prot · GJ0981 · 1996-04-17 00:00:00 — Då skulle säkert en del bliväldigt upprörda. Det bästa är naturligtvis att produkt-säkerhetslagen är som den är men att den fåromfatta både offentliga varor och tjänster.Med hänvisning till det jag har sagt, fru talman,yrkar jag bifall till reservation 1 i lagutskottets betän-kande 21.Anf. 61 ()Fru talman! I samband med riksdagsbehandlingenav den ursprungliga produktsäkerhetslagen, proposi-tion 1988/89:23, var huvudinvändning attlagförslaget inte omfattade sådana varor och tjänstersom tillhandahålls inom ramen för offentlig service.Vi framhöll då att framför allt för vissa av de of-fentliga tjänsterna skulle konsekvenserna bli oaccep-tabla. Vi pekade särskilt på sådana tjänster som kanproduceras antingen i privat eller offentlig regi. Såda-na tjänster förekommer framför allt inom hälso- ochsjukvården, äldreomsorgen, skolor, daghem och fri-tidshem. De tjänster som produceras inom dessa om-råden rymmer samma risker oavsett om huvudmannenför verksamheten är enskild eller offentlig.Med anledning av bl.a. vår motion ansåg lagut-skottet att frågan borde utredas. Detta har gjorts,och i den proposition som behandlas så föreslåsen ändring av lagen så att den gäller för varor somtillhandahålls i offentlig verksamhet. Vi välkomnarden ändringen, men den är inte tillräcklig. I likhetmed tunga remissinstanser som t.ex. Konkurrensver-ket, juridiska fakulteten vid ,och anser vi inte att detfinns tillräckliga skäl att utesluta offentliga tjänsterfrån lagens tillämpningsområde.Visserligen är en stor del av dessa offentligatjänster föremål för speciallagstiftning, men somframkom vid lagutskottets studiebesök hos kan det dock inte uteslutas att vissa tjäns-ter faller utanför en sådan reglering. Av denna anled-ning, men också för att lagen skall vara konkurrens-neutral, måste alltså lagens tillämpningsområde utvid-gas mer än vad regeringen har föreslagit.Fru talman! Vi anser att den nya produktsäkerhets-lagen åtminstone borde innefatta sådan verksamhetsom kännetecknas av att medborgarna har ett kund-liknande förhållande till det statliga eller kommunalaorganet, vilket är fallet i hälso- och sjukvården, ut-bildningsväsendet, barn- och äldreomsorgen samtsport- och fritidsverksamheten.När det gäller den nu förestående utvidgningen avproduktsäkerhetslagen har vi därför valt att föreslå attden utvidgas till att också omfatta offentlig närings-verksamhet. Det är ett begrepp som definierats i betänkande, som"ekonomisk eller kommersiell verksamhet som drivsav en offentlig huvudman". Det har vi alltså skrivit ini vårt förslag.Fru talman! Att utskottsmajoriteten, och då inteminst socialdemokraterna, inte ställer upp på vårtförslag är litet märkligt med tanke på att regeringen isin skrivelse Konsumentpolitik i EU - mål och in-riktning för det svenska arbetet på s. 33 under rubri-ken 7.2.3 Säkerhet för barn och ungdom skriver: "Detfinns vidare anledning att ägna ökad uppmärksamhetåt tjänster och utrustning som tillhandahålls vid fri-tidsaktiviteter som är särskilt vanliga bland barn ochungdomar. Förutom när det gäller tjänster som ärförenade med uppenbara risker, som t.ex. brädåkningoch bergsklättring, råder dock stor brist på underlagför att kunna identifiera vilka tjänster som kan innebä-ra risker för ungdomar och andra konsumenters hälsaoch säkerhet. En europeisk kartläggning bör göras avrisker förknippade med olika tjänster för att ge under-lag för en gemensam syn på vad som kan anses farligtoch för gemensamma åtgärder mot förekommanderisker. "En stor del av barn- och ungdomsverksamheten iSverige finns i offentlig regi. Därför måste jag ställaen fråga till lagutskottets socialdemokratiske talesmanAnders Ygeman. Varför skall inte både privata ochoffentliga tjänster omfattas av den svenska lagstift-ningen när den socialdemokratiska regeringen menaratt det är angeläget att ägna detta en ökad uppmärk-samhet och att göra en kartläggning i EU-sammanhang?Jag kan också rekommendera en läsning av mo-tion L27. Där finns det också bra argument för vårståndpunkt. Den motionen är skriven av två socialde-mokratiska riksdagsledamöter, nämligen IngemarJosefsson och . Jag tycker att dehjälper till att ge argument för att vi också skall ha enlagstiftning som omfattar offentliga tjänster.