera dem somhittills har drabbats värst av budgetsaneringen. Menriksdagens majoritet har fastställt utgiftsramarna förstatsbudgeten och dess olika utgiftsområden i enlighetmed regeringens inriktning av den ekonomiska politi-ken. Det är en inriktning som vi kristdemokrater intestöder. Därför medverkar vi inte till några detaljbe-slut. Vi är hänvisade till att redovisa vår politik isärskilda yttranden. Det gäller på alla de tre utgifts-områden som vi nu debatterar under betänkandetSfU1, där utgiftsområde 10 gäller sjukdom och han-dikapp.Vi börjar där med att deklarera att vi kristdemo-krater liksom tidigare avvisar 75-procentsnivån isjukförsäkringsersättningen. Det gör vi på den grun-den att alla människor inte har marginaler. Vi har sagtdetta tidigare i denna kammare, eftersom frågan harvarit uppe . Det tål att upprepas. Allaborde förstå och känna till att alla människor inte harmarginaler. Det låter så jämlikt och bra när man frånregeringssidan säger att alla skall vara med och spara.Vi kristdemokrater tycker att alla som kan skall varamed och spara, men de som inte har den minsta lillamarginal kan ju inte gör det.Eftersom det inte finns ett rimligt golv i sjukför-säkringen och eftersom det inte finns ett brutet takmed differentierade nivåer, accepterar vi över huvudtaget inte 75-procentsnivån. Det har lett till ett ökatsocialbidragsberoende, vilket är mycket negativt ochtärande på kommunernas resurser som behövs tillangelägen vård och omsorg och för upprätthållandetav kvaliteten i utbildningen.Vi kristdemokrater menar att ett bättre sätt att för-dela bördorna är att införa ytterligare en karensdagmed bibehållet maximalt antal karensdagar, tio dagarper år, alltså ett högkostnadsskydd. Den som är sjuknågon gång då och då men som för det mesta är lång-tidsfrisk, får därmed bära en större del av bördan.Vi säger nej till regeringens förslag till beräkningav den sjukpenninggrundande inkomsten och har istället ett eget förslag som bygger på genomsnittsin-komsten . Något som vi redan harvarit inne på litet grand tidigare, trots att det berördetta utgiftsområde, är rehabiliteringstjänsterna. Visäger nej till neddragningen av försäkringskassornasmedel till köp av rehabiliteringstjänster.Regeringen aviserade redan i vårpropositionen skulle spara som en översyn av effek-terna av de senaste årens rehabiliteringsinsatser skullegenomföras. I avvaktan på resultatet skulle man till-fälligt göra en neddragning - tillfälligt , 1997och 1998. För oss kristdemokrater är det svårt att inselogiken i att koppla det ena till det andra. Vi motsätteross inte översynen, tvärtom. Men vi ser ingen somhelst anledning att minska ambitionerna när det gällerangelägna rehabiliteringsinsatser.När jag funderade över detta roade jag mig medatt tänka på hur det skulle vara om man skulle genom-föra samma sak när det gäller andra översyner, utvär-deringar och utredningar som pågår. Om vi överalltdär en utredning tillsätts eller där en översyn ellerkartläggning pågår skulle spara litet grandtillfälligt , då skulle vi kanske sparaganska mycket pengar i statsbudgeten. Detta kundekanske vara ett tips, men självfallet är det fullständigtologiskt. Det finns ingenting som talar för att det ärett rimligt arbetssätt.Vi beklagar neddragningen. Vi ser på rehabilite-ring som viktiga investeringar som leder till vinst islutändan. Därför satsar vi ytterligare medel för detta.Jag tror att vi tar hem detta genom en ökad faktiskpensionsålder och med minskade förtidspensioner.Det är naturligtvis bättre att göra besparingarna där.När det gäller de mest utsatta grupperna ser vi ettbehov av extra stöd för att återställa arbetsförmåganoch stärka konkurrensförmågan