prot · GJ0944 · 1996-01-24 00:00:00 — Under oppositionstidenavstod jag från att angripa därför att jagvet hur svårt det är att vara invandrarminister. Menjag vill bara påminna om att det varen regering där deltog som införde vi-sumtvång för bosnierna i en mycket svår situation.När det gäller de handikappade vet att jag var med i krisförhandlingarna när lägetvar som svårast och backade upp den handikappre-form som ville genomföra. Men detområde som totalt felbedömde, ochdär han även vilseledde oss, var kostnaderna för re-formen - de blev mycket större än vad han hade för-utsagt. Detta tvingas regeringen nu att titta på, mendet skall göras på ett för de handikappade bra sätt.Det bär mig litet emot att här och hålla på atttala om vem som bröt och vem som påbörjade vad iskattereformen. och brötredan innan skattereformen var genomförd. Ni togbort det som för Socialdemokraterna var en hörnsten,nämligen kapitalbeskattningen. Vi vill har kvar skatte-reformen och vi vill se till att den kommer att spela enroll. Jag tycker nog att både Socialdemokraterna ochFolkpartiet i stort sett kan vara stolta över att vi orka-de få igenom en sådan svår reform. Jag tycker inte attdet tjänar mycket till att hålla på att gnata om detaljeri denna reform.Jag delar känslor för småföretagarna.Det går att utläsa av regeringens politik vad det är viverkligen syftar till: den sjunkande räntan, som äroerhört viktig. Riskkapitalavdrag införs och kvitt-ningsrätten återinförs för nyetablerade företag. Ge-nom skattereformen och den senare reformerade före-tagsbeskattningen har egenföretag i stort settsamma villkor som större företag. En rad andra sakerär nu i gång på utredningsstadiet.Jag läste i , efter att ha lyss-nat på de två största oppositionspartierna inklusiveFolkpartiet, en stor rubrik där det sägs att svenskartror . Efter det att europeiska handels-kamrar har pejlat stämningen bland företag i 13 ländersägs följande: "Svenska företagare hör till de mestoptimistiska i hela om man får tro de europe-iska handelskamrarnas organisation . "Är det inte litet märkligt att å ena sidan, mot bak-grund av att 50 000 företag gick i konkurs under denborgerliga regeringstiden, höra oppositionens be-skrivning av hur vi bedriver en företagsfientlig politikoch hur eländigt allt är, och å andra sidan se att in-dustriinvesteringarna ökar och läsa attSveriges företagare just , under en socialdemokra-tisk regering, är de mest optimistiska i ? Hurfår ni detta att gå ihop?Anf. 35 () replikFru talman! Det är säkert så att vi hade anledningatt vara stolta när vi hade lotsat igenom skatterefor-men. Men det hjälper inte att ha genomfört någontingom Socialdemokraterna är beredda att ge vika ochavskaffa viktiga delar av de förändringar som hargenomförts så fort LO gaskar upp sig. Vi har settdetta gång på gång. De som har varit med länge minnsatt precis samma sak hände efter den skatteuppgörelsesom kallades för "den underbara natten". ser viprecis samma sak hända igen med de taklösa egenav-gifterna i sjukförsäkringen.Det hade kanske varit bra om ha-de tagit upp debatten om flyktingpolitiken före valet.Då hade väljarna fått klart för sig att Socialdemokra-terna tydligen står för en annan flyktingpolitik än denFolkpartiet står för.Oron inom handikapprörelsen är mycket djup.Man tycker sig ha till att genomfö-ra en matmomssänkning som i första hand gynnardem som är friska - de flesta är ju tack och lov friska- och dem som har arbete och dem som har det gans-ka bra. Man måste då också fundera på de som kan bli avgörande för dehandikappades totala livskvalitet. Är detta verkligenen rimlig prioritering i fördelningspolitiskt perspek-tiv?Anf. 36 () replikFru talman! Jag är väldigt glad över att så entusiastiskt tar sig an temat arbetslöshet.Jag delar nämligen uppfattningen att den absolutstörsta och viktigaste frågan är hur vi skall komma tillrätta med arbetslösheten.Jag vill fråga om två saker. Denena rör synen på kommunerna. Vad jag förstår ställerFolkpartiet sig bakom en långsiktig