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 62 ()Fru talman! Den ursprungliga produktsäkerhetsla-gen antogs av 1988. Ändamålet var att denskulle motverka skador på person eller egendom.Genom lagen kan en näringsidkare åläggas att lämnasäkerhets- eller varningsinformation, beläggas medsälj- eller exportförbud och åläggas att återkalla va-ran.Redan när behandlade frågan påkalladesbehovet av att utreda om lagen borde gälla även varorsom tillhandahålls på det offentliga området. Senareutreddes också frågan i Produktsäkerhetsutredningen.Nu föreslår regeringen, i enlighet med utredning-en, att produktsäkerhetslagen skall utvidgas till attäven gälla varor på det offentliga området. Detta ärnaturligtvis glädjande. Från konsumentens synvinkelspelar det knappast någon roll vem som tillhandahål-ler en farlig vara.Ingen remissinstans har ställt sig negativ till dennautvidgning. De har i stället betonat vikten av försla-get.Motioner har föreslagit att produktsäkerhetslag-stiftningen även skall gälla tjänster på det offentligaområdet. Detta har också utretts av . Den slår fast att ett sådant behov ejföreligger. Denna inställning delas också av flertaletremissinstanser.Det finns inget behov av en sådan utvidg-ning. Om det skulle uppkomma ett sådantbehov förutsätter utskottet att regeringen återkommertill med lämpliga förslag. Detta framgåräven av propositionen.Fru talman! Utskottet kan, inte utan viss glädje,konstatera att produktsäkerhetslagstiftningen nu ut-vidgas i enlighet med det utskottet tidigare påtalat.Jag yrkar därmed bifall till hemställan i betänkandetoch avslag till samtliga reservationer.Anf. 63 () replikFru talman! Jag undrar om , här ikammaren och till protokollet, kan försäkra att ingaoffentliga tjänster faller utanför speciallagstiftningen,dvs. att medborgarna har en garanti för att de har densäkerhet som produktsäkerhetslagen ger på det privataområdet.Sedan har jag en fråga till . Villinte socialdemokraterna ha konkurrensneutralitetmellan offentliga och privata tjänster?Anf. 64 () replikFru talman! Vi kan konstatera att den produktsä-kerhetslagstiftning som reglerar tjänster på det privataområdet, trots att den har varit i bruk ,inte har lett till att ett enda fall har kommit upp iMarknadsdomstolen. Ingen av remissinstanserna, ochinte heller , har kunnatpeka på ett enda fall där en sådan utvidgning skullekunna vara tillämplig.Jag konstaterar att inte heller här kunnat påvisa ett enda fall. Tillshon gör det, konstaterar jag att det inte finns något falldär den skulle kunna vara tillämplig.Anf. 65 () replikFru talman! Jag kan bara konstatera att AndersYgeman undviker att svara på min fråga. Han vill intehär, inför kammaren och till protokollet, försäkra attinga offentliga tjänster kommer att falla utanför allspeciallagstiftning. Han talar runt detta och säger attdet inte har varit något fall . Det var precisvad jag också sade. Men lagstiftning är faktiskt ävenpreventiv.Sedan fick jag inget svar på min andra fråga omsocialdemokraterna inte vill ha konkurrensneutralitetmellan offentliga och privata tjänster.Anf. 66 () replikFru talman! Låt mig börja med den andra frågan.Socialdemokraterna vill naturligtvis ha konkurrens-neutralitet. Jag menar att det finns . De tjänster vipratar om, som faller under en speciallagstiftning,kommer ju att falla under en speciallagstiftning ävenom produktsäkerhetslagen utvidgas. Detta gäller ju3 § i produktsäkerhetslagen som säger att en special-lagstiftning gäller över den lagstiftningen. I det fallethar vi ju konkurrensneutralitet och kommer även attha det i fortsättningen.För att gå in på den andra frågan vill jag säga attingen människa kan garantera något för evig framtid -- -.Anf. 