hos många olikagrupper på arbetsmarknaden - arbetslösa, sjukskrivna,personer med funktionshinder, arbetshandikappade,unga handikappade, psykiskt störda och personer medpsykosocial ohälsa. För dessa grupper behövs extrastöd som bara kan tillgodoses genom samverkanmellan olika aktörer. Därför trycker vi väldigt hårt pådetta i vårt alternativ.Det är väldigt angeläget att samverkan fungerar.Men trots lokala rehabgrupper, en lång rad samver-kansprojekt och centrala överenskommelser angåendeansvarsfördelning m.m., redovisas avsevärdagränsdragnings- och samordningsproblem. När dennasamverkan inte fungerar på ett önskvärt sätt är detenskilda individer som inte får sina behov tillgodo-sedda. Detta är naturligtvis inte acceptabelt.Översynen måste ske snabbt och effektivt. Vi kaninte vänta på åtgärder för att förbättra situatio-nen. De många stora och svaga grupper som börjaratt slås ut på arbetsmarknaden kan egentligen intevänta alls. Därför är det väldigt, väldigt bråttom att fåtill stånd en samverkan som fungerar och är effektiv.Vi kristdemokrater motsätter oss också nivåernapå egenavgifterna till sjukförsäkringen. Egenavgifter-na höjs år till ett system som går med över-skott på ca 20 miljarder. Det är alltså fråga om en renskatt som man kallar för egenavgift. Det är något somurholkar kommunernas och landstingens skatteintäk-ter - resurser som de behöver för vård, omsorg osv.Jag vill också uppehålla mig något vid den för-längda arbetsperioden. Det var ett brett motstånd frånarbetsmarknadens parter och från flera av oss frånoppositionspartierna mot införandet av de förlängdaarbetsperioden. Detta uppmuntrar inte företagare attanställa, åtminstone inte småföretagarna, tvärtom.Företagaren i det lilla företaget som skall anställa haren stor tröskel att ta sig över. Det är mycket somhindrar och som måste övervinnas för att kunna tadetta steg. Det är liksom att lägga på ytterligare encentimeter på denna tröskel. Det kommer också attförsvåra för svaga grupper på arbetsmarknaden.Kanske är det som jag nu visar upp litet karikatyr:Framtida platsannons?, som företagarna har tillsäntoss. Fullt frisk med garanti för noll sjukdagarunder anställningstiden osv. Det är naturligtvis somen karikatyrbild, men det är ganska tankeväckande.Jag tror att de två effekterna av den förlängdasjuklöneperioden blir just detta: ett hinder för nyan-ställningar och att svaga grupper slås ut.Anf. 183 ():Fru talman! Saneringen av statens finanser harvarit framgångsrik. Det innebär att vi står på enbetydligt stabilare grund när det gäller våra socialför-säkringssystem än vad vi gjorde för bara sedanEn rad förändringar har skett och ytterligare någraåterstår.Vi befinner oss därmed i ett läge som gör att vi1998 kan höja ersättningsnivån i sjukförsäkringen till80 %. Det är en angelägen uppjustering som innebären nivå som för de flesta bättre motsvarar vad som ärrimligt.Något behov av att införa ytterligare karensdagar isjukförsäkringen finns inte. Det skulle drabba mångamycket hårt. Sjukfrånvaron har sjunkit under de se-naste åren i en omfattning som motsvarar ca 300 000heltidsjobb, enligt statistik från Svenska arbetsgivare-föreningen.Att i ett sådant läge fördubbla självrisken är intemotiverat av några ekonomiska skäl. Problemet i dagär inte att människor är korttidssjuka. Det som vi haranledning att vara oroliga för är att så många slås utfrån arbetsmarknaden och att man inte får tillräckligtstöd för att komma tillbaka efter en sjukdomsperiod.Nu har vi emellertid ett omfattande utredningsma-terial, som ger goda förutsättningar att förbättra re-habiliteringen och därmed undvika utslagning.Riksförsäkringsverket presenterade i