ekonomisk politiksom innebär att de offentliga utgifterna skall strypas.Detta ingår i planerna om skall vara med iden ekonomiska och monetära unionen. Det får kon-sekvenser för kommuner och landsting och för denvälfärd som vill värna om.Folkpartiet har också lagt fram förslag om att sän-ka skatten för den privata tjänstesektorn. att om min mamma, som är litet , be-höver fotvård får hon den billigare om den utförsprivat än om hon anlitar kommunens fotvård. Detinnebär också att ett privat daghem får betala mindreför städningen än vad de kommunala daghemmen gör.Denna ojämlikhet mellan den kommunala och denprivata tjänstesektorn kan jag inte hitta några motivför, om man allmänt talar om välfärdslösningar. Jagtror inte heller att den innebär att vi får fler jobb. Hurser på detta? Jag förde en debatt medMaria där hon sade att detta bara är förstasteget, och att egentligen vill ha konkur-rensneutralitet. Det vore bra att få detta bekräftat.Den andra frågan gäller arbetstidsförkortningen.Lars uttryckte litet föraktfullt att detfinns partier som vill dela på arbetslösheten. Jagtror faktiskt att det börjar gå upp för allt flermänniskor att det är en klok ekonomi och ett brasätt att räkna att säga att det är bättre att flerjobbar med nyttiga och nödvändigaarbeten än att få jobbar plus en massaövertid. Den här diskussionen förs i hela ,och de flesta andra länder har kommit längre änSverige i detta avseende. Här är enbromskloss. Det förvånar mig, också med tanke påhur många kvinnor som är intresserade av endaglig förkortning av arbetstiden.Anf. 37 TALMANNENLars har kvar avsin taletid.Anf. 38 () replikFru talman! Målet för vår ekonomiska politik äratt vi skall få de jobb i den privata sektorn att vi fårråd att ha den offentliga sektor vi vill ha. Vi skall intestrypa den offentliga sektorn. Målet är tvärtom attvälfärden skall räddas. Det är det hela operationen gårut på.Sverige behöver många insatser. Vi skall se till attså många som möjligt vill och har möjlighet att , för det är det läge som Sverigebefinner sig i.Sänkt tjänstebeskattning är jätteviktigt. Det skallgälla alla tjänsteverksamheter. Självfallet skall detvara konkurrensneutralt så att även offentliga verk-samheter får samma möjlighet.Anf. 39 TALMANNENLars har förbrukat sin taletid.Anf. 40 () replikFru talman! Detta måste innebära ett glädjande be-sked, dvs. att vi får se förslag från sominnebär att också tjänsterna inom den kommunalasektorn kommer att bli skattesänkta och i och med detbilligare. Det gläder mig.Vad gäller arbetstidsfrågan är det för mig ettmysterium att ni i inte kan räkna sam-hällsekonomiskt och se att det faktum att vi lättartrycket på arbetslösheten innebär att vi får en bättresamhällsekonomi.Dessutom är detta, , en fråga ock-så om livsstil och livskvalitet. Det handlar om att intebehöva stressa, arbeta och slita ut sig som de flestamänniskor som har ett arbete gör. I stället kan vi fak-tiskt idka litet sund fördelningspolitik också i dennafråga.Anf. 41 () replikFru talman! kan jag inte få något svar av LarsLeijonborg. Även om han hade haft tid kvar att svarahade jag inte fått något svar, antar jag.Jag tycker att det är ett intellektuellt allmänt morasatt säga att 40 timmars arbetsvecka är förnuftigt, menallting annat är oförnuftigt. 40 timmars arbetsvecka ärnågon sorts god marknadsekonomi, men är inte god marknadsekonomi. Det måsteinnebära att 40 timmars arbetsvecka är någon sortsnaturlag i och sinne-värld och idévärld. Så skall det vara, och så skall detförbli, oavsett om omvärlden totalt förändras ochoavsett om varenda utredning från varenda universitetsom har granskat frågan om arbetstiden i framtidenhar kommit fram till att det inte kommer att finnaslika mycket lönearbete att dela på . Alltsåmåste man dela på arbetet och sänka arbetstiden.Jag skall ta till kärnkraften. Jagtyckte att det var magstarkt av atthäva ur sig att var det parti som bäst kun-de tolka Linje 2:s åsikter om avveckling. Linje 2 ladenågra månader före folkomröstningen fram enavvecklingsplan