prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Den tidigare gränsen var10 miljoner kronor.Utskottet har också gjort en mindre justering avlagtexten för att inte företag med export och importinom EU skall få sina export- eller importvaror dub-belräknade när beskattningsunderlaget läggs fast.I betänkandet säger vi också ja till ett motionsyr-kande från och medkrav på att regeringen ser över reglerna för handelsbo-lagens redovisning. Nuvarande regler kräver att ävenhandelsbolag med mycket liten omsättning skall re-dovisa sina momsintäkter . Det kan knap-past vara rationellt vare sig för dem eller för skatte-förvaltningarna. Någon lagtext lägger vi dock intefram här, utan vi förutsätter att regeringen återkom-mer med ett konkret förslag som underlättar för desmå handelsbolagen.Fru talman! Det börjar växa fram en djup insiktom att mänsklig kunskap kommer att spela en alltviktigare roll för framtidens tillväxt och välfärd, me-dan hushållning med både råvaror och energi är enförutsättning för överlevnad. Det är därför naturligt attden utbildningssatsning som tillhör nycklarna tillframtidens jobb till stor del finansieras genom höj-ningar av energi- och miljöskatter.Energiskatten höjs för samtliga bränsleslag. Dettasker i två steg. höjs skattesatsernaför bensin och olika bränslen för motorfordon med2,. Skatten på el höjs med per kilowat-timme. Övriga energiskatter höjs . Samti-digt höjs produktionsskatterna på elektrisk kraft frånkärnkraftverk och äldre vattenkraftverk i två steg medsammanlagt . De höjningar avenergiskatterna som sker är ett led i omställningenmot ett energisnålare och mera hållbart samhälle.Under utskottsbehandlingen har vi mött en storförståelse för behovet av ökade energiskatter, mensamtidigt finns det en oro för effekterna för några avde mest energiintensiva företagen. Därför är det vik-tigt att notera vad skatteministern sagt i anslutning interpellationsdebatt här i . Den debattenåterges i utskottstexten. Skatteministern säger där atthan är beredd att följa upp effekterna av produktions-skatterna med hänsyn både till svensk kraftindustriskonkurrenskraft och till de företag som har svårast attställa om till en energisnålare produktion. Uppfölj-ningen görs och innan steg 2 i produk-tionsskattehöjningen genomförs.Det andra ledet i finansieringen av utbildnings-satsningen är en mindre höjning av statsskatten. hundralappen, som betalas av alla löntagare, höjstill . Det betyder inte mer än drygt en tia i må-naden för varje löntagare men ger ändå statskassan enhygglig inkomst - om året.Den tredje förändringen gäller en minskning avrepresentationsavdraget från per måltid ochperson till 90 kr.Fru talman! I betänkandet föreslås också att dens.k. nioöringen, som kompenserat värmeleverantörersom distribuerat värme till industrin, avskaffas. I dessställe föreslås en komplettering av lagtexten beträf-fande värmeleveranser till industrin som tidigareomfattats av industrinedsättningen. Förändringen ärnödvändig för att förhindra att kostnaderna för drar i väg utan kontroll. Nioöringen var avseddsom en kompensation till fjärrvärmeverken och syfta-de till att stimulera biobränsleanvändningen.Genom att många företag har tänjt på regelverkethar statens kostnader för kompensationen tredubblats.Det kan inte försvaras statsfinansiellt, varför rege-ringen i stället kommer med en särskild kompensationtill de värmeföretag som har en stor andel industrile-veranser och som i stor utsträckning använderbiobränslen.Jag vill understryka vikten av att regeringensnabbt tar fram en konkret modell för kompensationtill berörda värmeverk. Jag vill också, fru talman,understryka betydelsen av att koldioxidskatten förindustrin höjs, såsom tidigare aviserats för riksdagen.Utskottet har i anslutning till behandlingen avenergiskatterna också biträtt ett motionsyrkande frånCentern och Socialdemokraterna om uppbördssyste-met för växthusnäringen. När det gäller nuvarandeuppbördsregler förlängs tiden till den 1 januari 1997för att underlätta växthusnäringens likviditet i avvak-tan på nya regler för koldioxidbeskattning av industrinoch växthusnäringen. Därmed biträder utskottet ocksåi allt väsentligt ett moderatyrkande om växthusnäring-en.I utskottstexten uppmärksammas regeringen på despeciella problemen för vissa näringar. Det gällergrönfoderindustrin, som genom särskilda EU-undantag för den danska industrin har svåra konkur-rensproblem. Det gäller också företag som är beroen-de av tillgången på t.ex. råtallolja och spån och somfår höjda priser på råvarorna i den i grunden positivakonkurrensen om biobränslen inom en mera miljöan-passad energisektor.Fru talman! I och med dagens presentation av sys-selsättningspropositionen förefaller regeringen hakommit fram till en långsiktigt stabil och miljömässigtriktig lösning på frågan om tjänstebilsbeskattningen.Utskottet har efterlyst ett system som gör tjänstebil-sinnehavarna mera känsliga för marginalkostnadenoch för drivmedelskostnader och som under-lättar förnyelsen mot en mera miljövänlig bilpark.Kombinationen av slopad bilaccis, rörliga drivme-delskostnader och slopad överbeskattning av tjänstebi-larna bör tillgodose både bilindustrins och miljövår-dens intressen.Fru talman! Betänkande 1995/96:SkU31 är ett ledi ett gemensamt arbete mellan och Socialde-mokraterna för att skapa förutsättningar för en stabilekonomi och nya jobb. Detta fylls upp av den syssel-sättningsproposition som regeringen lämnadeoch kommer att följas av många viktiga initiativ förtillväxt och sysselsättning.