oktober i åren redovisning som ökar kunskaperna om de lång-tidssjuka och som kommer att vara till hjälp för attorganisera, följa upp och utvärdera rehabiliteringsar-betet på ett bättre sätt.RFV konsterar att det är de som är arbetslösa,långvarigt sjukskrivna och dessutom har andra pro-blem som social isolering, missbruk och psykiskaproblem som mest behöver samordand hjälp. Det ärsådana ytterligare problem som gör det svårt attkomma ur en längre sjukskrivning och få ett jobb.Därför är det oerhört angeläget att denna grupp upp-märksammas särskilt och tidigt.Riksförsäkringsverket har också redovisatresultatet från den arbetsgrupp som haft i uppdrag attskapa en samsyn mellan den centrala myndighetenoch försäkringskassorna när det gäller rehabilitering.Sjuk- och arbetsskadekommittén har framhållit hurviktigt det är att det finns en helhetssyn på individen idessa fall, så att man bättre kan samordna och effek-tivisera rehabilteringen för utsatta individer.För drygt presenterade utredning-en med det märkliga namnet sin kart-läggning av de lokala samverkansprojekt som pågårinom rehabiliteringsområdet. Kartläggningen visar attdet förekommer en rad samverkansprojekt runt om ilandet med både tre och fyra parter inblandade.Utredningen påpekar att mycket går att göra inomde ramar som finns, men att samverkansprojektenmåste ges större legitimitet så att ett nytt sätt att arbetakan växa fram i hela landet. Det innebär inte att sam-verkan skall organiseras likadant överallt. Tvärtombör man ta stor hänsyn till de lokala förutsättningarna.Det pågår också lokal försöksverksamhet med fi-nansiell samordning mellan socialförsäkring och häl-so- och sjukvård inom fem försöksområden. Rege-ringen har avsatt ytterligare medel för att denna för-söksverksamhet skall få fortsätta. Den förlängs nu tillutgången av . Det är viktigt att verksamhetenfår pågå tillräckligt för att den skall kunnage tillförlitliga erfarenheter.Regeringen har vidare i vårpropositionen sagt attden tänker göra en översyn av effekterna av de senas-te årens rehabiliteringssatsningar. Medlen till försäk-ringskassornas upphandling av medicinsk rehabilite-ring minskas därför tillfälligt med 185 miljoner kro-nor i avvaktan på en sådan översyn. Regeringen harockså aviserat att förslag om förbättrad rehabiliteringkommer under våren 1997.Vi har också redan fattat beslut om att förlängasjuklöneperioden från 14 . Det lägger ettstörre ansvar på arbetsgivarna när det gäller dels attförebygga ohälsa på arbetsplatsen, dels att tidigt sättain rehabiliteringsinsatser.Förslaget om nya kriterier för sjukpenning ochförtidspension, som kommer att diskuteras och beslu-tas , innebär också att sambandet mellanarbetstagaren och den egna arbetsplatsen blir starkare.Det bör ge bättre chanser för många att kunna åter-vända till sina gamla jobb eller till ett annat arbete påsamma arbetsplats, med eller utan rehabilitering.Ett led i förändringsarbetet har varit att åstad-komma en tydligare renodling av de olika trygghets-systemen. Det är viktigt, både för att man skall kunnaha kontroll över kostnaderna och för att människorskall kunna få ett bättre stöd, att de olika försäkring-arna får en tydligare avgränsning. förutsät-ter det att systemen är harmoniserade med varandra.Det får inte finnas gråzoner mellan systemen sominnebär att människor riskerar att falla mellan stolarnaoch bli utan ersättning.Därför är det arbete som pågår inom regerings-kansliet med att harmonisera arbetslöshetsförsäkring-en, sjukförsäkringen, förtidspensionen och socialbi-dragen den allra viktigaste delen i förändringsarbetet.Förslag är aviserade . Därefter kommer viatt ha ett trygghetssystem som dels ger ett