prot · GK0934 · 1996-11-27 00:00:00 — En inskränkning i rätten tillrättshjälp kommer med all säkerhet att öka antalet måli domstol i dessa frågor och därmed öka kostnadernaför samhället.Det går inte heller att bortse från att risken med denya reglerna är att de kommer att leda till att enskildadrabbas av rättsförluster, och den ekonomiskt svagareparten i ett äktenskap, vanligtvis kvinnan, kommer attförlora möjligheten att skaffa samma kvalificeradejuridiska bistånd och beslutsunderlag som den partsom har möjlighet att själv betala sina advokatkostna-der.Man har i utredningen om den nya rättshjälpslagenäven tittat på jämställdhetsaspekten. Man säger att deförslag som förs fram i betänkandet är neutrala i denmeningen att de gäller lika för både män och kvinnor.Några förslag som särskilt skulle gynna kvinnor ellermän finns således inte. Men man säger också: Det kanvisserligen sägas att kvinnor ofta har lägre inkomst änmän och därmed oftare skulle ha möjlighet att fårättshjälp. Men då säger man också: Någon statistiksom visar hur rättshjälpen fördelar sig på kvinnor ochmän finns dock inte.Om det skulle vara så att kvinnor ofta får rätts-hjälp, drabbar naturligtvis inskränkningar i rättshjäl-pen kvinnor hårdare än män. Men det finns ingenstatistik. Men om det skulle vara så, drabbar det kvin-nor hårdare. Hur kan man då säga att det här är ettneutralt förslag, att man har granskat det ur ett jäm-ställdhetsperspektiv, när man konstaterar att man intehar några siffror?När det gäller förslaget att inskränka rätten tillrättshjälp i ärenden om underhållsbidrag säger man:Det har sagts att rättshjälp i bodelningsärenden skullevara en jämställdhetsfråga. Den typiska situationensom brukar beskrivas är en rik man som undanhålleregendom från sin f.d. fru, som har varit hemma medbarnen och därmed saknat möjligheter att få någrainkomster. Hur vanlig den här situationen är går na-turligtvis inte att säga. I den nu beskrivna situationentorde många advokater vara villiga att åta sig ett upp-drag om bodelningsförrättning utan att betinga sigförskott, och då föreligger inget problem.Det här säger man är jämställdhetspolitiska kon-sekvensanalyser, när man egentligen säger att maningenting vet. "Om det skulle vara så", och det sägerman är neutralt. Det finns ingen jämställdhetsgransk-ning värd att tala om i detta förslag, och vi vet att dethär kommer att slå hårdare mot kvinnor än mot män.Fru talman! En av de allvarliga frågorna i det härbetänkandet är huruvida följer Europarådetsresolution 78. Den följer av artikel 6 i Europeiskakonventionen angående skydd för mänskliga rättighe-ter. resolution är bara en rekommenda-tion, och det man säger är att staten skall ha ansvaretför rättshjälpen. Men även om det är en rekommen-dation är det oerhört viktigt att titta närmare på re-kommendationens anda liksom på konventionen an-gående skydd för mänskliga rättigheter. Det är oerhörtviktigt att , som har varit ett föregångsland imycket, nu inte frånsäger sig alla människors likamöjligheter att kunna få rättslig hjälp och allas likhetinför lagen.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servationerna 2, 4, 10, 13 och 18. Jag står givetvisbakom alla reservationer till betänkandet, men jagyrkar bifall enbart till dem. 8 (mp):Fru talman - som egentligen är en talkvinna! Viskall debattera den stora förändring av rättshjäl-pen som kommer att ske. anser att detfinns ett stort behov av förändringar i det nuvaranderättshjälpssystemet. Dagens detaljerade och svårge-nomträngliga regler skapar tillämpningsproblem ochhöga kostnader. Men vi har många invändningar motdet liggande förslaget, och vi har flera reservationer.Jag skall börja med att yrka bifall till reservationerna2, 4, 19 och 21.Vi motsätter oss detta systemskifte, som innebäratt den enskildes rättsliga skydd till största delenprivatiseras och blir en affär mellan den enskildemedborgaren och dennes försäkringsbolag. Ordningenhar varit att staten tagit ett eget ansvar förinnehållet