prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Detta är en helt ny metodsom införs fr.o.m. nu och som nästan samtliga partierhär har varit med om att införa.Det är klart att det har sina problem hitta en tek-nisk utformning som gör att den fungerar väl. En årliguppräkning skall avspegla prisökningar i de områdensom finns. Det är detta som har gjort att skatteutskot-tet har tagit ett initiativ för att hejda en del av upp-räkningarna, eftersom det är ett dåligt tekniskt under-lag. Sedan kommer regeringen att göra en utvärderingav själva det taxeringssystem vi har i dag.Fastighetsskatten skall vila på ett taxeringsvärdesom skall avspegla marknadsvärdet på en fastighet.Det finns tecken på att det inte alltid är mark-nadsvärdet som avspeglas. Systemet behöver utvärde-ras ordentligt för att vi skall få ett system som fångarmarknadsvärdet på bästa möjliga sätt.Anf. 69 ():Herr talman! Jag tycker inte att skatteministernsvarar på frågan. För de människor som skall betalafastighetsskatten har det ett stort intresse att vetaungefär vilken sorts begränsning som regeringen ochmöjligen tänker sig . Vi har haften livlig diskussion i denna kammare vid flera tillfäl-len om att man t.ex. kunde vänta med att sänka skat-ten på starköl så att man kunde få en ganskarejäl lindring , just i avvaktan på den över-syn som skatteministern och också vill ha.Min fråga kvarstår. Handlar det om så blygammasaker som har diskuterats - -är det ett stort slag i luften, som jag tror kommer attskapa en väldigt upprörd stämning. Jag tycker att manskall tänka efter innan man beslutar. Men om manändå skall backa kunde man faktiskt ta hänsyn till demänniskor som skall betala denna skatt och ärförtvivlade över hur mycket skatten stiger. Det tycksman inte göra i det här förslaget.Kan skatteministern förklara vad förslaget går utpå? Är det något mer än dessa 20-25 miljoner kro-nor?Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror väl känner tilldet initiativ skatteutskottet har tagit om en be-gränsad del av fastighetstaxeringen, nämligen denårliga uppräkning som skall ske i de olika prisområ-dena. Det finns problem framför allt på hyreshusom-rådet, där det har varit så pass få försäljningar att detär tekniskt svårt att använda sig av den metod som vihar varit överens om här i kammaren. Det finns skälatt se över den metoden.Anne gör en koppling till starkölsskattensom jag måste säga är av det litet väl populistiskaslaget. är ett parti som traditionellt harvärnat om alkoholpolitiken som en del av socialpoli-tiken. Vi har ganska stora kvoter som människorfår ta med sig om de åker över till ochhandlar öl. Det gör människor i väldigt stor utsträck-ning.Vi har fått en folkrörelse över sundet där männi-skor köper mycket billig öl och för in i . Detär i stor utsträckning unga människor som hemmabygger upp lager med öl. Det innebär att hela dentraditionella svenska alkoholpolitiken vittrar sönder isödra . Vi har en minskning av försäljningenav starköl i Systembolaget i med 20 %.Det innebär att hela fundamentet för alkoholpolitikeni södra delen av håller på att försvinna.Då kan man som gör stoppa huvudeti sanden och säga: Det här bryr vi oss inte om. Menjag tycker att alkoholpolitiken är en alldeles för viktigfråga för att man skall säga på det sättet. Det är klartatt det är mycket bättre om försäljningen sker i Sys-tembolaget i kontrollerade former enligt den traditio-nella svenska alkoholpolitiken, som bru-kar ställa upp på och värna.Anf. 71 ():Herr talman! Att skatteministern försöker attmisstänkliggöra intresse av att minskaalkoholförbrukningen är uppseendeväckande skanda-löst. Den debatten får föras när vi har bättre med tid.Jag noterar att skatteministern i frågan om fastig-hetsskatten inte vill tala om vad det handlar om ochinte är beredd att lugna många människors oro. Jagtycker uppriktigt sagt att det är väldigt dålig politik attinte tala om vilka förslag som övervägs.