gott skyddtill dem som blir sjuka, dels ger stöd och möjligheteratt återgå till arbetet.Fru talman! Regeringen har avsatt extra medel tillförsäkringskassorna i anslutning till ett flertal refor-mer på socialförsäkringsområdet. Utöver de 40 miljo-ner som beräknats i vårpropositionen får försäkrings-kassorna ytterligare 20 miljoner, som förs över frånRiksförsäkringsverkets anslag, och 40 miljoner kronorfrån anslaget Ersättning till Posten, samt 3 miljonerkronor från anslag.Enligt vad utskottet erfarit kan ersättningen frånAP-fonden komma att bli 47 miljoner högre än vadsom tidigare angivits.Till det sparkrav på som för-säkringskassorna har att följa och det merarbete somvissa stora reformer innebär skall läggas att inkoms-terna från arbetsskadefonden minskas med 153 miljo-ner kronor i förhållande till föregående budgetår.Enligt socialförsäkringsutskottets uppfattning ärdet därför nödvändigt att ytterligare medel tillförsförsäkringskassorna - annars kan den stora arbetsbe-slastningen leda till längre handläggningstider ochrisk för rättsosäkerhet. Mot bakgrund av de stora kravvi ställer på försäkringskassornas administration bördärför ytterligare tillföras kassornaför kommande budgetår. Detta bör ske genom att enmotsvarande minskning sker av de medel som anvi-sats för Riksförsäkringsverket.Fru talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill utskottsmajoritetens förslag och avslag på reser-vation nr 1.Anf. 184 () replik:Fru talman! Regering och riksdagsmajoritet skry-ter över att saneringen av statens finanser harvarit så framgångsrik. Detta är en sanning med stormodikfikation. Må så vara att det ser bättre ut påbudgetsidan, men det är sannerligen inget att skrytaöver när vi vet att mellan 650 000 och 700 000 män-niskor de facto är arbetslösa. Detta är det stora pro-blemet och det stora underkännadet för den regering-en som i valrörelsen sade sig kunna avskaffa denöppna arbetslösheten till -98.Nygårds säger att man höjer sjukersättningen till80 %. Det är också en sanning med modifikation. Detblir väl realiter , eftersom ni har ett nytt be-räkningssätt där ni faktiskt har antagit de förslag somvi har lagt fram.Vi kan inte begära att och jag skall varaöverens om inriktningen på socialpolitiken. Vi repre-senterar de klara alternativen i svensk politik. Jagbehöver inte orda mer om det.Det verkar som om inte lyssnade till vadvi hade för oss i den förra debatten. Vi har faktisktredan klubbat de nya kriterierna. Det har tydligenockså gått honom förbi att vi var väldigt kritiska tillatt samordnigen på olika sätt icke fungerar som denskall. Vi fick sannerligen inte några tillfredsställandesvar från statsrådet.Här räknas upp en del förslag, och det är bra. Menkommer nu verkligen att hålla tummen påögat på regeringen, så att samordningen kommer tillstånd och så att vi får förslag som är i enlighet därmedi fortsättningen?Anf. 185 () re-plik:Fru talman! och jag är helt över-ens om att vi inte har lyckats med arbetslösheten. Detär ett mycket stort problem. Jag må säga att det skaveri både hjärta och ryggmärg för att vi inte klarar attskapa mera sysselsättning. Men det är bra att vi äröverens om att vi verkligen skall göra allt för att klaraav det.Jag kan lova att vi skall hållatummen på ögat på regeringen.Anf. 186 () replik:Fru talman! Det sistnämnda tackar jag för, för detbehövs. Regeringen är passiv i dessa frågor. Man baraförlänger en del försöksverksamheter, och man läggerfram förslag där man bara har ryckt ut delar urSjuk- och arbetsskadekommitténs förslag. Men dethar vi alltså haft en debatt om.Det allt överskuggande sociala problemet ärarbetslösheten.Regeringen kan inte berömma sig av någonting