i medborgarnas skydd, förmånernas utse-ende, när skyddet kan beviljas etc. Den föreslagnaordningen för med sig att innehållet i skyddet avgörsav hårt konkurrerande försäkringsbolag - förbjudnaatt samarbeta, drivna i syfte att ge vinst åt sina aktie-ägare.Utformningen kommer att innebära större rättso-säkerhet både för dem som har en rättsskyddsförsäk-ring och för dem som saknar sådan. För dem som harförsäkring är slutsatsen att staten är beredd att nöja sigmed en förhoppning om att rättssäkerheten skall beståmed ett system som sköts av andra. Beträffande deicke försäkrade blir slutsatsen att rättssäkerheten inteär absolut utan kan förverkas genom medborgarensagerande, eller rättare sagt passivitet. En sådan ord-ning kan inte accepteras.Regeringen anser sig kunna spara 200 miljonerkronor genom att privatisera rättshjälpen, men dettakommer säkert att ge upphov till nya kostnader i sam-hällsekonomin. Om människor upplever sig varaorättvist behandlade uppstår nya sociala problem somstaten måste lösa. Det blir t.ex. större tryck på hand-läggarna inom och försäkringskassan.Med all respekt för det svåra problemet med alltförhöga kostnader i statsbudgeten måste vi slå fast attdemokratin och principen om likhet inför lagen aldrigkan bli en budgetregleringspost!Även om effekten av förslaget blir en viss bespa-ring för staten bör man ta hänsyn till de konsekvenserför den enskilde som besparingarna innebär. Detskulle vara ett allvarligt misstag att införa en lagstift-ning i enlighet med regeringens förslag. Effekterna aven sådan lagstiftning skulle bli att de som bäst behö-ver stöd, de sämst ställda i samhället, i stor utsträck-ning skulle stå utan sådant stöd. Den översyn avrättshjälpsområdet som kan anses erforderlig bör istället tillgodoses genom justeringar inom nu gällandelagstiftning på området.Europarådets resolution innebär i stora drag attalla skall ha rätt till nödvändigt rättsligt bistånd vidförfarande i domstol. Staten skall enligt resolutionenha ansvar för finansieringen av rättshjälpen. Statenskall vidare garantera att ekonomiskt svaga personerges rätt till rådgivning, antingen till en kostnad som äravvägd i förhållande till den rättssökandes ekonomis-ka resurser eller gratis. Det måste anses uppenbart atten ordning där den statliga rättshjälpen kommer iandra hand i förhållande till rättsskyddsförsäkringenoch som bygger på att den rättssökande har eller bor-de ha haft en sådan försäkring inte uppfyller kravenpå att staten ansvarar för finansieringen av rättshjäl-pen.Hur går det då med dem som inte har men somborde ha haft? Ja, det står väldigt luddigt beskrivet ibetänkandet hur detta kommer att lösas. Skall de somblir rättslösa processa själva och kanske ställa tilltrassel för domstolarna, eller skall de helt avstå sinrätt? Vad är särskilda skäl? Hur förhåller det sig medangelägenhetens art och betydelse för de rättssökan-de? Skall folk i förlängningen behöva processa om sinrätt? Dessa frågor besvaras inte i betänkandet. Natur-ligtvis kommer det här att leda till olikartade bedöm-ningar i samma typ av ärenden. Visst kommer såsmåningom en praxis att skapas, men det tar lång tid.Frågan är också vilken praxis som kommer att skapas.Försäkringsbolagen har inte lämnat några garanti-er för sin medverkan. Tvärtom har de i olika sam-manhang ställt sig negativa till förslaget. Försäkrings-bolagen gör allt för att spara pengar. Ett av destörsta bolagen står inför situationen att behöva mins-ka sin personal . Det är ingen vågad tankeatt sparambitionerna genomsyrar även hanteringen avde enskilda försäkringsfallen. En lika realistisk be-dömning är att försäkringsbolagen kommer att styrapremiestorlekar, självrisker och utformning av förmå-ner utifrån rent kommersiella grunder, dvs. bolagensvinstintressen.I dag har vi statistik som säger att av hushål-len har en hemförsäkring, även om denna inte gällerde . Vi kan befara att dessa uppgifter ärhistoriska. Med dagens arbetslöshet finns det storamörkertal, och