prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Jag gick direkt på frå-gorna och undrade: På vilket sätt skall ni lösa ut dessatio företag som har energin som råvara? Jag kunde väländå få ett besked.Arbetarna var på Mynttorget.Fick de något besked av regeringen? Nej, regeringeninfann sig säkert inte, eftersom arbetarna fortfarandeär lika oroliga.Jag konstaterar att Linje 2 är splittrad. Kvar stårFolkpartiet och LO, de som vill avveckla kärnkraftenmed förnuft. Socialdemokraterna har hoppat av dentanken.Det är som säger, nämligen att det inteblir några investeringar i Aluminium, inte iCasco och inte i de andra företagen heller. Ja, inte blir det som sägeratt vi kan behålla produktionskostnaderna på el ochkostnaderna för företagen lika eller lägre. Det kom-mer inte att bli så att fastighetsskatten inte belastarkonsumenterna. Det blir det visst. Företagen kommeratt ta ut den, det är jag övertygad om. säger att om vi bara sköter oss blir det som hansäger. Lämna beskedet till arbetarna påGränges Aluminium, därför att detta inte har medenergiöverläggningarna att göra. Säg också till dematt när ni avvecklar ett kärnkraftsaggregat blir elpri-serna högre plus att det blir en produktionsskatt ellerkonsumtionsskatt beroende på vad man kallar den.Skatt är ändå skatt och skall tas ut på produktionen.Och där står dessa tio företag med tusentals arbetslö-sa. Huvuddelen av dem finns i mycket utsatta områ-den. Och den socialdemokratiska regeringen konstate-rar att arbetarna kan gå hem, eftersom de bara ärmedlemmar i partiet.Anf. 51 ():Herr talman! Debatten är bra, och jag tycker att vihar fått en del besked av somändå ger en känsla av att vi kanske ändå börjar kunnase hamnen på denna segeltur snart.Jag tycker att det är bra att näringsministern nusäger att någon övervältring av fastighetsskatten inteskall ske. Jag tillhörde dem som deltog i en interpel-lationsdebatt då vi argumenterade för att fåbort produktionsskatten. Vi fick då ett löfte om attprecis det som pekade på skulleske, dvs. en översyn över vad konsekvenserna blevvid en övervältring. Dessa övervältringseffekter har viinte fått redovisade, precis som , vilket jag beklagar. Men vad vi har sett är fak-tiskt att regeringen ändrade sig i en positiv riktningdels genom att ta bort den sista höjningen i förslagetsom skulle ha trätt i kraft nästa, dels genomatt göra om delar av produktionsskatten till en fastig-hetsskatt för äldre vattenkraft. Då har jag och mångamed mig känt oro. Den oron delas av industrin. Mansäger från industrin att den också vältras över precispå samma sätt. Kraftbolagen måste nämligen ta utdenna kostnad på något sätt. Därför är det mycketskönt att höra, vilket jag tar som ett klart löfte frånnäringsministern, att någon övervältring av dennafastighetsskatt inte kommer att ske.Jag måste emellertid säga att det har varit såmycket kryssande i denna fråga att man ännu intekänner lugn och ro, utan vi måste avvakta beskedet.Och det brådskar. Jag skulle uppskatta att tidsmargi-nalen inte är större än innan i alla fall Var-gön Alloys tvingas lägga ned.Anf. 52 ():Herr talman! Vi har fått två debatter. Denförsta handlar om det som tas upp i interpellationen.Sedan finns det några som försöker använda dennafråga om ett fåtal företag - ett tiotal, vilket SiggeGodin sade, med deras mycket speciella omständighe-ter som beror på saker som händer på den internatio-nella marknaden, bl.a. omfattande subventioner i enlång rad länder och egentligen en bristande frihandel- som ett bräckjärn in i den allmäna energipolitikenför att låta specialfallet diktera allt det andra. Då blirdet som de flesta förstår helt galet.Det är mycket slarvigt att säga att företag efter fö-retag avvecklas om man höjer energiskatten. Så är detinte. De flesta företag avvecklas inte alls på grund avdet. Det är ett fåtal företag som är känsliga för justdetta.Det är också slarvigt att kalla dessa energiintensi-va industrierna för basindustrier, som om de skullevara basen för hela . Så är det inte