sålänge ni socialdemokrater inte får bukt med arbetslös-heten och verkligen radikalt får ned den. Det var vi påväg att åstadkomma . Sedan hardet gått åt skogen.Jag tror att det finns en sann ambition från sida att göra något här. Men varför dåinte ändra förslaget om sjuklön, som ju är ett av destörsta grundskotten mot de små företagens expansionunder ? En så stor börda läggs ju påsmåföretagen att man där över huvud taget icke harmöjlighet att anställa människor. Varför då inte hjälpatill genom att stödja oppositionens förslag om att rivaupp det här och återgå till den gamla ordningen? Detvore ett verkligt socialt förslag - med fler arbetstillfäl-len som följd!Anf. 187 () re-plik:Fru talman! säger att regeringenhar varit passiv. Det är möjligt att det kan tyckas varaså, med moderata ögon sett. Men går vi ut och frågarvad folk tycker om vad regeringen och vi i riksdagenhar gjort tror jag inte att det är så många som hållermed om att vi har varit passiva. Däremot tycker mankanske att vi har gått litet väl hårt fram när det gälltatt försöka sanera den ekonomi som bl.a. GullanLindblad har varit med om att fixa.Sedan tycker jag, för att återkomma till frågan omarbetslösheten, att vi ändå kan se en del ljus i denmörka tunneln. I och med att ekonomin blivit bättrehar vi möjligheter att satsa på arbetsmarknadspolitik.Det finns alltså möjligheter genom fler jobb och enstörre tro . Tyvärr präglas diskussionernai denna kammare, precis som någon sade i förra de-batten här, av en våldsam negativitet. I stället borde viju se framåt och vara litet positiva.Anf. 188 () replik:Fru talman! sade i sitt hu-vudanförande att några ändringar återstår i sjukför-säkringen. Gäller det då avskaffandet av inkomst-tryggheten? Ni samverkar ju väldigt flitigt med Cen-terpartiet. Jag har ingen socialdemokratisk ordlistamed mig, men kan kanske beskri-va för mig vad ordet harmonisera står för. Han sägernämligen att man skall harmonisera sjukförsäkring, a-kassa och socialbidrag. Betyder ordet harmonisera attta sjukförsäkringens överskott på 30 miljarder kronoroch kasta ned de pengarna i a-kassans djupa avgrund?Där är det ju bara ett stort svart hål. Eller vad är detför harmonisering som tänker sigatt vi skall ha?Jag återkommer till frågan om jobben, som intres-serar oss alla. Tror att det, omman inte har kostnadsneutralitet utan tar ut mera avsmåföretagen, blir fler jobb? Tror det, om man tar ut mera pengar av småföretagen,blir en bättre arbetsmiljö, en bättre arbetsorganisationoch ett bättre klimat för dem som arbetar i företagennär det inte finns tillräckligt mycket pengar?Jag har frågat statsrådet, men hon behagade intesvara. Kanske kan i stället svara.Hur blir det alltså med överskottet i sjukförsäkringen?Skall regeringen nalla i syltburken igen, eller skallmedlen finnas kvar i sjukförsäkringen. Jag tänker dåpå de egenavgifter och arbetsgivaravgifter som en-skilda människor har betalat in till en försäkring somen trygghet för framtiden. Skall de medlen ligga kvareller skall de användas till något annat?Anf. 189 () re-plik:Fru talman! verkar vara ovanligt sur . Jag vet inte vad det kan bero på.När det gäller detta med att nalla i syltburkenmåste jag säga att det var en ordentligt tom syltburksom vi fick ta över. Det har givetvis påverkat. Vi hardärför fått peta i de flesta burkar där det över huvudtaget funnits några pengar att ta av.Det sägs att det är så synd om småföretagen. Detär möjligt att de får vissa problem med sjuklöneperio-den, men där finns det ju en försäkring som de kananvända sig av. Om konjunkturerna framöver blirbättre, vilket vi ser flera tecken på, tror jag att ävensmåföretagen kommer att kunna anställa. Jag är alltsåinte lika orolig som . 