som stod bakom, där detuttryckligen stod att kärnkraften skulle vara avveckladår 2010. Men inte bara det! och hansgelikar i partiet ljög svenska folket rakt in i ögonen,för på baksidan av er och Linje 2:s valsedel stod det -och det var ett vallöfte - att man skulle förhindradirektverkande el i småhus och att man skulle överfö-ra kärnkraften i offentlig ägo. Men vad har gjort? Han har sett till så att kärnkraften ham-nar hos . Vad det detta som var of-fentligt ägande? Ni har svikit i bit efter bit efter bitnär det gäller energipolitiken. Jag hoppas vid attSocialdemokraterna åtminstone inte gör upp med erom energipolitiken , utan vänder sig till departier som har en rejäl ärlig trovärdighet i dessafrågor.Anf. 42 ()Fru talman! Jag tänker ta upp litet om det politiskaspråket. Det finns en del begrepp som är ofta före-kommande i det politiska språket. Ett sådant begreppär "populism". Det är ett begrepp som har använtsflitigt då och då - oftast när de konkreta argumententryter. När man skall diskutera de politiska sakfrågor-na och inte hittar några bra argument tar man gärnatill resonemanget om populism.Det har gjorts om efterdet att regeringen valde att bryta det samarbete som vihade inlett efter valet . Det har pågått ungefärfram till nu.Jag tänkte tala om vad det är för förslag som harrenderat oss detta epitet. Vad är det som ligger bakomnär man säger att vi är populistiska? En del andra harandra källor. brukar använda Moody´soch , och då är det sakligt. När vi säger det somde flesta väljare instämmer i är det populism.Det vi har sagt nu är detta:Vi vill ha en högre ambitionsnivå vad gäller arbets-lösheten. Vi vill minska övertidsuttaget, gärna i kom-bination med åtgärder mot sex timmars arbetsdag. Vivill höja nivån i a-kassan och sjukförsäkringen ochgick emot den sänkning som regeringen genomfördetillsammans med . Vi vill gärna ta ut avgifteröver taken. Vi har ensamma stått och sagt att vi villstoppa uppsägningarna i kommuner och landstingunder . Vi tycker att det behövs storasatsningar på utbildningen - alltifrån grundskola ochgymnasium till högskola och forskning. Vi harkommit med en massiv och energisk, envis kritik avplanerna på införandet av den ekonomiska och mone-tära unionen och deltagande där.Vi har finaniserat våra förslag fullt ut genom att vihar föreslagit rättvisare inkomstbeskattning, höjdamiljö- och energiskatter och rimliga besparingar.Detta har kallats för populism.Nu har vi fått ta del av en plan som brukar kallasför Perssonplanen, men som jag utgår ifrån likamycket är Carlssonplanen. Den innehåller precisdessa saker. undrar jag om man skall kalla IngvarCarlsson för populist. Skall man kalla planen för enpopulistisk plan? Skall man kalla alla de hundratalsmotioner som har kommit till den socialdemokratiskaextrakongressen, varav jag tror att över hundra gällerjust sextimmarsdagen, för populism?Jag vill inte göra det. Jag har aldrig känt mighemma med beteckningen populist. Eftersom vi istora stycken har samma syn i politiska sakfrågorhoppas jag att vi kan lägga den beteckningen åt sidan,helt enkelt.Det som behövs, , förutom planen,och det vi fortfarande saknar, är konkreta besked omhur det skall göras och hur vi skall få till det. Hurskall det finansieras, för det första? Det sägs det intesärskilt mycket om i planen.Satsningen på utbildning, vilken jag tycker är ut-omordentligt bra, måste följas av en höjning av nivå-erna i studiemedlen. Det har ni inte sagt någontingom. Men det är en verklighet som väldigt många avoss möter runt om i skolorna. Det gäller framför alltvuxenstuderande, som efter sänkningen av a-kassanhar fått en sänkning också av sitt studiestöd. Framförallt de som har gått på svux och svuxa har varittvungna att sluta. Barnstödet har försvunnit, osv. Vivet faktiskt att hundratals av de platser somfinns inte utnyttjas, för människor har inte ekonomiatt studera. Det som lönar sig är att vara passivt ar-betslös. Det måste rättas till. Jag antar att det kommersådana förslag.Förslaget om att