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar att det är mycket svårt attgöra nöjd med svaren. Det här handlarinte bara om skatter. Se på hela bostadspolitiken,! Den politik som den här regeringen harbedrivit har fört ned räntorna . Har man ettlån på en halv miljon på sin bostad - som t.ex. ungamänniskor som har skaffat sig en villa - innebärdet att man får en sänkning av månadskostnaden medupp till netto. Det betyder mycket för bo-stadspolitiken.Vad gör i övriga delar av bostadspoli-tiken? Vad händer med räntebidragen i Folkpartietsbudgetförslag? Där föreslår man en snabbare ned-trappning av räntebidrag, vilket naturligtvis sätterandra grupper i samhället i svårigheter. Deras bo-stadskostnader ökar, och deras bostadsrättsföreningarriskerar att hamna på obestånd.Skatter skall aldrig diskuteras enskilt, utan manmåste när det gäller fastighetsskatten se till hela bo-stadspolitiken.Anf. 73 ():Herr talman! sade: Har Modera-terna lärt sig någonting? Vi har lärt oss någontinggenom att lyssna på människor, . Detvore lämpligt att kom utpå och lyssnadepå många av de människor som har drabbats av denhöga fastighetsbeskattningen. Det är sådana männi-skor som har fått gå från hus och hem, eller håller påatt göra det, och är ganska oroade.Varje gång jag har hört här ikammaren har det kommit en partipolitisk anklagelse.Det må vara statsrådet tillåtet. Men vi har hört detförut, som statsministern brukar säga. Det går hem eneller två gånger, men sedan går det inte hem. Vi villha sakliga svar till de människor som har det mycketsvårt och bl.a. är väldigt oroade av att skatten nu skallhöjas ännu mer inför år 1997.Vad händer sedan? Det är egentligen inte så svårtatt tänka sig, eftersom Socialdemokraterna alltid höjerskatter.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det är väl känt att jag intetvekar att träffa människor som har synpunkter påfastighetsskatten. Jag har senast i budgetdebattenförra veckan fått beröm av den politiska oppositionenjust på den punkten. Det tvekar jag inte om. Dettahandlar om en sak som ständigt driver idenna kammare. De talar om olika typer av skatte-sänkningar. Men nästan aldrig får man höra vad detinnebär i den andra änden.Låt mig ge ett exempel på konsekvenserna av allade skattesänkningar som ni nu driver. Ni vill minskabidragen till kommunerna med 8 miljarder. Ni villdessutom inte heller låta regeringen spä på med 2,5miljarder till kommunerna för att hjälpadem. Ni vill försämra kommunernas situation med10-11 miljarder. Vad innebär det i antal anställda ivården, omsorgen och utbildningen? 40 000-50 000människor skulle bli arbetslösa på grund av moderatskattesänkningspolitik.Det är naturligtvis oerhört lätt att räkna upp deskattesänkningar man skulle vilja göra. Det skulle jagockså kunna göra. Men har man ansvar för att samti-digt bevara ett bra välfärdssamhälle måste man vägain konsekvenserna. Det gör sällan i denhär kammaren.Anf. 75 ():Herr talman! , tror jag,har de varit här ute på . Kan jagmeddela dem att statsrådet är villig att ställa upp ochsvara på frågor? Jag tror att de skulle vara myckettacksamma för det, och att statsrådet inte bara lyssnarpå dem han själv har i sin omgivning och möter utanäven kommer ut hit.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Får jag säga till ,att det inte är som planerar minalmanacka och mina framträdanden. Det tror jag attjag kan göra utan att ha särskild hjälp från Modera-terna.Jag är ute och reser väldigt mycket i landet ochträffar väldigt många människor. Jag vet vad männi-skor tycker om olika typer av skatter. När man disku-terar sammanhangen med människor, orsakerna till varit tvungen att höja en del skatter, och orsaker-na till att man har varit tvungen att minska en delutgifter, får man också förståelse för det.Glöm aldrig, , ursprunget tillalla dessa förslag - räntekaos, 250 miljarder i upplå-ningsbehov och en välfärdsstat som stod vid konkur-sens brant. Det är orsaken till många av de tungaförslag som vi har lagt fram.Anf. 77 PER ():Herr talman! Jag fäste mig vid skatteministernsuttalande att marknadsvärdet här är den gyllene re-geln. Så