prot · GK093 · 1996-09-19 00:00:00 — "Jag saknar en mening här, och den borde ha lytt:Den principproposition som har tagit liggerfast.Därför vill jag ställa en fråga: Är detta en lapsus,eller ligger det några tankar bakom detta?Anf. 40 Socialminister ():Fru talman! Det är självklart att det som står i pro-positionen gäller. I övrigt är detta en fråga för minkollega , och jag utgår från mycket noga har granskat texten i budgetpropo-sitionen. Jag vet att det är hela regeringens avsikt attsamtalen i samrådsgruppen skall fortsätta och att manskall se till att denna fråga förs till en framgångsriklösning.Anf. 41 ():Fru talman! Jag har en följdfråga till socialminis-tern.Det hade varit mycket enkelt att säga att principp-ropositionen ligger fast. I alla civiliserade samhällenfinns grundbulten att avtal skall hållas. var svaretmångordigt och litet osäkert, men jag hoppas att jagkan få ett absolut förtydligande om att den principp-roposition som har tagit ligger fast.Anf. 42 Socialminister ():Fru talman! Jag utgår från att också är representerat i samrådsgruppen, och därsker väl de här diskussionerna på ett förtroendefulltsätt. Det är väl om man ändrar sig som man skriver indet i propositionen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tycker inte att chefen för borde vara okunnig om att tidsplanernahar förskjutits väldigt mycket. Det är därför mycketviktigt, rent psykologiskt, att chefen för är rak och bestämd i den här frågan och kange ett klart och enkelt besked: Avtal skall hållas.Anf. 44 Socialminister ():Fru talman! Självklart skall avtal hållas, MargitGennser.Tjänstesektorns betydelse för bekämpande av arbets-löshetenAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetÖstros.Statsrådet har tillsatt en utredning somhandlar om tjänster som riktar sig till hushållen. Dettatycks vara en het potatis. Vi har redan ganska storkunskap om vad det här handlar om. Vi vet t.ex. attdet finns en stor, ny marknad eller, om man så vill, ettstort behov, där människor efterfrågar de här tjänster-na. Det handlar inte minst om barnfamiljer och pen-sionärer, om timpenningen kan hållas låg.Vi vet att skattelättnader för företag som riktasmot denna marknad inte kostar någonting för staten,eftersom det är en ny marknad.Vi vet att erfarenheterna från av ett lik-nande system är positiva, och där har detta permanen-tats efter en försöksverksamhet.Vi vet framför allt att arbetslösheten har nått såda-na höjder att allting behöver prövas för att vi skallkomma till rätta med den.Min fråga är helt enkelt: Vad behöver vi veta mer,statsrådet, för att våga oss på att öppna den här mark-naden?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har gett en särskild utre-dare i uppdrag att göra en samhällsekonomisk analysav just detta: Kan en offentlig subvention av tjänste-sektorn ge en effekt netto? måsteockså vara medveten om att de pengarna naturligtvistas någon annanstans ifrån och får en minskande ef-fekt på något ställe. Det kan handla om minskadeoffentliga utgifter eller, om man tar det med ökadeskatter, minskad privat konsumtion.Inger är väldigt trosviss när det gällereffekterna, men det är inte alls någon självklar fråga.Den andra delen i detta uppdrag går till . kan det tyckas vara krångligt om manprivat skall köpa en tjänst av en annan privatperson.Riksskatteverket skall därför se över om det går atthitta förenklingar i regelsystemen. Jag tror att det härkan vara en fruktbar väg för att göra det tydligare ochenklare hur man beter sig när man skall betala inskatter och avgifter när man köper en tjänst av enprivatperson.Regeringen är villig att titta på alla idéer och upp-slag om hur man bekämpar arbetslösheten - det ärviktigt - men jag vill säga att det inte finns någrasjälvklara lösningar när det gäller tjänstesektorn.Anf. 47 ():Fru talman! handlar det inte alls om min tros-visshet, utan om att det redan har gjorts utredningar,som visar att det här ger positiva effekter för helaekonomin. I har man t.o.m. räknat ut attstaten tjänar på varje insatt krona i systemet. Det finnsalltså redan underlag, och det finns erfarenheter frånandra länder.I började man med en försöksverksam-het. Finns det inte ens ett tillräckligt underlag, medtanke på alla, inte minst ungdomar, som bara står ochväntar på att få någonting att göra i stället för att varaunderstimulerade eller inte alls stimulerade, därför attde inte kommer in på arbetsmarknaden? Kan vi tänkaoss en försöksverksamhet på området?