slopa värnskatten är vi inte för-tjusta i. Vi tycker att det är rimligt att man betalar merskatt om man tjänar mer än . Då kan manbetala mer än om man tjänar 100 000. På samma sätttycker vi att det skulle vara rimligt att man ocksåbetalar mer på inkomster över 300 000 än på inkoms-ter runt 200 000. Det är en förhållandevis rättvis be-skattning.Vi tycker att många av de här förslagen är bra.Men det behövs flera för att göra något ordentligt åtarbetslösheten. Det behövs en mer aktiv politik ochdet behövs fler satsningar.Vi har föreslagit satsningar i kommunerna. Vi är idet fallet överens om att det är en dålig politik att låtamänniskor lämna nyttiga och nödvändiga arbeteninom vård och omsorg för att gå ut i öppen arbetslös-het.Men det måste ju också finansieras. Ni har enlångsiktig ekonomisk politik som går ut på att strypaanslagen till kommuner och landsting. Hur går detihop? Delar av finansieringen skall enligt er också gåvia höjda egenavgifter. vet lika välsom att det urholkar skatteunderlagetför kommunerna. Ni har också förslag om en bortreparentes i a-kasseersättningen. Det innebär att det ärsocialtjänsten som tar över, om vi inte kan kommafram till något annat, nytt system.Allt det här pressar kommunerna. Här måste nikomma med tydligare besked och tydligare förslag.Jag hoppas att det kommer. Jag kan se att när dettaskall genomföras har vi anledning att komma överensi en del frågor.Arbetstidsfrågan har ni heller inte nämnt, men jagutgår från att det ligger i er syn på den moderna ar-betsmarknaden. Den innebär att människor kommeratt arbeta och studera i perioder. Det blir ett växel-bruk. Det kräver stadiga trygghetssystem, just för attmänniskor skall våga kasta loss. Det måste finnas enekonomisk och en social trygghet som gör detta möj-ligt. Jag hoppas att vi tillsammans skall kunna byggaupp ett sådant system igen. Delar av det har ju på ettmycket brutalt sätt raserats.Jag skulle också vilja ta upp det faktum att detfinns ett mycket utbrett politikerförakt i vårt samhälle.Det är en fråga som är lika viktig som budgetunder-skottet - frågan om det demokratiska underskottet.Jag menar att det växer i vårt samhälle . Jagmöter ofta - jag är säker på att ocksågör det - misstro mot att politikerna över huvud tagetkan göra något. Det gäller frågor som rör främlingsfi-entlighet och rasism. Vi politiker möter ofta oro hosinvandrare och får många frågor. De undrar varför viingenting gör och säger att de känner sig hotade ochinte vågar gå ut. De här tendenserna sprider sig. Detär också ett faktum att nazistiska organisationermycket framgångsrikt organiserar ungdomar.Å ena sidan finns det alltså stora problem. Å andrasidan finns också den rörelse som har vuxit fram ikretsen kring i samband med det mycket brutalautvisningsärende som regeringen var med om attavgöra. Där finns en solidaritet och en vädjan om atthumanismen skall vara grund för vårt omhänderta-gande av och vårt ställningstagande till de människorsom kommer hit till vårt land för att fly undan terroroch förtryck. Den solidariteten och humanismen skallvi bygga samhället på. Det gäller inte bara hur vi taremot människor som flyr hit undan terror och för-tryck, utan det gäller oss alla i det här samhället.Den humanismen och solidariteten utgör ju grun-den för arbetarrörelsens partier, och det skall vifrämja. har bjudit in alla partier för attföra ett resonemang kring dessa frågor. Jag menar attvi inte skall diskutera partipolitik när vi talar om hurvi skall främja och utveckla de humanistiska värde-ringarna i vårt samhälle. Det finns ingen anledning attta partipolitiska poäng på sådana frågor. Här har vi istället ett mycket stort gemensamt ansvar. Jag hoppasatt de andra partierna kommer att svara positivt.Eftersom detta handlar om arbetarrörelsens vär-deringar och jag vet att detta är sista gången somIngvar agerar som partiledare i kammarenhar jag tagit med mig en liten present. Det är ett träd.Vi talar ju ofta om arbetarrörelsen som ett träd medstarka rötter. Förhoppningsvis