67 () re-plikFru talman! sade att det egentli-gen inte spelar någon roll vem som tillhandahållervaror när säkerheten ändå kan garanteras. Jag ställermig då frågan varför detta inte skall gälla också förtjänster. Det gäller här speciellt känsliga områden.Det är i väldigt hög grad barn och ungdomar somutnyttjar dessa tjänster.Jag ställde i mitt huvudanförande en fråga till An-ders Ygeman om varför regeringen anser att detta ärviktigt i EU-sammanhang men inte i svensk lagstift-ning. Jag hoppas att jag kan få svar på den.Anf. 68 () replikFru talman! Jag konstaterar att inte heller KerstinHeinemann kan ange ett enda område där en sådanhär utvidgning skulle kunna vara tillämplig.Vad gäller regeringen vill jag säga att vi i Sverigebara har en enda regering, och den har i likhet medProduktsäkerhetsutredningen föreslagit att vi inteskall utvidga lagen till att gälla offentliga tjänster.Anf. 69 () re-plikFru talman! Måste det kunna anföras exempel påatt människor råkar illa ut innan vi politiker stiftarlagar för att förhindra att sådant sker? Jag måste kon-statera att den socialdemokratiska regeringen för enkonsumentpolitik när det gäller och en annannär det gäller EU. Jag skulle vilja säga att den ärbättre i EU-sammanhanget.Anf. 70 () replikFru talman! Att regeringen vill utreda frågan påEuropanivå är väl bra. Det är ju samma regering somhar utrett frågan på hemmaplan, och den har här iSverige kommit fram till att det inte behövs någonutvidgning, vilket också Produktsäkerhetsutredningenhar kommit fram till.Om det inte har kommit upp ett enda fallpå den privata sidan, borde det leda åtminstone till enviss eftertänksamhet vad gäller behovet av en liknan-de lagstiftning på det offentliga området.Anf. 71 ()Fru talman! Det har varit intressant att lyssna tillden här debatten, som jag inte skall förlänga särskiltmycket.Även anser att lagen bör vara gene-rell, inte minst därför att den skall ha en preventivroll. De offentliga tjänsterna liknar nämligen på enrad områden alltmer de privata. Det är tydligt när detgäller hälso- och sjukvården, omsorgen, skolor, dag-hem, friskolor osv.Det har också i debatten visat sig att som Socialdemokraternas representant inte harnågot sakskäl att anföra mot ett utvidgande avtillämpningsområdet också till offentliga tjänster.Hans argument är att han ännu inte fått reda på någotexempel på att detta verkligen har behövts. Det är väländå inte något argument om man är ute i preventivtsyfte. Man vill då tvärtom inte att något sådant skallinträffa.Vi har motionerat om det här. Tyvärr var ingen avvåra ledamöter närvarande när justeringen skedde iutskottet, och därför finns vi inte med på någon reser-vation. Hade vi varit representerade då, hade vi dockställt oss bakom reservation nr 1, och jag yrkar nubifall till den.Anf. 72 ()Fru talman! Jag konstaterar att inte heller RoyOttosson anger något enda exempel som den härlagstiftningen skulle vara tillämplig på.Roy säger att jag inte har några argu-ment. Ett bra argument är att Produktsäkerhetsutred-ningen, som har analyserat frågan, inte anser denefterfrågade utredningen vara nödvändig. Vidare harflertalet remissinstanser, inklusive ,ansett denna lagstiftning inte vara nödvändig.För övrigt regleras barnomsorg, hälso- och sjuk-vård och omsorger, som tar upp, redan i §§12-18 socialtjänstlagen, som såvitt jag förstår gällerför både privata och offentliga barnomsorgstjänster.Anf. 73 ()Fru talman! Jag vill påstå att det som AndersYgeman sade bekräftar det som jag tidigare sade,nämligen att det inte finns något sakskäl mot en ut-vidgning. Snarare är det så att man inte ser någotbehov av en sådan därför att det ännu inte dykt uppnågot fall. Mitt motargument är att det inte skall dykaupp något sådant fall och att det inte finns anledningatt ha kvar någon som helst tveksamhet om att det inteskulle vara konkurrensneutralt. Det skulle också kostamycket litet att erkänna denna poäng. Varför då intese till att lagstiftningen blir generell, så att den