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Ett problem med den här frågan harvarit just den ideologiska trosvisshet som har funnits,där man har varit beredd att säga att detta är värt allakostnader och att det är självklart att det ger effekt.Desto underligare är det att den borgerliga regeringeninte genomförde några större projekt på detta område,med tanke på hur övertygad man är om att man skallkunna använda skattemedel för att stimulera tjänste-sektorn. Det är viktigt att ordentligt begrunda frågan.Det är också viktigt att inse att det inte är någothuvudspår i kampen mot arbetslösheten. Det danskaexemplet är intressant, men se hur många jobb det hargett netto! Det är inga stora effekter. Men det är till-räckligt intressant för att begrunda och överväga.Anf. 49 ():Fru talman! Jag håller verkligen med om att dethandlar om ideologiska låsningar. De finns i så fall,kanske ännu tydligare, på den socialdemokratiskasidan. Vi tillsatte en utredning, som lades fram. Detbrukar vara gången, och sedan brukar det leda till attförslaget genomförs. Det hann vi aldrig göra. Men nutillsätts det i stället en ny utredning, som skall utredasamma sak. Det beklagar jag.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen gör den bedömningen attdet helt enkelt behövs att vi klargör vad som är desamhällsekonomiska konsekvenserna av att subven-tionera den här typen av tjänstesektor. Det är inte allssjälvklart att det är mer sysselsättning netto, utan detär, precis som jag säger, att man måste tapengarna någonstans ifrån och att det har negativaeffekter. Men frågan skall självfallet begrundas or-dentligt.Nordiskt samarbete i drogfrågorAnf. 51 ():Fru talman! har uttalatatt vårt största sociala och medicinska problem äralkoholfrågan. Eftersom regeringsförklaringen saknarett resonemang kring detta skulle jag vilja ställa ytter-ligare en fråga till socialministern. Inom parentes sagtmåste hon ändå hållas räkning för att hon så här långtsynes ta mycket allvarligt på detta stora problem.Min fråga blir då: Skulle det vara möjligt, när vinu har sådana här frågor nära i tiden, inte minst i EU-förhandlingar, att lägga ett nordiskt perspektiv påfrågan och agera tillsammans med våra grannländer?Det finns ändå en samsyn, inte minst på finskt ochnorskt håll, med det som har haft i singrundsyn. Jag vill påstå att det också har varit enbetydande framgång med nordisk alkoholpolitik.Anf. 52 Socialminister ():Fru talman! Tack så mycket för de vänliga orden,tycker att vi försöker samordna ossi EU-sammanhang och uppträda i den här frågan medde andra nordiska länderna. Men jag skall gärna tamed mig detta uppslag och se om vi skulle kunna göraytterligare någonting. Det kan ju vara idé också närdet gäller ytterligare insatser att resonera kanske meranära med de övriga nordiska länderna.Det var ett gott uppslag, och det skall jag ta medmig.Anf. 53 ():Fru talman! Jag har en synpunkt till. Statsrådet sa-de i tidigare frågesvar att någonting har hänt. Det ärmöjligt att det har gjort, men jag skulle vilja påstå attdet har brustit ifrån den samhälleliga sidan. Det har påstatlig och nivå funnits en slapphet i dessafrågor. Krögarnas profitintresse har varit alltför starkt.Av politiska föredömen finns det mycket i övrigt attönska. Det är kanske mer det vi behöver se över, änatt påstå att det behövs ändrade vanor hos befolkning-en och ungdomen.Anf. 54 Socialminister ():Fru talman! Det som är allvarligt är att man kan seen ändrad attityd hos unga människor. Det är okej attpröva droger i allt högre utsträckning. Det är okej