skall trädet också halivgivande grenar och blad som hämtar ny näring.Ibland diskuterar man hur många grenar arbetarrörel-sens träd har. Det finns de som säger att det bara hartvå grenar. Jag vill hävda att det har fler. Det finns tvåarbetarrörelsepartier och det finns en livaktig fackfö-reningsrörelse, och mångfald skall vi ju bejaka. Jagvill gärna överlämna det här trädet i och jag vill också komma med en liten träd-gårdsmästerlig synpunkt: Det bästa man kan göra föratt vårda ett träd är att vårda dess rötter.Anf. 43 Statsminister () replikHerr talman! Det blir onekligen litet svårt att efterdenna vänlighet växla till debatten och svara på Gud-run fråga, men jag skall göra ett försök. Jagskall i mitt huvudanförande återkomma till det somGudrun tog upp i slutet av sitt anförande.Gudrun ställde en direkt fråga till mig.Det gällde min syn på populism hos Vänsterpartiet.Jag kan uttrycka det på två sätt. Allmänt kan jagsäga att det under hela mitt politiska liv för det tidiga-re kommunisterna och för Vänsterpar-tiet alltid har gällt att lova mer, att ständigt lägga sigett stycke ovanför i sina löften.Jag kan också uttrycka det mera konkret. Vänster-partiet argumenterade år för sänkt matmoms.Det var oerhört viktigt för de vanliga människornaoch det var den kanske absolut viktigaste jämlikhets-frågan. Man sade: Detta skall kämpaför. Så genomför vi en matmomssänkning på intemindre än . Då kallar det förgåsleversocialism och antyder att det bara är männi-skor som har det gott ställt som får glädje av sänk-ningen.Jag tror inte att det är ens av be-folkning som äter gåslever. Men man äter potatis,morötter, fiskbullar, torsk, köttbullar och fläskkotlett.På allt detta sänktes momsen genom överenskommel-sen mellan Socialdemokraterna och . Fören tvåbarnsfamilj betyder det nära per år.Samtidigt handlade det om att sänka inflationenoch att i det svåra läge där vi måste få ned räntornaförsöka att stödja hemmamarknaden på något sätt. Detvar ingen lätt avvägning, och vi har, som GudrunSchyman vet, haft en intern diskussion. Men att då gåut och kalla den här svåra operationen för att få nedräntorna för gåsleversocialism - det var för mig ettganska trist exempel på populism.Vad är det som har hänt sedan vi träffade den häruppgörelsen? Jo, räntorna har gått ned med ungefär3 %. Det som har hänt ändrar intepå det; räntorna har återigen fortsatt nedåt.Tack vare det har vi fått ett underlag för investe-ringar som kan öka produktionen, leda till fler jobboch förbättra sysselsättningen. Det är också oerhörtviktigt för att få ned boendekostnaderna. Som OlofJohansson påpekade innebär det för en person som harett villalån på en halv miljon ca netto per år.Det kommer att pressa ned kostnaderna för dem sombor i bostadsrätt och för dem som bor i hyresfastighe-ter. Stimulansen för byggandet är nödvändig. Varjebyggnadsarbetare som kan anställas ger ytterligare4-5 nya jobb. För staten innebär det direkt en drama-tisk reducering av kostnaderna för statsskulden. Medkronans förstärkning minskar ju också statsskulden.Den svåra operation med de sänkta nivåerna somvi gjorde av ekonomiska skäl för att få ned räntan, föratt göra något positivt för de enskilda människorna,bemötte på ett sätt som gjorde migbesviken. var medom att ta svåra beslut. Det har jag också gett demcredit för. Men desto större blev besvikelsen närVänsterpartiet inte orkade fullt ut, utan tog chansen attta en del socialdemokratiska sympatisörer som i detläget var oroliga över vad som skulle hända med derasstandard.Därmed har jag försökt att ge en redovisning avsituationen, men tar jag mitt träd och går.