alls. Störredelen av våra basindustrier har inte alls denna käns-lighet. Det gäller bl.a. pappersindustrin, som det na-turligtvis är alldeles galet att dra in i denna debatt.Den har en helt annan kostnadsbild än just dessamycket energiintensiva företagen som gör att deraskänslighet för detta inte alls är densamma.Jag kan förstå att statsrådet inte vill ge garantiertill enskilda företag. Det vore nog fel om en regeringgjorde det. Därför är denna debatt litet märklig ävenpå det sättet.Jag vill också säga att denna övervältring frånkraftproducenterna, som gör mycket stora vinster, kanvara rimlig, eftersom de gör mycket stora vinster, ochdet kan vara rimligt att ta ut en del av det som skatt.Men problemet är att det är kontrakt mellan kraftpro-ducenterna och den energiintensiva industrin, vilket ärofördelaktigt för industrin. Dessa kontrakt kommer attskrivas om . Det är viktigt att hålla trycketpå denna fråga så att de verkligen skrivs om.Anf. 53 ():Herr talman! Det är riktigt, ministern, att det för-svann en massa jobb i , åtminstone . Det var ettresultat av den politik som bedrevs under främst1980-talet, dvs. den socialdemokratiska politiken. Jagstod här i kammarens talarstol och varnade för den politikenoch vad den betydde för främst pappersindustrin somdrevs ut ur landet.Det som ministern sade om att man skulle garante-ra att elproduktionen i skulle ha lägre priserän konkurrentländerna var bra. Det var roligt att höradet. Men den elintensiva industrin har ju en mycketlångsiktig planering, och det har väl förresten allindustri. Då vill man veta spelreglerna. Man villlångsiktigt veta: Hur ser tillgången på el ut? Hurkommer priserna på el att se ut? Hur kommer skatter-na på el att se ut? Man måste kunna planera sin pro-duktion efter detta för att se om man skall fortsätta iSverige eller flytta utomlands till någon plats därförutsättningarna är bättre. Det vore mycket bra omministern ville tala om hur detta skall gå till. Hur skallman garantera tillgången på el? Hur skall man garan-tera detta pris som skall vara konkurrenskraftigt iförhållande till konkurrentländerna? Det skulle varamycket bra om vi fick reda på hur det skall gå till?Det har inte bara betydelse för somvi nu pratar för, utan det har betydelse för hela Sveri-ge. De här industrierna exporterar ju väldigt mycketoch det betyder mycket för den svenska statsbudge-ten.Sedan har vi den, som jag ser saken synnerligenspecifika industri i vårt län, nämligen G A ,som använder el som råvara i produktionen. Kanministern tala om ifall det skall göras något åt be-skattningen av den råvaran?Anf. 54 ():Herr talman! Näringsministern angav att den poli-tiska uppgiften för energipolitiken dels handlar om attse till att den svenska industrin har tillräckligt lågaelpriser för att kunna konkurrera, dels handlar om attvi tillser att det finns en tillräckligt stor produk-tionskapacitet. Jag har inga invändningar mot denbeskrivningen. Men jag tvingas konstatera att depolitiska åtgärderna i så fall inte stämmer. De åtgärdersom vidtagits har ju inneburit ökande kostnader för deföretag som är beroende av el för sin produktion.Nils-Erik är närmast patetiskt tillgiveni sin uttolkning: Det spelar ingen roll vilka skatter ochpålagor som läggs på produktionen. Har man bara entillräckligt fiffig teknisk utformning av skatten kom-mer den inte att kunna övervältras. Detta styr nä-ringsministern naturligtvis inte över. Men det vorelika begåvat som att hävda att höga fastighetsskatterinte påverkar hyrorna för oss hyresgäster.När det gäller produktionskapaciteten handlar dis-kussionen nu om att näringsministern eventuellt skallförvandla socialdemokratin från ett Linje 2-parti tillett Linje 3-parti och inleda en minskning av produk-tionskapaciteten genom att påbörja en förtida avveck-ling av kärnkraften. Personligen har jag stor tilltro tillAnders ärlighet och goda uppsåt. Jag troratt han med sin djupa förankring i Norrlandskustensindustristruktur ändå har en betydande insikt om devillkor