gällerinte bara svenska varor - vilket i och för sig är ettmycket bra framsteg - utan också svenska tjänster?Anf. 74 ()Fru talman! Jag och Socialdemokraterna har dennågot oortodoxa uppfattningen att man skall beslutaom lagar därför att de behövs, inte för skojs skull elleri förebyggande syfte. Jag konstaterar att det inte gällerför Miljöpartiet.Anf. 75 ()Fru talman! Jag vill bestämt invända mot detta.Jag menar att lagar inte är till för skojs skull. Produkt-säkerhetslagen är viktig, och det är viktigt att det intei något läger finns tveksamhet när det gäller desskonkurrensneutralitet. Flera har här invänt, och detfinns naturligtvis en opinion ute i landet. Det finns påsina håll en tveksamhet, och det är litet svårt att be-gripa vad som gör att man från socialdemokratiskthåll så hårt argumenterar mot en sådan här utvidg-ning.Vi vill naturligtvis inte se något enda fall som denhär lagen skulle behöva användas på. Den skall varaett säkerhetsnät som samhället sätter upp, och det ärvår principiella uppfattning att detta skall vara gene-rellt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )10 § Ändrade regler för näringsförbudFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU22Ändrade regler för näringsförbud (prop.1995/96:98)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )11 § Tandvårdsfrågor (skr. 1995/96:147)betänkande 1995/96:SfU4Tandvårdsfrågor (skr. 1995/96:147)Anf. 76 ()Fru talman! Socialdemokraterna har en grundläg-gande uppfattning att planering i form av fastställaramar, regler, av staten/offentliga sektorn avvägdaprioriteringar mellan olika behov etc. är bästa sättetatt främja hög levnadsstandard och ekonomisk ut-veckling. I levande livet är det tyvärr ofta så att vimöter paradoxer: Årtionden av statlig planering ochstatligt fastställda prioriteringar har sammantagetskapat låg tillväxt. i de yttersta dagarna ser vi hursocialdemokraternas planering ersatts av den värstaformen av offentlig verksamhet, nämligen den i prin-cip helt oplanerade, med snabba kast i gällande regel-system. Det är inte bra, och tandvården tillhör degrenar som kanske drabbats svårast, och det kommernaturligtvis att gå ut över tandhälsan.Redan 1991 lade vi moderater fram ett förslag omatt tandvårdsförsäkringen skulle revideras. Vi föreslogatt skyddet för de försäkrade skulle bestå av ett hög-kostnadsskydd. Förslaget avfärdades som för långtgå-ende och inte socialt väl förankrat. Kort sagt: Mankunde inte sakligt och objektivt diskutera den före-slagna modellen. Vi har hållit fast vid vårt förslag,även om jag beklagar de extra turer som förekomunder den borgerliga tiden med premietandvård.Koalitioner har ju sina särskilda problem.Premietandvårdsförslaget, som fälldes bl.a. av so-cialdemokraterna när de satt i opposition, kom igensom ett socialdemokratiskt regeringsförslag men kun-de inte vinna majoritet och återkallades därför. Vadsom blivit kvar att behandla i socialförsäkringsutskot-tet är ett antal motioner, därav vår motion om hög-kostnadsskydd med principer fastlagda redan 1991och frågor om konkurrensneutralitet mellan privat-tandvård och folktandvård, också innefattande neut-ralitet för barn- och ungdomstandvården, etablerings-frihet för tandläkare, borttagande av priskontroll ochutebliven rapporteringsskyldighet när inte statligaförsäkringspengar utgår. Konkurrens, fri etableringoch fri prissättning ger sannolikt den bästa möjligakostnadskontrollen. En väl utformad medicinsk revi-sion och branschens egna etiska normer leder till attkvalitetskrav uppfylls.Utskottet brydde sig inte om att diskutera innehål-let i förslaget. I stället skulle regeringen tänka ytterli-gare. Detta tänkande har presenterats i vårproposi-tionen. I den har man gjort en omsvängning vad gällertandvården som kan beskrivas som 180º förändring.Den 1 oktober 1996 införs en reviderad tandvård-staxa, och slopas föräkringsersättningen förallt tandtekniskt arbete och ädla metaller. Vidare skallman tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utarbetaförslag