är det enligt den nuvarande fastighetstaxe-ringen. Men det är de facto marknadsvärdena som ärproblemet för skärgårdsbefolkningen. Det är inte attfastigheterna har blivit åsatta felaktiga marknadsvär-den, utan felaktigheten är att marknadsvärdet liggertill grund för det hela för den fastboende skärgårdsbe-folkningen. De har låga inkomster och har inte råd attbetala den skatt som marknadsvärdet medför.När det gäller det initiativ skatteutskottet har tagiti dag kom hela den här frågan fram fem i tolv - och ivissa avseenden efter tolv. skall Riksskattever-ket i sin styrelse fatta beslut om omräkningstalet. Mensamtidigt får man gå ut och säga: Dessa tal gäller inte,eftersom det är ett skatteutskottsinitiativ på gång.Kunde ni inte åtminstone agerat litet tidigare eller litetsnabbare med dessa frågor?Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår inte varför Per Rosengrenhar klagomål på att regeringen agerar när det finnstekniska problem med den årliga uppräkning av taxe-ringsvärdena som kammaren har varit överens om attinföra. Jag tycker att det är bra att skatteutskottet tarett initiativ när det inte finns tillräckligt bra underlagför hyreshusfastigheterna för att göra de uppräkningarsom föreslagits. Det stöder jag verkligen.När det gäller fastighetsskatten har Vänsterpartietlagt fram ett förslag för kammaren om en kraftigminskning av förmögenhetsskatten. Jag tror att moti-ven är goda, men har vänsterpartisterna funderat övervad detta förslag innebär? Vilka grupper kommer attfå deras skattesänkningar till del? Jo, det är framförallt människor som bor på och i iavbetalda villor i mångmiljonklassen som får sig endusör av . Jag förstår att Vänsterpartietockså vill hänga på här, eftersom det tenderar att bliett bli ett skattesänkningsparti som det är ettutgiftsökningsparti. Men tänk efter litet grand vilkakonsekvenser förslagen får!Anf. 79 PER ():Herr talman! Skatteministern pratar om att manskall se skatterna i dess helhet. Sedan plockar han uten liten del av förmögenhetsbeskatt-ning och pekar på den.Skatteministern! Man måste vara mycket medve-ten om att föreslår en generellt skärptförmögenhetsbeskattning. Däremot vill vi lindra si-tuationen för dem som drabbas hårdast av denna ochinte har råd med sin förmögenhetsskatt. Det gäller defast boende som får höga taxeringsvärden och somfaktiskt inte har belånade hus - där kan jag hålla medskatteministern. Det är dessa människor vi vill lindrasituationen för.Det finns trappsteg i förmögen-hetsbeskattning som gör att den blir skärpt för deriktigt rika. Försök inte att spela ett dubbelspel i denhär frågan, skatteministern!Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Faktum är att förslagpå fastighetsskattesidan av förmögenhetsbeskattning-en kommer att innebära en dusör till ochDanderyd. I slutändan betalas den naturligtvis avmänniskor i och . Det är den poli-tik vänsterpartisterna nu bedriver i sin iver att hamnapå rätt sida i diskussionen.Jag önskar att hade orkat litet läng-re. Partiet var med 1994, mensedan orkade man inte fatta de beslut som krävdes föratt någorlunda nå statsfinansiell balans och komma urmarknadens grepp. Detta är ju egentligen en vänster-fråga, som borde kunna följa med på.Det gäller att ta sig ur marknadens grepp och att fåbestämmanderätten tillbaka till kammaren. Den skallinte vara ute på kapitalmarknaden. Detta har uppnåttstack vare att majoriteten i denna kammare, Center-partiet och Socialdemokraterna, har orkat fatta mångatunga beslut.VitrysslandAnf. 