som styr industriverksamheten.Men återigen: Politiken går inte ihop. Det är där-för som vi som deltar i denna debatt är så många. Detär därför som det inte finns en enda LO-ombudsmanute i landet som inte vrider sig av obehag över vadsom nu pågår. Det är därför som det inte finns en endakommunstyrelseordförande i , i ,längs eller i som intehögljutt protesterar mot den energipolitiska linje somregeringen är i färd med att slå in på. De protesternaackompanjeras av likartade protester från ett samlatnäringsliv, från hela fackföreningsrörelsen, från Mo-deraterna och och från flertalet av detunga remissinstanser som yttrat sig över betänkande.En förtida kärnkraftsavveckling kommer slutgiltigtatt omöjliggöra den halvering av arbetslösheten somvi alla i denna kammare önskar oss.Anf. 55 ():Herr talman! Vi befinner oss nu i den svåra situa-tion som vi förutsåg , då man satsade gans-ka ohejdat på direktverkande el för uppvärmning avbostäder. sitter vi där! Jag behöver inte ytterligarekommentera det.Näringsministern svarade inte på de frågor somhar ställts. Naturligtvis var det ont om tid. Men jagskulle gärna vilja ha svar på den fråga som jag ställtoch som gällde den utlovade utredningen. Finns den?I stället utvecklade näringsministern tankegångarkring hur elpriserna skulle bli mera diversifierade.Verkligheten är faktiskt att industrin sitter med ganskalånga avtal. t.ex. träffade i juni 1995ett nytt avtal med på, tror jag, . Dåvar produktionsskatten över huvud taget inte aktuell.Näringsministerns resonemang må fungera i teo-rin, men i praktiken fungerar det inte - åtminstoneinte för som läget nu är. Det företagetkommer att vara nedlagt långt avtal går ut.Därför gäller det att komma med en lösning sompassar i nuvarande läge.Vargön Alloys konkurrenter är inte med i EU. Deär alltså inte bundna av . Det ärockså något att fundera på, tycker jag. Hur tänkernäringsministern hantera just den frågan?Det som här tagits upp - alltså detta om att betrak-ta el som en råvara - skulle kunna vara en lösning.Anser näringsministern det? Jag skulle gärna vilja haett svar också på den frågan.Anf. 56 HANS ():Herr talman! Näringsministern påpekar helt riktigtatt produktionsskatten omformats bl.a. till en fastig-hetsskatt. Han menar att det skall leda till att denelintensiva industrin inte drabbas. Det låter ju bra,men jag känner ändå oro över att det sker en överväl-tring på den elintensiva industrin; med tanke på hurde avtal ser ut som industrin har träffat med kraftpro-ducenterna.Är näringsministern beredd att vidta åtgärder somgör att vi kan vara förvissade om att en sådan härövervältring på den elintensiva industrin inte sker?Vill näringsministern göra ett sådant uttalande? I såfall kommer jag att vara väldigt nöjd med dagensdebatt. I annat fall får man väl fortsätta att vara orolig.Jag hoppas alltså på ett positivt besked.Anf. 57 ():Herr talman! talade om "bräckjärn"i debatten vad gäller den elintensiva industrin. Men dåhar man inte förstått särskilt mycket beträffande sam-bandet mellan industripolitik och energipolitik samtmellan energipriser och effekter på sysselsättningen.Man vill inte se verkligheten. Dess värre vill man,märker jag , inte ens höra något om hur verklighe-ten ser ut. har tydligen lämnat kamma-ren.Roy förde ett sofistikerat resonemang omhuruvida det gällde basindustri eller ej. Jag kan barakonstatera att med politik - att vi skallstänga av hälften av elen nu direkt - måste man föraett sofistikerat resonemang. Då spelar det liksomingen roll. Om politik, en politik somman röstade för så sent som , skall genomfö-ras har vi ju ingen industri över huvud taget.Herr talman! Jag kan förstå att ministern inte hin-ner svara på alla frågor, men frågeställningen är intehelt oväsentlig. Som ministern själv hör verkar Mode-raterna vilja att drar sig ur för-handlingarna. Och som ministern har erfarit kräver nuMiljöpartiet att skall ut ur för-handlingarna. Det är därför inte oväsentligt om minis-tern har en uppfattning om den