det gäller även beträffande ungdomarsom flyttar hemifrån. Hur går det om detinte blir en sådan täckning? Vi har ju sett att det barahandlar om i . Hur blir det med försäk-ringarnas utveckling? Kommer självriskerna att höjas,eller kommer det att bli sänkta timersättningar tillbiträdena? Dessa villkorsförändringar kommer attleda till att den enskilde inte kan ta vara på sin rätt.Staten kan inte gå in och påverka innehållet i en rätts-skyddsförsäkring. Om vi får en sådan utvecklingfrånsäger sig alltså staten totalt ansvaret. Då blir detinte på något sätt som det står i Europarådskonventio-nen.Vad är då egentligen anledningen till att rättshjäl-pen har blivit så här dyr? går emotdet här förslaget, men jag tycker att det skulle varaklädsamt med litet självrannsakan. Vi har sett attkostnaden för staten nu är dubbelt så hög som för femår sedan. Om man tittar på advokaternas arvoden hardessa ökat medan konsument-prisindex och industriarbetarnas löner har ökat med50 %. Advokatarvodena har alltså fått en väldig höj-ning. Varför har de då det? Jo, det är de allmännaadvokatbyråerna som sätter timtaxan, och dessa ärinte särskilt kostnadseffektiva. Tvärtom är de dyra idrift och har höga omkostnader. Uppdragens andelhar minskat, och därför har också kostnaderna ökat.Man har konstaterat att de är olönsamma för staten.Ändå skall de försöka vara självfinansierande, ochdärför har de ökat i kostnad. Detta är även förprivata advokatbyråer. Man fastställer alltså timkost-nadsnormen på ett väldigt konstigt sätt.Sedan har revisorer och gjort en undersökning av ärenden. Man har då konstaterat att mångaav advokaterna haft lukrativa affärer. Det har före-kommit bristande etik, orimligt höga ersättningar,medvetet fördröjda ärenden, okynnesöverklagandenoch utnyttjande av uppdragen på icke avsett sätt.När det gäller äktenskapsskillnad har många ad-vokater själva fastställt att det skall vara rättshjälpfastän det inte behövts betänketid eller båda har varitöverens. Det har kostat staten mycket pengar. Justdetta att advokaterna själva har kunnat fastställa atträttshjälp skall utgå har man i många fall utnyttjatgenom att inte ta den fasta avgiften i betalning. I stäl-let har man fortsatt med och slutfört sina uppgifter,och sedan har man saltat räkningen så att staten harfått betala kostnaden.Men det är lättare att ge sig på tredje man, denvanliga människan, så att denne får det besvärligt ochfår ökade kostnader, än att ge sig på advokaterna ochse till att de ändrar sina timkostnader och på andrasätt går igenom sina kostnader.De som drabbas är också barnen, eftersom 70 %av de ärenden som bekostas av allmän rättshjälp gäl-ler familjerätt, t.ex. skilsmässor, vårdnadsfrågor ochunderhåll. Det är det som blir effekten.Avslutningsvis vill jag betona att det i stället fördetta förslag borde ha skett en granskning av varfördet har blivit så höga kostnader. Vi borde ha fått för-slag på förändringar i stället för att man nu gör dennastora förändring för den enskilda människan och läg-ger över ansvaret från staten till privata försäkringsbo-lag.Anf. 9 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har inget att erinramot omläggningen av rättshjälpssystemet på så sätt atträttshjälpen blir generellt subsidiär till rättsskyddet.Som princip måste det vara upp till den enskilde attförsäkra sig om att ha erforderliga resurser för atthävda sina civila rättigheter i tvist inför domstol.Rättshjälpssystemet skall enbart utgöra ett ytterstaskyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd påannat sätt.Sålunda har vi allmänt sett ingen annan uppfatt-ning än regeringen beträffande de allmänna principer-na för rättsskyddet, men i propositionen finns vissainslag som vi har invändningar emot.När man väl har konstaterat att en rättssökandeinte har erforderligt rättsskydd bör den ekonomiskaprövningen kunna ske mera allmänt av domstolen. Ettfast inkomsttak ger inte utrymme för att göra de rättaavvägningarna i det enskilda fallet. Inkomstprövning-en