attblanda droger. Vi kan se en mycket liberalare inställ-ning. Det är klart att vi då har brustit i att försökabilda opinion, att informera och att ge kunskaper. Vihar säkert brustit både som föräldrar och som besluts-fattare i detta jobb, eller litet grand sackat efter ochtrott att vi hade ordnat det redan.Det krävs ett ansvarstagande från alla möjliga håll.Jag tror mycket på modell medlokala handlingsplaner både för kommunerna och ilänen, för att se till så att man skaffar sig en medvetenplan för hur man skall jobba med alkoholfrågorna ochdrogfrågorna totalt sett. Där kan vi alla bidra fram-över.Lärarutbildning för barns läs- och skrivutvecklingAnf. 55 ():Fru talman! Jag vänder mig till ,tillika min yrkeskollega, i en fråga som är väldigtväsentlig och där det nu pågår en kampanj. Det jagtalar om är dyslexi.Jag har två gånger tidigare, , ställtfrågor till de båda ministrarna på departementet.Dessvärre blev det en skriftlig fråga.Jag hade gärna velat ställa frågan muntligen, medan vifortfarande hade kvar muntliga frågor.De svar som jag då har fått är för mig litet obe-gripliga. Man har konstaterat att det är kommunernasansvar. En liten kommun som eller Vårgår-da kan aldrig - det tror jag också att lärare kan hålla med om - se till att lärarna utbil-das, varken när det gäller den mycket speciella peda-gogik som skall till när det gäller dyslexi eller dediagnosmetoder som också måste användas.Min fråga är: Vad ämnar man göra från Utbild-ningsdepartementet, och när, för att vi skall få tillstånd den lärarutbildning som behövs på detta områ-de?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Vi är överens om vikten av att skolanlyckas lära alla barn läsa och skriva - den kanskemest grundläggande uppgiften som skolan har, som ärav mycket stor betydelse. Det är inte så att ingentingär gjort. Ganska mycket görs redan. bedrivit ett arbete med frågor om läs- och skriv-utveckling. Men mer behöver göras. Det är viktigt attproblemen uppmärksammas nu under kampanjen,vilket i sig är en del av lösningen.Regeringen har tillsatt en särskild utred-ning som har till uppgift att komma med förslag omvilka ytterligare insatser regeringen kan vidta när detgäller att underlätta, förbättra och utveckla undervis-ningen så att läs- och skrivsvårigheter kan förebyggasoch åtgärdas. Jag vill peka på några områden som ärmycket centrala. Dels handlar det om lärarutbildning-en - både den grundläggande utbildningen och fort-bildningen - där jag tror att vi kommer att behövagöra förändringar och kompletteringar. Dels handlardet om barns tidiga språkutveckling, som i förläng-ningen leder till den tidiga läs- och skrivutvecklingen.Där är det nödvändigt med ett närmare samarbetemellan skola och förskola.Regeringen har också tillsatt en särskildkommitté som har till uppgift att ta fram ett gemen-samt måldokument för sexårsverksamheten, grundsko-lan och skolbarnomsorgen. Dessa två utredningar hartill uppgift att samverka för att ge de bästa lösningar-na just när det gäller barns läs- och skrivutveckling.Anf. 57 ():Fru talman! Det låter bra. Det är synd att jag se-nast fick svaret att det är enkommunal fråga. Det är uppenbart att också statsrådethar insett att det är en sak som är angelägen för helalärarutbildningssidan i Sverige.Det rör sig inte bara om svårigheter att läsa ochskriva. Det blir också en hel del andra sociala handi-kapp. Det som ofta är utmärkande för just dyslektikerär bristande ordningssinne och ökad trötthet, beroen-de på att man får kämpa med att tillgodogöra sig textoch annat. Man blir då också trött och okoncentrerad.Vi har säkert båda två haft elever som vi har bedömtsom både slöa, slappa och ointresserade, men som isjälva verket har haft detta bekymmer. Det är ett stortbekymmer för dem framöver.Jag kan bara konstatera att man glöm-mer att det ofta är mycket kreativa personer, som ärkonstnärligt lagda. Konstnärlighet är mer utmärkandeför dyslektiker än för andra. som dyslekti-kerna får bekymmer genom denna oförmåga kan viandra inte tillgodogöra oss dessa människors förmåga.Det måste vidtas rejäla åtgärder. Det är inte barafrågan om lärarutbildning, utan det är också fråganom det som rör sig runt omkring.