fortsatta diskussionen.Att inte svara är också en form av svar!Anf. 58 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall försöka hinna med några avfrågorna, men först vill jag redogöra litet grand fördet principiella resonemanget.Dan , jag har inte alls den uppfattningsom har gett till känna! Också Krist-demokraterna - för att nu recensera de olika partierna- är ett parti som innerligt önskar en uppgörelse omen långsiktig och stabil energiöverenskommelse. Manvisar också intresse för att försöka jämka ihop sig. Jagbeklagar att och inte harvisat ett sådant intresse. Det beklagar jag faktisktdjupt, uppriktigt och allvarligt.Inledningsvis skall jag ge svar på några av de frå-gor som ställts om de tio företag som är hårdast utsat-ta och som använder el som råvara i sin process. Detär egentligen för de tio som vi har gjort förändringen ifråga i skattesystemet. Jag tycker inte att man skall"köpa" hela kraftindustrins argumentation, att detbara är att vältra över en fastighetsskatt. Om man gördet och det leder till att kunden - i det här fallet denelintensiva industrin - inte kan betala och således intelever vidare, måste den här kraftindustrin lika fulltbetala skatt. Därför är det så viktigt för oss i Sverigeatt se till att vi upprätthåller en produktionskapacitetsom gör att utbudet är större än efterfrågan när detgäller el. Vi måste ju sätta tryck också på kraftindust-rin.Jag har inte medverkat till alla förändringar ienergipolitiken, men jag kan konstatera att kraftin-dustrin har betydande vinster och att det finns anled-ning för mig som energiminister att fundera över debeslut som många i denna kammare fattade redan påden tiden då jag inte var med. Det gäller alltså regle-ringar, avregleringar etc. samt hur den här marknadenfungerar.Det är det vi nu försöker ställa om. Det är inte såatt det bara skall rulla över. Med det tycker jag att jaghar svarat på frågorna om de här tio företagen. Jagtycker att fastighetsskatten är en sådan konstruktion.Sedan skulle jag vilja svara på frågorom pappersindustrin. Jag är inte alldeles okunnig iden branschen. Jag har hört den där valsen mångagånger: Om skatterna stiger, om lönerna stiger ellerom vedpriset stiger, flyttar vi utomlands.I den svenska skogsindustrin är trots allt den vik-tigaste insatsen vedråvaran, och vedråvaran står i densvenska skogsindustrin för mer än hälften av kostna-den för att producera papper. Det är faktiskt inte fas-tighetsskatten på våra vattenkraftverk som långsiktigthotar pappersindustrin i . Man är rätt naiv omman tror det. Det är helt andra insatsvaror som be-stämmer skogsindustrins överlevnadsförmåga. Detfinns fortfarande ett utrymme. Vi har fortfarande t.ex.en vedråvara i och som är denfrämsta i världen. Det går att titta på detta på ett litetannat sätt än som nu gör. Jag delar alltsåinte hennes uppfattning om skogsindustrin och dennaskatt.Till , som frågade om utred-ningen, skulle jag vilja säga att efter det att ni diskute-rade utredningen har regeringen i budgetpropositio-nen lagt fram det förändrade förslaget till skatt. Det ärett resultat av den diskussion som ni förde här i riks-dagen och den diskussion som vi också haft i rege-ringen. Vi kom då till den slutsatsen.Sist, eftersom tiden rinner i väg, vill jag när nipratar om en industri som inte bara är energiintensivutan också kapitalintensiv säga att regeringen haråstadkommit en kraftig sänkning av priset på kapital.Visserligen har det skett som en viss höj-ning av energipriset. När de här industrierna gör sinajämförelser tycker jag en befogad fråga är: Hurmycket billigare har kapitalet blivit i denna kapitalin-tensiva industri, och hur mycket högre har energikost-naden blivit?Anf. 59 ():Herr talman! har lämnat kammaren,men jag vill för de övriga som är kvar här peka på attbasindustrierna ganska ofta kommer ut med nyhets-brev. kom de ut med ett nyhetsbrevdär de säger: Även tidningspappersbruken har enmycket hög elförbrukning, cirka tio gånger högre änett genomsnittligt verkstadsföretag. För