blir väldigt formell och gränsdragningen förhållan-devis slumpartad.Det är vidare helt oacceptabelt att i en rättssak därman beviljats rättshjälp inrymma begränsningar i formav att den rättssökande enbart beviljas 100 advokat-timmar och i utredningskostnader. Harvederbörande enligt allmänna principer ett berättigatkrav som skall drivas i domstol skall ärendet också fådrivas fullt ut. Enligt de allmänna förutsättningarnaför rättshjälpen kan domstolen ändå, om ärendet haren benägenhet att spåra ur, besluta att inte längrebevilja rättshjälp.Slutligen gäller att rättshjälp är utesluten vidskuldsanering. Detta är en orimlighet. Den som ärhopplöst överskuldsatt och därigenom berättigad tillskuldsanering har naturligtvis inga som helst möjlig-heter att erhålla rättsligt biträde. I beredningsmateria-let har åberopats att en rättssökande har erhållit kon-sumentvägledning hos kommunen och även biträdehos kronofogdemyndigheten. Detta är helt riktigt, mendet gäller ju inte det senare stadiet vid domstolshand-läggningen. Är det så att kronofogdemyndigheten harnödgats hänskjuta ett så här genomtröskat ärende tilldomstol så är det inte för att det är helt lätt att hantera.Som i alla andra domstolssaker har naturligtvis denenskilde behov av rättsligt biträde. Det gäller somsagt var särskilt i skuldsanering på det sätt som denlagstiftningen har blivit utformad.Kärnidén med skuldsaneringen skall ju egentligenvara att en person har hamnat i en situation där veder-börande inte kan betala tillbaka sina skulder, vadvederbörande än tar sig före. I den situationen skall endomstol kunna konstatera att skulderna skall bort.Egentligen skall i den prövningen inte ligga någonsom helst bedömning av varför man har kommit i denhär situationen.Det har kommit in ett feltänkande som går ut påatt det så att säga är en stilla nåd att bedja om att bliav med sina skulder. Det är egentligen ett tokigt syn-sätt. Det är detta nådetänkande som har gjort att förfa-randet har blivit så fruktansvärt komplicerat. Då krävsdet alltså biträde av ombud, precis på samma sätt somi ett brottmål. Det är beklämmande att notera att maninte från det allmänna kan biträda i en sådan situation.Vi biträder reservation beträffandeförhållanden vid äktenskapsskillnad, reservation 13.Det här har nog inte blivit alldeles lyckligt utformat,och det är ganska egendomligt att man skall varanjugg i de sammanhangen, som ju faktiskt är en ut-omordentligt knepig situation för den enskilde. Sä-kerligen är det också rätt att det oftast drabbar kvin-nor med dåliga inkomster. Mitt allmänna intryck är ialla fall att är det någon som far illa i systemet är detjust kvinnor som har det dåligt ställt.Avslutningsvis kan man ju inte låta bli att kommamed någon kommentar till påhopppå advokatkåren. Det är klart att det finns rötägg därliksom i alla andra yrkeskårer. Jag kan hålla med omatt det är en olycka att de allmänna byråerna så attsäga har blivit normgivare när det gäller fastställandeav advokattaxor. Som en hängiven företrädare för ettfritt näringsliv är jag naturligtvis emot allmänna ad-vokatbyråer över huvud taget. Det var en olycka att dekom till och det vore utmärkt om vi avskaffade demsnarast möjligt. Fri konkurrens är alltid det bästasättet att få ned priset.Jag tror inte att några advokaters missbruk av sinsituation är orsaken till denna dramatiska förändringav rättsskyddet. Men det hindrar ju inte att man börkika på det där. I olika sammanhang har jag föreslagitatt man skall inrätta en form av arvodesnämnd, alltsåen särskild prövningsnämnd, som bedömer advoka-tarvoden. har en sådan inrättningdär man kostnadsfritt kan få arvodet prövat, men manskulle även kunna tänka sig en sådan nämnd i samhäl-lets regi. Den skulle vara sammansatt på ett sådantsätt att man lätt kommer åt överdebiteringarna. Det ärmycket lätt att se om ett ärende är överdebiterat för enerfaren person. Detta är alltså ett mycket litet pro-blem, om man bara vill lösa det.Med det är jag framme vid våra