81 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministerLena om utvecklingen i Vitryssland.Som deltagare i en europarådskommitté för poli-tiska konsultationer med harjag på plats kunnat iakttaslutprocessen i vad man kan kalla förkvävandet avden demokratiska utvecklingen i . Detpolitiska beslutsfattandet har i praktiken övertagits aven oinskränkt presidentmakt genom Lukasjenka somstöds av sitt nykonstituerade miniparlament. Bådetalmannen i det lagligen valda parlamentet, Sjaretskij,och ordföranden i författningsdomstolen, Tikhinya,vädjade till oss om starkt stöd från de europeiskastaterna och organisationerna för demokratin.Vilka åtgärder planerar för attstödja de demokratiska krafterna i ?Anf. 82 Utrikesminister ():Herr talman! Jag måste säga att jag verkligentycker att frågan är rätt ställd. Det handlar nämligeninte bara om att förfasa sig över att vad vi nu ser iVitryssland är någonting okonstitutionellt och oaccep-tabelt. I det här läget handlar det i stället om att frågasig hur man kan agera för att på ett praktiskt ochkonstruktivt sätt stödja de krafter som ändå verkar ien annan riktning.Sverige kommer att fortsätta att göra detta bilate-ralt. Biståndet är inte så stort, men har en heldel kontakter. Jag hoppas att alla svenskar som harkontakter i skall känna att isolering inte ärnågon god åtgärd i den här situationen. Det är kontak-ter som är den rätta åtgärden.Organisationer som t.ex. och Organi-sationen för säkerhet och samarbete i - OSSE- betyder också mycket i dessa sammanhang. kommer till - jag troratt han är där - för att på plats studera situatio-nen och rapportera till det toppmöte som OSSEkommer att hålla i på måndag och tisdag.Jag hoppas få tillfälle att tala med den vitryske utri-kesministern vid det toppmötet. På det viset kan Sve-rige agera både bilateralt och multilateralt. Också EUhar naturligtvis en hel del möjligheter att agera genomdet samarbetsavtal med som faktisktfinns.Statliga stiftelserAnf. 83 ():Herr talman! Ett tag trodde jag inte att jag var påriksdagens frågestund, utan på regeringens skylla-ifrån-sig-stund. Men jag utgår från att det är en fråge-stund.Min fråga riktar sig till utbildningsministern. Vadavser utbildningsministern och regeringen göra omoch när majoritet fattat beslut angående destatliga stiftelserna och därmed gett regeringen vittgå-ende befogenheter att t.ex. utse och entlediga styrelse-ledamöter i fria forskningsstiftelserna? Det är bara 33dagar kvar till den 1 januari 1997.Anf. 84 Utbildningsminister ():Herr talman! Man kan säga att frågan om löntagar-fondsstiftelserna just nu befinner sig i debatt i dennariksdag. Den kommer att avgöras senare i dag.Men jag skall gärna svara på frågan vad som se-dan skall ske. Jag har svarat på den många gångertidigare. Vad som skall ske är att förslag till nya före-skrifter för dessa stiftelser kommer att utsändas tillstiftelserna för yttrande. Därefter kommer regeringenatt fatta beslut om såväl föreskrifter som styrelser.Dessa beslut kommer att fattas i början av januari1997.Anf. 85 ():Herr talman! Innebär detta att och re-geringen kommer att utse en styrelse, och inte använ-da sig av den möjlighet som ges att ha en anknyt-ningsförvaltning, dvs. att lägga allting på en statligmyndighet t.ex.?Frågan är kanske befogad, eftersom jag förstår attdet kanske inte är speciellt många från forskarvärldensom vill sitta som någon form av gisslan i de styrelsersom skall utse.Anf. 86 Utbildningsminister ():Herr talman! Styrelsernas sammansättning kom-mer att framgå när regeringen fattar sitt beslut. Jag harredan tidigare sagt vid ett flertal tillfällen att styrel-serna kommer att vara sammansatta så att de väl kantillvarata och sköta de uppgifter stiftelserna har somändamål.Provborrningar i SkagerrakAnf. 87 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministerAnna Lindh.Den 13 juni 1994 beslutade i atttillåta provborrningar av olja och gas i Skagerrak.Sedan dess har en hel del olika rapporter och kon-sekvensbeskrivningar skickats fram och tillbaka mel-lan departementen, enligt vad jag har förstått. Kon-cessionen till dessa provborrningar skall delas utunder våren 1997.Var befinner sig ärendet , och vad gör densvenska regeringen?Anf. 88 Miljöminister ():Herr talman! Arbetet med att ta fram ordentligamiljökonsekvensbeskrivningar pågår fortfarande.Innan det finns ett ordentligt underlag i form av mil-jökonsekvensbeskrivningar kommer inte den svenskaregeringen att ta ställning. Men i mina kontakter medNorge har man självfallet försäkrat mig att Sverigekommer