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet är det så, att kommunernahar ansvar för hela verksamheten i skolan. Kommu-nerna kan inte frånsvära sig ansvaret för vissa elevereller vissa svårigheter, även om staten självfallet ock-så har ett ansvar för hela verksamheten, eftersom viansvarar för bl.a. lärarutbildning, läroplaner, skollagoch kursplaner.Jag tror att det är viktigt att man i kommunen ochute i skolverksamheten också inser att det normalafallet i en skolklass eller i en skola inte är att barn ärnormala. Barn är i grunden väldigt olika, och skolanmåste anpassa sig till att barn är olika och lär på olikasätt och under olika förutsättningar. Det är inte någotexceptionellt att vissa barn har svårare i vissa avseen-den och andra barn i andra avseenden. Det är detnormala och dessutom önskvärda tillståndet att barnfår en chans att bemötas utifrån sina skilda behov menockså sina skilda förutsättningar och utvecklas maxi-malt i skolan.Anf. 59 ():Fru talman! Skall jag tolka det som att vi om någotår kommer att få den komplettering av lärarutbild-ningen som varken eller jag fick närvi gick på ?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade har regeringentillsatt en särskild utredning som skall lägga framförslag på området. Den skall arbeta skyndsamt ochvara klar . När de förslagen finns för han-den skall regeringen ta ställning till dem.Beskattning av förmånsbilar som en miljöreformAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöminister förslag om en ny beskattning av för-månsbilar presenteras som en miljöreform. Jag harsvårt att se miljöprofilen i reformen. Jag undrar ommiljöministern kan tala om på vilket sätt koldioxidut-släppen kommer att minska.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! har vihaft ett fullständigt orimligt system när det gällerbeskattningen av förmånsbilar. Det har inneburit har kunnat åka hur mycket som helst privat medsin bil utan att man känt av någon kostnad för det. Nubryter vi detta. Vi säger att den som kör privat medbilen också skall betala för den privata körningen.Samtidigt har vi tagit bort nybilsskatten och liknande,och det innebär att det blir billigare att köpa nya bilar,som också är renare bilar. Men kör man mycket meddem privat skall det också märkas i den egna plånbo-ken. Det är en väldigt viktig princip, och det tyckerjag också är nyttigt för miljön. Man kan köra litet,men inte för mycket.Anf. 63 ():Fru talman! Den som redan har en ny för-månsbil får en ökad kostnad, från till i mar-ginalskatteökning. Men den som redan har en privatbil kommer att få en sänkt marginalskatt, från 13 krtill . Jag undrar, för att lätta dimridån, omdetta kommer att leda till ökade koldioxidutsläpp ellerminskade koldioxidutsläpp. Jag undrar om miljömi-nistern skulle kunna återinföra spärregeln, som inne-bär att den som får sin bensin till bilen betald skallbeskattas för bensinen motsvarande 4 000 mils kör-ning?Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Den gamla spärregeln på 4 000 milinnebar ju faktiskt en uppmuntran. Eftersom man ändåfick betala för att man körde 4 privat gälldedet att köra så mycket som möjligt. Den gamla spär-regeln var inte heller bra på det sättet. Det förslag somvar uppe var inte heller bra på det sättet. Detuppmuntrade också till en ökad privat körning närarbetsgivaren betalade bensinen.Det system som vi lägger fram nu innebär att denenskilda själv får betala för sin bensin. Det tycker jagbåde ur rättviseperspektiv och miljöperspektiv är enbra framgång.Gränsdragning mellan läkemedel och livsmedelAnf. 65 ():Fru talman! Det växer fram en produktion avlivsmedel som mycket tydligt har vetenskapligtunderbyggda hälsoeffekter. Den produktionen skerframför allt i och i men även i Sverige.Man kan se att dessa produkter på något sätt hamnarmellan läkemedelslagstiftningen och livsmedelslag-stiftningen. Om de marknadsförs med hänvisning tillsina hälsoeffekter får de egentligen bara säljas påapotek. Får inte hälsoeffekterna redovisas blir detsvårt att utveckla dessa nya produkter.