190 () replik:Fru talman! Låt oss klara ut det som sadesom att konjunkturerna blir bättre, som öka-de kostnader läggs på småföretagen. Blir arbetsmiljönbättre och blir det tryggare för de anställda, om maninte står fast vid den kostnadsneutralitet om vilken detrådde total enighet då sjuklönen infördes? Många ismåföretagen frågar : Hur skall det bli egentli-gen? Kan man lita på Socialdemokraterna? Jag brukarsäga: Det skall ni inte alls göra, därför att de är inteatt lita på.Sjukförsäkringen måste bli mera försäkringsmäs-sig. Det som man har betalat in till försäkringen skallanvändas inom försäkringen, inte någon annanstans.Jag återkommer till mina frågor: Hur blir det medöverskotten? Skall de användas för människor sombehöver rehabilitering och som är i behov av att detblir kortare köer så att de snabbt kan återgå till job-bet? Det är ju människovärdigare. För en försäkringär det dessutom ett sparande om man kan se till attfolk inte behöver utnyttja försäkringen i väntan pååtgärder.Min verkliga fråga är återigen: Vad står ordetharmonisera för? Betyder det att man lägger sammansjukförsäkring, a-kassa och socialbidrag på sammanivå för att få den grundtrygghet som Socialdemokra-terna och inte tycker är en bra modell?Eller är det möjligen så att ni har ändrat uppfattning?Vi tycker att inkomsttryggheten är väsentlig för män-niskor. Vart är ni på väg?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Jag kan lugna . Vi harsamma uppfattning när det gäller översynen av detsom han pratar om. Jag tänker då på harmoniseringen.När det gäller detta med att lita på Socialdemokra-terna kan jag lova att vi gör det. Vi har varit ganskaduktiga i varje fall när detgäller att klara ekonomin. Tyvärr har vi inte varit likaduktiga när det gäller att skapa arbeten.Frågan har ställts om arbetsmiljön blir bättre meden förlängd sjuklöneperiod. Jag utgår från att allaseriösa småföretagare tar ansvar för sina anställda.Huruvida arbetsmiljön blir påtagligt bättre kan jaginte ha någon uppfattning om. Däremot är det givetvisså att om arbetsgivare får ett större ansvar för att tahand om de anställda ser de säkert till att de anställdainte skadas i sina jobb. Det är ju det som det härhandlar om.Anf. 192 () replik:Fru talman! Jag skall också ta upp frågan om enharmonisering av trygghetssystemet, men kanske frånen annan vinkel.Jag pratade förut om inkomstbortfallsprincipen. Vii Vänstern ser med oro på att denna håller på att ur-holkas. Det ökade inslaget av privata försäkringartycker vi är ett tecken på det.Jag skulle vilja ha en kommentar från Sven-ÅkeNygårds när det gäller detta med att plånboken allt-mer får avgöra om man får en god trygghet vid sjuk-dom.När det gäller sjuklöneperioden och småföretagenundrar jag om tar de små företa-gens varningar på allvar när det gäller utestängnings-effekter och oviljan till nyanställningar.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Sjukersättningen skall ju höjas. Menenligt vår bedömning tål inte den ekonomi som vi haratt hantera en höjning förrän . Ty-värr är det på det viset.Jag skulle önska att vi hade lika mycket pengar ivår budget som har i sin budget. Dåhade man kanske klarat detta. Men jag hittar intenågra träd att plocka ned pengar från, tyvärr.Anf. 194 () replik:Fru talman! Jag har inte heller några träd attplocka från, . Men Vänsterpartietgör en annan prioritering. Vi vill prioritera människormed lägre inkomster.När det gäller småföretagen noterar jag bara attalltsedan vid småföretagarnas träffhär i för uttalade sinoro för deras framtid har alla socialdemokrater somjag har försökt att tala med bara tigit.Anf. 195 ()replik:Fru talman!