att få allt underlag, och även kommer att fåmöjlighet att lämna synpunkter och ta del av ett så-dant här beslut.Det finns alltså alla möjligheter för den svenskaregeringen att både gå igenom underlaget ordentligtoch att påverka beslutet den dag man vet exakt vilkamiljökonsekvensbeskrivningar den norska regeringenhar gjort och vad den kommer att föreslå.Anf. 89 PER ():Herr talman! Innebär detta att det blir ett remiss-förfarande och ett beslut från den ifrågan när slutrapporten kommer, miljöministern?Det finns också en annan sak i detta ärende, näm-ligen de regelrätta samråd som skulle äga rum. Harsådana ägt rum över huvud taget?Anf. 90 Miljöminister ():Herr talman! Samråd äger rum när det finns nå-gonting att samråda om. Än så länge finns det alltsåinget ordentligt beslutsunderlag, och inga miljökon-sekvensbeskrivningar är färdiga. Därför har samrådännu inte varit aktuellt.BostadsbidragenAnf. 91 ():Herr talman! Jag har en allmänpolitisk fråga, ochjag har förstått att de skall ställas till utrikesmi-nistern.Under budgetprocessen, när saneringen av statensfinanser har pågått, har det fattats ett antal snabbabeslut i denna kammare med den stabila majoritetsom regeringen förfogar över. Dessa beslut har visatsig få så brutala konsekvenser att man har tagit tillba-ka dem innan de har trätt i kraft.Nu skulle jag vilja fråga om en sak som harkommit fram när det gäller bostadsbidragen. Om enmånad kommer 175 000 familjer med stor försörj-ningsbörda och låg inkomst att antingen mista sinabostadsbidrag eller få dem kraftigt sänkta. De somdrabbas värst genom den metod man har valt, nämli-gen att göra individuella inkomstprövningar, är famil-jer med bara en förälder som har arbete. Postens eko-nom har räknat ut att en trebarnsfamiljkan tappa . Vad är rege-ringens förslag till de familjer som drabbas avdetta? Är ni beredda att ompröva detta innan det trä-der i kraft ?Anf. 92 Utrikesminister ():Herr talman! gör en riktig beskrivningav situationen. Det har behövts fattas många stora ochtunga beslut, och även i en viss tidsnöd, eftersom dethar varit så viktigt att komma till rätta med statensfinanser för att vi inte skulle hamna än värre ute. Detgäller inte minst de människor som är mycket beroen-de av att statens finanser fungerar och av att vi kanupprätthålla bidragssystem och annat.Det finns ingen prestige i detta. Ser vi att någon-ting inte har lösts sig på ett sådant sätt att vi kan ståför konsekvenserna, är vi naturligtvis beredda att göraom systemen eller de förändringar vi har gjort i sys-temen.Jag kan inte den här frågan i detalj. Jag har natur-ligtvis noterat den debatt som har varit. Jag gjorde ettgenerellt ställningstagande här att vi är beredda attfölja detta. Om det behövs förändringar, är vi bereddaatt göra dem. I det här fallet tror jag inte att det finnsnågon möjlighet att göra det innan förändringen träderi kraft. Men vi kommer att följa det här mycket aktivtoch se om det blir konsekvenser som är så allvarligaatt vi inte vill se dem i verkligheten. Då kommer vi attförsöka att göra någonting åt det.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tror att utrikesministern har rättså till vida att regeringen inte har möjlighet att göranågonting . Det ligger ju i bostadsutskottet. Där harvi kristdemokrater tagit initiativ till att försöka hittaen mer rättvisande och lindrigare metod. Är utrikesministernberedd att samtala med sina representanter i utskottetför att åstadkomma en sådan förändring innan det ärför sent? Det torde röra sig om några dagar.Anf. 94 Utrikesminister ():Herr talman! Det är en något underlig debattsitua-tion att jag får frågan om vad jag skall göra i en situa-tion och att sedan säger att ärendet ligger iett utskott i . Jag tror att ni kan föra debat-terna direkt i det utskottet. Jag vet att mina partivän-ner där är mycket medvetna om situationen. De är jumycket mer insatta i detta än vad jag är. Det handlardock också om vissa besparingsmål som riksdagenredan har slagit fast.5 § (forts. från 3 §) Statliga