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om hon ärberedd att kanske tillsammans med socialministern seöver det här gränslandet och se på detta framför medutgångspunkt i att behålla en restriktiv hållning somgynnar konsumenterna men också skapar möjligheterför en ny produktion.Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! Functional foods - eller funktionellföda, som vi kanske skall säga på svenska - är enmycket spännande och intressant utveckling. Det ärnågonting positivt att det tas fram livsmedel somsvarar mot människors särskilda hälsobehov. Pro-blemet är just marknadsföringen. Det är vår uppfatt-ning att det bör finnas en tydlig gräns mellan det sommarknadsförs som läkemedel och är avsett att an-vändas som läkemedel och det som marknadsförssom en del i födan.Självfallet följer vi vad som händer i det härgränslandet, som kallar det. Den svå-ra balanskonsten är att bejaka en utveckling som harpositiva effekter för människor men också se till attkonsumenters behov av en korrekt och noggranninformation inte åsidosätts.Jag delar i grunden uppfattningen att detta är enutveckling som är positiv. Men vi skall vara försikti-ga och se till att hålla rågången mellan läkemedeloch livsmedel.Anf. 67 ():Fru talman! En del av den produktionen är redani . Det rör sig om yoghurt och blåbärssoppa.Man kan tycka att det i någon mening är en trivialdiskussion kring läkemedel och livsmedel. Om denhär utvecklingen fortsätter kan det bli en väldigtstark ökning, som framför allt visar sig i . Kan-ske finns det skäl att i förväg ha sett över situationen,så att vi inte tas på sängen om vi får en rejäl ökningav den här produktionen, om den smyger sig in i stortakt. Kanske är det en fråga för både jordbruksminis-tern och måhända socialministern att redan nu förhål-la sig till.Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror att vi alla som konsumenterkänner en viss oro över att är det någon typav livsmedel som är livsfarligt och nå-gonting helt annat. Med tanke på den oro som kon-sumenten har inför maten måste vi finna regelverksom garanterar den största möjliga tryggheten.Vi riskerar inte att bli tagna på sängen när detgäller den här processen. Vi är fullt medvetna omden, och vi följer den mycket noggrant. Balansgång-en är att bejaka utvecklingen utan att åsidosätta kon-sumenternas behov av en korrekt information, somvarken lovar för mycket av en viss produkt eller un-danhåller konsumenterna viktig information. Menjag kan försäkra att vi följer utveck-lingen mycket noga och att ambitionen givetvis är attåstadkomma det som är bäst ur konsumentsynpunktoch att bejaka denna utveckling.Laxfisket i ÖstersjönAnf. 69 ():Fru talman! Också jag har en fråga till jord-bruksministern. Det gäller laxfisket i Östersjön.Enligt uppgifter som fick vid senasteEU-nämndssammanträdet har höjt ribbanbeträffande laxkvoten.Jag skulle vilja veta anledningen till att regering-en sätter ribban högre än både och vadEU-kommissionären inom fiske är beredd att gå nedtill.Anf. 70 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan försäkra om det vore så enkelt att be-stämde om laxfisket i så skulle vi för längesedan ha vidtagit de radikala åtgärder som är nöd-vändiga. Men problemet är att om laxfisket i förhandlar alla de länder som är indragna i dettafiske. I de förhandlingar som just nu förs och som,såvitt jag förstår, har avslutats i harvi deltagit med ambitionen att få ned kvo-ten för hur mycket lax som får tas ut i isyfte att skydda den vilda laxen i . Men detär inte vi ensamma som bestämmer. I en förhandlingär det alltid fråga om att hitta den kompromiss somändå innebär steg åt rätt håll.Anf. 71 ():Fru talman! I en förhandling är det också viktigtvilket utgångsläge man har. utgångslägetidigare har varit att halvera kvoten. Det skulle