yrkanden. Vi yr-kar bifall till reservationerna 12, 15 och 17, men stårnaturligtvis bakom även dem vi inte särskilt yrkarbifall till.Anf. 10 ():Fru talman! I betänkandet föreslås en ny rätts-hjälpslag. Det nya systemet innebär förenklingar ochen ökad överskådlighet. Det medför också stora be-sparingar - - samtidigtsom rättshjälpens grundläggande syfte behålls, dvs.att utgöra ett yttersta skyddsnät för dem som inte kanfå rättsligt bistånd på annat sätt. Förslagen grundar sigi huvudsak rättshjälpsutredning.Eftersom det finns flera reservationer skall jag ba-ra ta de viktigaste nyheterna:Rättshjälpen blir generellt subsidiär till rättsskyd-det. Den som har en rättsskyddsförsäkring som täckerden aktuella angelägenheten skall inte få rättshjälp.Inte heller den som med hänsyn till sitt försäkrings-skydd i övrigt eller sina ekonomiska och personligaförhållanden borde ha haft en rättsskyddsförsäkringskall kunna få rättshjälp. Om det finns särskilda skälskall dock den som borde ha haft en rättsskyddsför-säkring kunna få rättshjälp.Rådgivning blir en inledning till rättshjälp ochrådgivningen skall kunna pågå upp till två timmar.Inkomstgränsen för rätt till rättshjälp sänks till210 . Detta gäller ensamstående, ochhänsyn tas också till den sökandes försörjningsbörda,förmögenhet och skuldsättning.Avgörande för om rättshjälp skall beviljas skallvara om den rättssökande har behov av biträde.Den nuvarande bestämmelsen om befogat intresseersätts av en ny regel som innebär att en prövningalltid skall göras av om det är rimligt att staten bidrartill kostnaderna i det enskilda fallet.Näringsidkare skall bara beviljas rättshjälp i ange-lägenhet som rör näringsverksamheten om det finnssärskilda skäl. Utredningen ville helt ta bort rättshjälptill näringsidkare.År 1988 inskränktes möjligheterna till rättshjälp ibodelningsärenden. I utskottet har vi länge ansett atträttshjälp i bodelning har brister och utgått från attRättshjälpsutredningen tar upp frågan. Utredningenföreslog ingen förbättring men skissade på en lösningsom nu föreslås. Den nya formen av bistånd garante-rar att en bodelningsförrättare kan få betalning avallmänna medel för fem timmars arbete.Rättshjälp i angelägenheter som rör underhållsbi-drag skall bara beviljas om det finns särskilda skäl.Genom bättre information och utökade möjlighe-ter till rådgivning minskar behovet av rättshjälp iangelägenheter som rör äktenskapsskillnad. Rätten tillrättshjälp begränsas därför i mindre kompliceradeäktenskapsskillnader där någon egentlig tvist intefinns.Förmånen av biträde begränsas till att avse högst100 timmar, men under vissa förutsättningar skalltaket kunna överskridas.Utredningskostnader skall i fortsättningen ersättasmed sammanlagt högst . I jämförelse mednuvarande förhållanden innebär det en utvidgning ivissa fall och en begränsning i andra.Det krångliga avgiftssystemet förenklas. Rätts-hjälpsavgiften utgör en viss procentuell andel av er-sättningen till rättshjälpsbiträdet. Systemet föreslåsinnehålla sex avgiftsnivåer. Den rättssökandes eko-nomiska förhållanden skall vara avgörande för vilkenprocentuell andel som skall betalas. Avgiften skallbetalas till biträdet allteftersom kostnaderna uppstår.Den som döms för ett brott skall endast återbetalakostnaderna för offentlig försvarare och målsägan-debiträdet och inte mer än vad han skulle ha fått beta-la i rättshjälpsavgift.Rätten till offentligt biträde regleras direkt i re-spektive materiella lagstiftning.De föreslagna förändringarna föreslås träda i kraftden 1 december 1997.Fru talman! I reservation 1 yrkar av-slag på propositionen med motiveringen att det hand-lar om ett systemskifte. är inne påsamma linje men yrkar inte avslag. Det är helt nytt attFolkpartiet och protesterar. Ni reserve-rade er inte när fastighetstvister 1983 undantogs frånrättshjälpen, eftersom det finns försäkringar. År 1988undantogs personskador i trafiken, men då hördesinga protester från och Vänsterpartiet.I proposition 1992/93:109 uttalade