stiftelser (forts. LU2)Anf. 95 ():Herr talman! Debatten före frågestunden fördes iett mycket högt tonläge. De borgerliga talarna anfördeatt rättsstaten var hotad, eftersom regeringen ochlagutskottets majoritet föreslår att det skall finnas ettvisst inflytande för regeringen över vem som sitter istyrelser för statliga stiftelser. Upprördheten är tydli-gen stor. Vilket samhälle skall vi få, frågar en moderattalare, om en riksdag får återkalla vad en tidigareriksdag har beslutat?Bengt talade om att det är ett hotmot rättsstaten. spädde på med attdagens beslut kommer att gå till historien och att detär en urholkning av rättsmedvetandet.Vadan denna upprördhet? Så länge föl-jer grundlagen, och det gör även , harriksdagen rätt att stifta lag, att ändra i lag eller attupphäva lag. Detta gör praktiskt taget vidvarje arbetsplenum utan att den som till äventyrsogillar en förändring vanligen hemfaller till ett tonlä-ge som det som har rått . Orsaken till upprördhe-ten och till konfrontationen på det formella planetligger i bakgrundshistorien till det här ärendet.Idén om löntagarfonder väcktes som en tanke föratt man ville hitta ett medel inte bara för att göra dearbetande delaktiga i kapitalbildningen i samhälletutan också för att skapa ökad ekonomisk demokratioch ökat inflytande i ekonomi och näringsliv för deanställda. Denna tanke avskydde de borgerliga. Desåg den som ett hot mot den kapitalägande klassensställning och ekonomiska maktmonopol, som de bor-gerliga till varje pris värnar och vill förstärka.Därför mobiliserade borgerligheten allt vad denkunde av opinionsbildning mot de s.k. löntagarfon-derna. Syftet var ju egentligen att man skulle sättalöntagarna på plats. Sök inte röra vid vår makt! Sökinte skaffa er inflytande på vår planhalva, för där ärdet vi som skall bestämma!Det blev också ett kompromissande. Det fondför-slag som genomfördes var ju föga omvälvande ochledde inte heller till någon större förändring av makt-relationerna i näringslivet. Det fördes inte heller övernågon ökad makt till löntagarna, i alla fall var det barai knappt märkbar utsträckning när det gäller livet utepå arbetsplatserna. Men tanken var väckt. En ny kapi-talbildare hade gjort entré, och detta var någontingsom borgerligheten till varje pris ville stoppa.När den borgerliga regeringen tillträdde 1991 villeden därför, som Per uttryckte det inför konsti-tutionsutskottet, att löntagarfonderna skulle avvecklasoch att det skulle ske på ett oåterkalleligt sätt.Löntagarfonderna var till stor del bildade genoms.k. Delning av vinst mellan vilka, kanman fråga sig. Jo, löntagarna ansågs få del i vinsternagenom de medel som avsattes i fonderna.Detta skulle sedan användas i avtalsrörelser för attfå löntagarna, som det hette, återhållsamma. Man kanalltså säga att fonderna till stor del byggdes upp medmedel som löntagarna avstod från. Därav namnetlöntagarfonder.När nu dessa fonder privatiserades, när dessa lön-tagarnas pengar fördes över till privata stiftelser därde skulle ligga oåtkomliga för demokratiskt inflytan-de, fördes naturligtvis ingen diskussion från de bor-gerliga om äganderätten, om 2 kap. 18 § grundlagen,skydd för äganderätten, eller om Europakonventionenom äganderätten. Men även detta var faktiskt ett brotti löntagarkollektivets äganderätt, om man så vill.Det var ingen som såg saken på det formella sättetdå. Det är klart att en ny majoritet hade rätt att fattadet beslut den fattade. Men redan denna majoritetinsåg att löntagarnas pengar i fonderna var speciellapengar. Dåvarande statsrådet sade själv införKU att regeringen inte betraktade dessa medel som"konventionella statsmedel". Han kanske menade attdet var kapitalägarnas pengar, för det är ju till demsom vill koncentrera ägandet och mak-ten.När man ville få denna oåterkallelighet vad gälldeatt ta död på fonderna låg stiftelseformen där som enmöjlighet för borgerligheten. Det var ett sätt att bortlöntagarfonderna. Man visade inte heller på vilket sättman hade tänkt att styrelserna skulle väljas eller för-nyas.