om tandvårdsföräkringen som endast ger stödtill särskilda patientgrupper. Tandvårdsförsäkringenskall alltså i princip avskaffas helt.Det finns en fråga som brådskar med tanke på re-geringens politik. Det är frågan om en realistisk tand-vårdstaxa och absolut likformighet mellan de privatatandläkarna och folktandvården. Att ingenting harskett med tandvårdstaxans utformning och materiellainnehåll är beklagligt. Det långsiktiga sättet att lösafrågan är, inte minst med tanke på det förslag somregeringen ämnar lägga fram, att avskaffa priskontrol-len helt om subventioner inte utgår.Med tanke på vad som står i vårpropositionenkänns det överspelat att debattera SfU:s yttrande 4.Vad jag kan slå fast är att vi moderater står fast vidvåra förslag, och har gjort det nu under en lång tid.Tandvårdsföräkringen skall finnas, och den skallbygga på ett högkostnadsskydd. Priskontroll ochetableringskontroll bör avskaffas utom på de områdendär högkostnadsskyddet griper in. Folktandvårdenskall arbeta på konkurrensneutrala villkor. Det inne-bär att redovisningen för tandvården i landstingen ochvissa kommuner skall utformas så att korrekta kostna-der redovisas för verksamheten. Momsuttaget måsteske på likvärdiga villkor, och samma gäller arbetsgi-varavgifter, vilket inte är fallet i dag.Dess värre känner jag mig väldigt pessimistisk.Allt tyder på att skevheten mellan den privata och denlandstingskommunala sektorn kommer att förskjutasän mer till landstingens favör. Förslagen om hur ra-men kommer att se ut i tandvården och bortta-gande av föräkringen tyder på att landstingen kommeratt få ett tillskott på , men skall istort sett göra de uppgifter de redan gör. Att säga,som regeringen, att man önskar värna om småföretaglåter mycket som hyckleri för mina öron. Tandläkarnaär en av våra stora grupper småföretagare. Har manglömt det?Vi har två moderata reservationer i betänkandet,nr 3 och 6. De är lika viktiga, men för att slippa alltförmånga formella omröstningar yrkar jag endast bifalltill reservation 3.Anf. 77 ()Fru talman! har i oli-ka omgångar arbetat med ett nytt ersättningssystemför vuxentandvården. Den kritik som Socialdemokra-terna riktade mot det förslag som den borgerliga re-geringen lade fram har inte följts upp av den social-demokratiska regeringen i ett senare skede. Däremotförsämrade regeringen i det förslag som sedan drogstillbaka bl.a. högkostnadsskyddet så att vanliga män-niskor med höga kostnader för sin tandvård inte kun-de få sina tänder lagade. Därför var det alldeles ut-märkt att propositionen drogs tillbaka.Folkpartiet har ett antal synpunkter på, utöverhögkostnadsskyddets utformning, hur vuxentandvårdskall organiseras. Dels skall reformarbetet präglas avsträvanden mot en allt bättre tandhälsa, dels skallkostnadseffektivitet, patientinflytande och konkur-rensneutralitet skapas.Vi ser som viktigt att etableringsbegränsningarnaupphör, att konkurrensneutraliteten mellan folktand-vården och privattandläkarna skapas, att folktandvår-den särredovisar vuxentandvården så att klarhet nåsbeträffande förhållandet mellan barn- och ungdom-standvården och vuxentandvården när det gäller eko-nomin.Fru talman! Jag har upplevt att frågan om ökadkonkurrens inom barn- och ungdomstandvården är enfråga som även Socialdemokraterna vill lösa. I betän-kandet /94 från utskottet anger utskottsma-joriteten att man förutsätter att regeringen, utan någotuttalande från , skall överväga förändringarför villkoren inom barn- och ungdomstandvården.Vidare uttalade utskottet då att en ökad konkur-rens inom barn- och ungdomstandvården förutomvalfriheten också innebär en ökad effektivitet inomden kommunala sektorn, och att denna uppfattningockså framförts av Konkurrensverket.Trots detta dras frågan i långbänk. Jag upplever attregeringen står längre ifrån konkurrens inomdetta område än på länge.Jag skulle vilja ställa en fråga till utskottets tales-man. Hur ser ni socialdemokrater på denna fråga ? Är valfriheten inte