inne-bära att man hamnade någonstans kring 200 000-225 000 laxar, någonting som det borde ha varit möj-ligt att få igenom vid den förhandling som just haravslutats. Men har lagt sig på en högre nivå,vilket kan ha bidragit till att man nu inte fått igenomförslaget. Det tycker jag är beklagligt.Jag vill höra om det är sant att den svenska nivånhar varit 300 000 laxar, alltså över vad bl.a. har föreslagit.Anf. 72 Jordbruksminister ():Fru talman! Vår ambition från svensk sida har helatiden varit att komma så långt ned som möjligt när detgäller uttaget av lax i . Jag vill att det skallstå alldeles klart att det inte finns någon skild ambi-tion eller målsättning från olika partier i riksdageneller från regeringen, utan här handlar det möjligenom en förhandlingstaktik. Det kan vara lätt att varakritisk när man står utanför en förhandling. Man kannaturligtvis välja att själv förse sig med en gloriakring huvudet och vingar på ryggen och säga att maninte går med på att någon lax tas upp i . Menman kan också sätta upp som mål att det gäller att iverkligheten ta ett steg åt rätt håll. Det har hela tidenvarit vår ambition att komma så långt ned som möj-ligt.Anf. 73 ():Fru talman! Ett kort konstaterande: Både glorianoch vingarna har ramlat av från jord-bruksministern.Frihandelsavtal mellan EU och SydafrikaAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Nyligen besökte jag . Där finns nu enbetydande oro för att det frihandelsavtal mellan EUoch som håller på att arbetas fram - mesta-dels till förmån för EU såvitt jag förstår - skall blisynnerligen magert ur synpunkt. T.ex. haren diger lista på s.k. känsliga produkter presenteratsav EU. Konflikten är ganska uppenbar, eftersom dettill stor del rör sig om frukt och vin. Då kan vi förståatt det kan vara komplicerat. Men vi vet också atthandelsmöjligheter har en mycket stor betydelse förden fortsatta utvecklingen och demokratiseringspro-cessen i . har under mycket lång tidstött den utvecklingen i Sydafrika.Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad har re-geringen gjort , och hur tänker regeringen arbe-ta i EU för att få fram ett ur synpunkt ett såpositivt frihandelsavtal som möjligt?Anf. 75 Utrikesminister ():Fru talman! Alla avtal som sluts mellan två parterskall vara till fördel för båda parterna. Dock kan jagerkänna att jag under resans gång varit rätt kritiskdärför att EU inte kunnat komma till skott. Vi har intekunnat komma överens. Det finns litet olika synpunk-ter på detta. Det har tagit väldigt innankommissionen fick uppdraget att förhandla. Undan-tagslistan har varit väldigt lång.Vi har kritiserat detta. Vi försöker verka för meraav handel och naturligtvis allmänt mera av frihandel.Inte minst gäller det avtalet med är flera om detta inom unionen, men vår in-ställning är alldeles klar: så få undantag som möjligt.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår attdet inte är enkelt, men är det bra att höra attSverige har drivit på. Jag hoppas att ocksåkan hjälpa de övriga nordiska länderna att verkligenjobba för det här.Den konferens jag var på var mellan europeiskaländer och . Alla var väldigt positiva, mennär den här frågan kom upp blev det genast mycketmera komplicerat. Därför är det viktigt att vi verkli-gen driver på i denna fråga.Anf. 77 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara bekräfta att vi är heltöverens om detta. I ett land som , med denbakgrund och historia det har, finns det väldigtmycket att öppna för. Det är viktigt att vi har en gene-rös attityd men också att vi ser att det kan vara avömsesidig nytta att ha den här typen av handelsavtal.Anf. 78 ():Fru talman! En liten fundering till. Det har kommitfram att länderna runt omkring i södra hyser enviss oro för att skall få väldigt mycket bätt-re villkor är vad de själva har. Det är viktigt att ta inhela södra och ha det i tankarna vid förhand-lingarna.Anf. 79 Utrikesminister ():Fru talman! Jag hade i går besök av min bots-wanske kollega. Han tog upp detta som en särskildpunkt med mig.