(Applåder)Anf. 44 () replikHerr talman! kan man kanske komma påformuleringar därför att man vet att de kan få vissmedial spridning, och "gåsleversocialism" kan välsägas vara ett sådant uttryck. Jag kunde lika gärna hasagt att det är ett mycket dåligt fördelningspolitisktförslag att sänka ersättningarna från a-kassan ochsjukförsäkringen och sänka barnbidragen och att an-vända den största delen av de pengarna till att sänkamatmomsen för alla. Jag tror att många människor ivårt land som efter får se hur notanser ut håller med mig om detta. Det blir inte barasänkta matpriser. Fråga, , dem som ärbåde sjuka och arbetslösa och har många barn hur dethar gått i hop sig! Det har det inte gjort.Dessutom innebar denna omfördelning inte att vifick vare sig fler jobb eller någon större rättvisa. Detvar alltså ett dumt politiskt förslag.Jag kan gärna uttrycka mig på det sättet, om det ärlättare att acceptera.Jag fick inte heller svar på frågan om Perssonpla-nen är att betrakta som populism eller om det som visade för nu är god politik.Anf. 45 Statsminister () replikHerr talman! Det var nödvändigt för att få nedräntorna att gå vidare med besparingar och inkomst-förstärkningar. Vi lyckades att med detta pressa nedräntorna. Med den politik som ochVänsterpartiet företrädde hade vi inte fåttned räntorna. Jag är helt övertygad om att den politiksom vi genomförde var mycket bättre för de svenskamedborgarna än den som stod för.Framför allt var de åtgärderna nödvändiga för attskapa jobb , för att 1999 kunna klara vissaoffensiva satsningar, som i och för sig ligger inomramen för de system som vi har.Jag tror inte minst att alla de som tänker på sinabarn och barnbarn känner stor tillfredsställelse överatt vi har bromsat upp statsskuldens ökning. Vi kundeinte fortsätta att skuldsätta framtida generationer.Anf. 46 ()Herr talman! Jag ser, , att trädet ärlitet, hårt ansat och väl klippt. - Kanske har Per Kåge-son ramlat av, men och en del andra finnsi alla fall kvar. Jag tycker att det där trädet är litetsymboliskt.Också vi skall skänka träd, , förplantering i - alldeles riktiga träd, som blirbåde nyttiga, vackra och bra för dem som får del avderas frukter.Herr talman, ledamöter, ni på läktaren och ni somlyssnar på radio och ser på tv! Det här har inte varitnågon speciellt kul debatt. Jag tycker egentligen attden har varit ganska trist. Jag tänker därför till attbörja med tala om någonting annat, något som kanskemånga inte tycker är politik men som egentligen bor-de vara politik.Vad är effektivitet? Vad är ett effektivt samhälle?Vad är rationellt? Vad är ett rationellt samhälle? Vad är ett mänskligt samhälle?Jag tror att det här är frågor som vi som just nujobbar med politik borde ställa oss ganska ofta. Viborde också fundera över vad som egentligen är vär-defullt i livet, vad som egentligen ger livet någonmening.När jag är ute och pratar, håller föredrag ellerdeltar i debatter brukar jag börja med att be dem somlyssnar att vända sig mot varandra, två och två, ochunder berätta för varandra vad detycker har varit viktigast i deras liv och vad som ärderas största önskan för framtiden. Det visar sig dåväldigt ofta att det som de talar om ligger mycketlångt bort från politiken och från det som vi politikerofta pratar om. Det intressanta är att man bland de härmänniskorna inte behöver ha någon redovisning avvad som är sagt. Alla vet vad som berättats, utan behöver säga det högt.Det som berör människor är ett samhälle somhandlar om närhet och om möjligheter att växa, om entrygghet som inte fängslar utan som får människor attlyfta, och ett samhälle som handlar om kärlek. Det ärdet som är människors verklighet och som är derasdrömmar. Men många politiker talar alldeles för säl-lan om de här sakerna. Ändå är det just detta samhällesom de vanliga människorna drömmer om och som vitillsammans måste skapa, ett mänskligt samhälle, därframgången mäts i kvalitet, inte i ekonomisk kvanti-tet, inte i antalet bilar per capita, i storleken på vape-nexporten, i bredden på en eller i mäng-den radioaktivt avfall från kärnkraftverken.Vi kan också skapa det samhället, om vi själva villdet, om vi vågar tänka nytt, om vi vågar släppa gamlaidéer och föreställningar som är förknippade medindustrialismens framväxt och de idéer som ligger tillgrund för de gamla partiernas värderingar.Men för att få detta mänskliga samhälle måste videfiniera vad som är effektivt och rationellt.