alla dessa ärSverigeunika energiskatter ett gissel.Sedan talade om att kapitalethar blivit så mycket billigare. är det så att de elin-tensiva industrierna lånar upp kapitalet i dollar ellerD-Mark, så för dem har det inte gjort någon skillnad.Någon lugn och ro känner inte , men han känner litet att vi har fått besked. Detkänner inte jag. Jag känner mig djupt orolig för fram-tiden. Jag måste säga att många har fått svar på sinafrågor, men jag har inte fått ett enda rakt svar på detre frågor som jag ställt i min interpellation.I går kväll när jag fick svaret, ,kom jag att tänka på sången som sjöng förmånga år sedan: , men så svara då! FörMichelangelo var det inte så lätt att svara. Han är judöd . Men näringsministern ärlevande. Jag förväntar mig ett svar. Ett enkelt ja ellernej är tillräckligt för mig. tillfället , AndersSundström!Avslutningsvis, herr talman, måste jag citera , ordförande i : "I mina ögon ärnäringslivet varken en gris som man skall slakta elleren ko som man skall mjölka, utan en häst som drarSverige framåt." Tänkvärda ord, med dem!Anf. 60 Näringsminister ():Herr talman! Jag läste i en tidning i går om denmoderata kampanjapparaten som skulle åka tillNorrland och Bergslagen på en halvdags- och enheldagsturné från och någon annan gatai . Det är bra. Jag säger: Varmtvälkomna till ! Stanna mer än en halv dag,kanske en eller två dagar.När försöker sig på sådana därenkla tricks, som att inte jag skulle veta hur det funge-rar ute i basindustrin, vill jag påpeka att jag lever iungefär samma slags region som ,med den skillnaden att också hushållen behöverenergi i en omfattning som är något större än i region. Det där kan jag.Men kom med ett nationaleko-nomiskt fantastiskt intressant påstående: För industrinspelar det ingen roll om vi har hög eller låg inflation,därför att man betalar i dollar. Är det moderaternasståndpunkt, att inflationsbekämpning och fallanderäntor är helt ointressant för industrin? Det är för-skräckligt om det är er tro. Då behöver ElizabethNyström också åka en vända upp till ochprata med oss som lever i verkligheten.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.8 § Svar på interpellation 1996/97:46 om SKS:slokalisering till SöderhamnAnf. 61 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag fortfarande har planer på att driva frågan om lo-kalisering av för Gävle-borgs och till Söderhamn.Under de senaste åren har jag kunnat notera att destatliga myndigheterna inte har tagit tillräcklig regio-nalpolitisk hänsyn när man beslutat göra omorganisa-tioner. En förklaring kan vara att den enskilda myn-digheten inte har tillräcklig överblick över allt somhar betydelse i detta sammanhang. Mot den bakgrun-den redovisade regeringen i sin sysselsättningspro-position att det behövs en bättre helhetssynvid förändringar i den statliga organisationsstrukturenoch att regeringen i fortsättningen skall följa utveck-lingen noggrant. Det är därför jag velat ha en ordningi fråga om organisationsförändringsom innebär att regeringen, efter förslag av Skogssty-relsen, ger riktlinjer för den nya regionala organisa-tionens struktur.Förslagen i regeringens försvarsproposition inne-bär att flera orter drabbas av förbandsnedläggningar.Regeringens bedömning är att avvecklingen av verk-samheten vid F 15 innebär ett utomordentligt stortavbräck för , eftersom flottiljen har stordirekt och indirekt betydelse för kommunen. Hälsingeflygflottilj är den fjärde största arbetsgivaren i kom-munen.Under 1980- och 1990-talen har strukturomvand-lingar och rationaliseringar inom basindustrin medförtstora problem för kommunerna och näringslivet iGävleborgs län och särskilt för kommun.