departe-mentschefen att den allmänna rättshjälpen på siktborde göras subsidiär till rättsskyddsförsäkringar.Utskottet uttalade sig inte i frågan, vilket innebär ettgodkännande. Varför har och Vänsterpar-tiet gått med på tidigare förändringar? Varför ställdeni upp på att rättshjälpen bör göras subsidiärtill försäkringar? Och varför har ni inte i era motionergjort en enda antydan om varför ni ändrat inställning?Alla farhågor som , och endel remissinstanser har angående den framtida ut-vecklingen av försäkringsmarknaden är precis de-samma som de som framfördes i början av 80-taletnär fastighetstvisterna i stort sett undantogs frånrättshjälpen. Ingen negativ remissinstans fick rätt då,och ingen remissinstans, inte ens ,har haft synpunkter på tidigare överflyttningar frånrättshjälp till försäkringar.I dag är via hemförsäkringar försäkra-de mot tvister, och rättshjälpen kommer in i förstahand i två parallella system. Försäkringsbolagen harsagt: Skynda långsamt, eftersom vi behöver påoss för att göra nödvändiga villkorsförändringar. Dentiden har de fram till . Värt attnotera är att ihärdiga påståendeom att många i dagens situation prioriterat bort sinaprivata försäkringar har visat sig sakna grund. Täck-ningsgraden har ökat sedan 1992.Folkpartiet tar också upp äktenskapsskillnader,och jag kommenterar det i samband med reserva-tion 13.Folkpartiet, som vill avslå propositionen, har inteavsatt pengar för att täcka de 200 miljoner som be-räknas sparas. anser att det skall avgenom en uppstramning av den nuvarande lagen. Mennog tycker jag att man skulle kunna få ett svar från erpå frågan vad som inte har stramats upp tillräckligt.Ert önskemål om att rättshjälpen skall debiteras klien-ten under ärendets gång är tillgodosett. En noggrannöversyn av beslutsgången har gjorts i utredningen. Ifortsättningen är det bara ochdomstolarna som kan bevilja rättshjälp; tidigare hadeäven advokaterna den befogenheten. Vi kan alltsåsäga att staten tar tillbaka privatiseringen av rättshjäl-pen, för advokaterna är ju privata. får bättre kontroll över medlens användning.I reservation 4 tar upp frågan omskälen för att rättsskydd saknas, och i reservation 5 tarVänsterpartiet upp i stort sett samma sak. Utgångs-punkten är inte, som ni och många remissinstansertror: Skyll dig själv för att du är fattig och inte harnågon försäkring! Utgångspunkten är att rättshjälpskall beviljas. Men om den rättssökande har en för-säkring som täcker angelägenheten skall den tas ianspråk, och om den försäkrade har bra försäkrings-skydd i övrigt och om ekonomiska och personligaförhållanden inte kan vara skäl till att han eller honhar valt bort rättsskyddet skall rättshjälp inte beviljas.Men om det finns särskilda skäl skall den som bordehaft en rättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Att ilagtexten räkna upp alla som kan ha särskilda skäl ärinte enkelt, men av motiven framgår vad som skallbeaktas. Det gäller t.ex. personer som inte har någothem att försäkra - efter skilsmässa, utlandsvistelse,vräkning eller långvarig vistelse på sjukhus. Andraexempel är - lyssna nu noga! - ungdomar som nyssflyttat hemifrån, personer med små ekonomiska resur-ser, språkproblem eller andra sociala problem.Självfallet skall ingen som avstått från en försäk-ring för att få råd med kläder och mat nekas rättshjälp.Utredningen föreslog synnerliga skäl, men regeringenföreslår särskilda skäl, och det är stor skillnad. Detmedför att det flesta av dem som saknar försäk-ring kommer att kunna få rättshjälp även i fortsätt-ningen.I reservation 7 vill ha en inkomst-gräns på sju basbelopp som . En gräns på210 skulle ställa en alltför stor grupp utanförrättshjälpssystemet, anser man. Utredningen föreslogen gräns på , men regeringen har satt denvid brytpunkten, alltså då en skattskyldig betalar stat-lig skatt och anses ha förmåga att betala värnskatt. grupp ställs inte utanför, eftersom fortfa-rande kan få rättshjälp.I reservation 8 vill inte ha nå-gon inkomstgräns alls.