viktig? Är det inte bra medkonkurrens på lika villkor? Avser ni att göra något åtdenna fråga. Varför har ni inte drivit på i frågan? Ärdet möjligen därför att Ny demokrati inte längre finnsatt luta sig emot?Fru talman! Det är av yttersta vikt att vi får ett nyttersättningsystem inom hela tandvårdssektorn och attdetta inbegriper även barn och ungdomstandvården.Vi har god tandhälsa i landet tack vare skickligatandläkare såväl inom folktandvården som i den pri-vata sektorn. Efter de besparingar som gjorts inomtandvården och de besparingar som aviserats krävsstora ansträngningar för att hitta ett system som ger ettgott högkostnadsskydd, som ger konkurrensneutralietoch valfrihet och som premierar den förebyggandevården.Att tro på möjligheten med två parallella system iett läge när statsbidragen dras ned är interealistiskt. Därför krävs nytänkande och kreativitet föratt lösa frågan om ett nytt tandvårdssystem inom be-gränsade ramar. synpunkter på hur en välfungerande tandvård skall konstrueras utgår från vik-ten av en god tandhälsa. Att rasera det arbete sombyggs upp kommer att straffa sig påsikt. Tandhälsan avgörs inte under , utandet är på lång sikt som man kan utläsa om tandvård-sersättningen fungerar eller inte. Då kan det vara försent att vidta åtgärder.Från sida, fru talman, ser vi med stortintresse fram emot vad regeringen nu håller på attställa till med. Den frågan är inte aktuell , och vifår anledning att återkomma till den vid en senaredebatt här i riksdagen.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vationerna 1 och 6.Anf. 78 ()Fru talman! Det blev i alla fall ett litet betänkandei tandvårdsfrågor efter återkallandet av frågan ompremietandvård.Sverige har haft en föredömlig tandvård genombarn- och ungdomstandvården och genom relativt settgenerösa bidrag när det gäller vuxentandvård, ävenom de sänkts betydligt . Självriskenhar höjts, och procenten i tandvårdsersättningensänkts.I går kom också hotet om en verklig avrustningnär det gäller vuxentandvården, just när premietand-vården är lagd på hyllan.Det pågår försöksverksamheter i läns landsting och . Förut-sättningarna är där litet olika. Det måste vara svårt attutläsa relevanta värderingar efter , eftersompatientens tandstatus utreds och förbättras innan mangår in i det nya systemet. Man kan anta att det kan taupp till fem eller innan stora behandlingar be-höver vidtas i en ordentligt sanerad mun på yngre ochmedelålders patienter.Moderaterna och - i motion 467,yrkande 3 - kds och och Miljö-partiet och har alla samma krav, nämli-gen en ersättning för specialisttandvård på liknandesätt om i sjukvården. I och Miljöparti-ets motioner skall det gälla endast vid utbyte av den-talt material, dvs. så gott som alltid vid en amalgam-sanering.Jag yrkar bifall till reservation 5, mom. 4, som be-handlar frågan.Miljöpartiet anser att man vid en prövning omsamband föreligger mellan de sjukdomsbesvär sompatienten har och det tandlagningsmaterial som sättsin skall ha en omvänd bevisbörda. Det betyder att detskall vara läkarens och uppgift attstyrka att sjukdomsbesvär inte är orsakade av tand-vårdsmaterialet.Det är viktigt eftersom man ofta får diffusa ochvarierande symtom vid kvicksilverförgiftning.En patient kan också visa allergier på grund avvissa plastmaterial som ingår i lagningarna, även omdet är sällsynt.Miljöpartiet är kritiskt till att begränsningarna avetablering för tandläkare skall upphöra rakt av. Det ärviktigt att det sker med stor försiktighet eftersom detkan öka kostnaderna i försäkringssystemet, så som harskett när det gäller privatläkarna.I dessa besparingstider bör det inte fattas någrabeslut som ökar kostnaderna utan att fördelarna ärtydliga.Däremot sympatiserar med förslaget ivänsterns motion, Sf21, om att tillsätta en utredningför att se om fördelningen av resurserna sker på ettfördelningsmässigt rättvist sätt.Men jag är dock inte säker på att en utredning ärdet bästa sättet. Det bästa är nog att följa ett av utskot-tets viktiga beslut.