Övergången från industrisamhälle till tjänstesamhällehar inneburit stora påfrestningar för kommunen. Öp-pet arbetslösa uppgick till . An-talet anställda inom industrin har minskat kraftigtunder . Dessa arbetstillfällen harinte kunnat ersättas. Vidare är utbildningsnivån gene-rellt lägre i än i riket i övrigt, och kom-munen är i ett stort behov av ett kompetenslyft för attbättre möta de krav som framtiden ställer. Statistikentalar sitt tydliga språk: av kommuninvånarna iåldern har enbart förgymnasial utbildning,där siffran för riket är . av kommuninvå-narna har inte mer än tvåårig gymnasial utbildning,där siffran för riket är 58 %.Mot bakgrund av de särskilda förhållandena ikommunen har regeringen redovisat sin avsikt attlokalisera 350 statliga arbetstillfällen till Söderhamn.För att leda arbetet med detta har en särskild gruppskapats inom under ledning av enstatssekreterare i och handelsdepartementet.Regeringen har också tillkallat en särskild utredareför att lämna förslag till åtgärder som kan stärka ut-vecklingen i . I uppdraget ingår, förutomatt utarbeta ett förslag till vilka statliga verksamhetersom kan lokaliseras till , även att redovisaoch bedöma behovet av andra insatser som kan görasför att stärka utvecklingsmöjligheterna. Utredare skalläven medverka vid genomförandet av beslutade lokal-seringar. Detta arbete skall ske i nära samarbete medlänsstyrelsen i och kom-mun. Utredaren skall kontinuerligt avrapportera tillarbetsgruppen. Uppdraget skall vara genomfört senastden 31 december 1997.Beskedet om förläggning av Skogsvårdsstyrelsensregionkontor till ligger fast och bygger påen sammanvägd bedömning, där regionalpolitiskahänsyn spelat en viktig roll.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar först näringsministern försvaret. Att jag ställt en interpellation i frågan om denföreslagna tvångsflytten av skogsvårdsstyrelsenskansli från till har ingalunda enbartatt göra med att jag bor i . Jag känner ocksåganska mycket för min födelsestad är, som näringsministern sade, en stadsom drabbats hårt och som fått en ny smäll, entidig negativ julklapp av socialdemokraterna ochderas stödparti, som vill lägga ned F 15. Jag tycker atten sådan bygd som behöver framtidsåt-gärder av annan sort än konstgjorda arbetstillfällensom knycks från en annan plats. Att tvångsförflyttafolk ger sällan bra eller ens önskat resultat. Det finnsmånga bevis på det.Jag hade knappast framställt min interpellation ominte hade kommit in med sinskrivelse till regeringen . Där finnsmånga allvarsord att ta fasta på. Jag kan svårligen troatt ens statsrådet kan vifta bort argumenten i dettabrev. Jag vill anföra ett direkt citat från SKS:s brev.Det heter där:"Enligt SKS mening skulle en sådan lokaliseringmedföra avsevärt försämrade förutsättningar avskogsvårdsstyrelsens verksamhet och betydande kost-nadsökningar, både vad det gäller själva omställning-en till en ny organisation och för den fortlöpandeverksamheten. "Jag undrar vad statsrådet tycker om dessa rader,där det talas om betydande kostnadsökningar ochförsämrade förutsättningar.I svaret säger näringsministern att industrijobben iSöderhamn minskat, och det är riktigt. Men ger dennu föreslagna lokaliseringen av konstgjorda jobbnågra nya industrijobb? Tycker statsrådet det?Jag undrar också, precis som gör isitt brev till regeringen, om statsrådet anser att denhär flytten innebär några som helst nya jobb till Sö-derhamn, alltså en tvångsförflyttning av personal frånSkogsvårdsstyrelsens kansli i Falun.Jag har ytterligare ett par direkta frågor: med om att den av regeringen föreslagnaflytten kommer att ge en ökad press på dådet gäller jobb till de anhöriga som eventuellt följermed i en sådan här flytt? Och är det troligt att demedflyttande kommer att få jobb i ?Jag hoppas att statsrådet vill svara på de här frå-gorna.Förslaget om flytten av kansliet från till Sö-derhamn kan väl knappast vara ett realistiskt inslagens i ett uppfyllande av en bråkdel av socialdemokra-ternas vallöfte om nya jobb för att halveraarbetslösheten. Eller är detta ett inslag i uppfyllandetav vallöftena, statsrådet?Anf. 63 Näringsminister ():Herr talman! Jag har litet svårt att förstå RolfGunnarsson när han kallar jobben på ett sådant härkansli för konstgjorda arbetstillfällen. Jag tycker attde är i allra bästa mening riktiga och nödvändigajobb.