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.(Applåder)Anf. 243 ()replikFru talman! Inga klara besked ges till de anställdapå i . Ett lagförslag ge-nomdrivs, trots att man ser de negativa effekterna.Företaget kan få flytta från och arbetstillfällenkan förloras, som vi har en stigandearbetslöshet - från en redan rekordhög nivå. Det ärrätt märkligt att Socialdemokraterna håller fast vid ettdumt förslag som gör att det blir osäkerhet och ryck-ighet i beskattningen. Framför allt gäller det de aktuel-la näringsföreträdarna och det näringsliv som berörsav de stora skattehöjningar på somvi strax kommer att fatta beslut om.Jag frågade om hon inte kände oroför den utveckling som vi ser med ett ökat bi-dragsberoende för vanliga inkomsttagare. Detta berorju, , på de enorma skattehöjningar somni har bidragit till.I dag har en normalfamilj, med vanliga inkomsterunder brytpunkten, fått en skatteökning med minst entusenlapp. Om hänsyn tas till den mängd kommunerdär kommunalskatten höjts, blir det fråga om uppemot1 i ökade skatter.Jag tog här exemplet med den person som mednormalinkomsten hade över närskatten var betald att betala sina levnadskostnadermed. Det är en allvarlig sam-hällsutveckling som jag tycker att reagera över. Hon borde se de långsiktiga effek-terna av en sådan utveckling. Jag vill gärna ha svar påden frågan.Anf. 244 () replikFru talman! Under förra mandatperioden fanns enartikel i där man konstaterade attskattekvoten hade minskat under moderat ledning.Men man konstaterade att utgiftskvotenhade ökat mycket dramatiskt. Den låg runt 70, 75 %beroende på ett mycket starkt ökat bidragsberoendesom inträffat under de borgerliga åren, när Sverigetappade i storleksordningen en halv miljon jobb.Det Socialdemokraterna nu arbetar med tillsam-mans med är att skapa förutsättningar för nyajobb. K-G frågade efter besked. Vi ger be-sked till de arbetslösa. Vi ger de arbetslösa beskedetatt vi är beredda att finansiera en utbildningssatsningför 130 000 människor . Det gäller de männi-skor som har de största behoven av utbildning. Ut-bildning är en förutsättning för deras möjligheter attlångsiktigt vara attraktiva på arbetsmarknaden.Vi är också beredda att titta på de mest energiin-tensiva företagens situation. Men det är en komplexverklighet. K-G var som jag med på olikauppvaktningar inför skatteutskottet. Där hade vi re-presentanter för kraftindustrin som sade att de kom-mer att drabbas av minskade vinster och svårigheteratt klara sin verksamhet beroende på att de inte kan fåkompensation för produktionsskattehöjningen förindustrin.Sedan hade vi å andra sidan besök av representan-ter för industrin. De sade att skattehöjningarna kom-mer att slå fullt ut på industrin. Detta är allvarligt. Låtoss, K-G , för den lilla andel av industrierna,de få industrier det gäller, göra som skatteministernsäger. Innan vi går vidare skall vi se vilka effekternade facto är för de mest energiintensiva industrierna.Anf. 245 ()replikFru talman! Här höjer man skatter som direktdrabbar de anställda i olika företag. De råkar ut förarbetslöshet. Men det är mycket allvarligare än så,. saknar 1 miljon människor ivårt land ett riktigt jobb. Inte ett förslag kommer frånInger om att ta sig an de människorna.För att halvera arbetslösheten behövs 750 000 nyajobb. Ni har höjt skatter och avgifter med 80 miljar-der, vilket har lett till att tillväxten fasar ner motnolltillväxt. har vi en stigande arbetslöshet pårekordnivå. kommer en liten förändring närdet gäller sänkning av arbetsgivaravgifterna. Men detär en droppe i havet mot vad som måste ändras. Nihar genomfört förslag som medfört ökadekostnader för företagen.Budskapet från småföretag och medelstora företaghar varit: Skattetrycket är alldeles för högt, och ar-betsrättslagstiftningen är alltför regid. Det har intesagts ett ord om detta i de debatter som vi har haft om arbetsrättslagstiftningen. Det har inte kommitnågra indikationer från regeringens sida om föränd-ringar för att skapa nya, riktiga jobb. Det är något såväsentligt i vårt samhälle. Varje jobb i den privatasektorn som innebär att en arbetslös får ett nytt jobbger offentligheten 200 000 kr.Det är en sådan politik som måste bedrivas för attnå dessa effekter. Vad gör ni för ge en chans, en möj-lighet, en förhoppning till den miljon människor i vårtland som inte har ett riktigt jobb?Anf. 246 () replikFru talman! Det har framkommit med all önskvärdtydlighet att K-G inte har sin glada dag i dag.Om K-G hade velat öppna både ögon ochsinnen litet grand hade kanske K-G kunnattagit sig tid att läsa den sysselsättningspropositionsom Socialdemokraterna och har lagt fram.Den innehåller offensiva satsningar på näringslivsut-veckling, kretslopp och småföretagande. Den innehål-ler en gigantisk Östersjösatsning, de utbildningsinsat-ser vi har talat om tidigare och skattemässiga sats-ningar på småföretagen. Jag undrar ibland om K-GSvenson verkligen vill detta.Jag undrar också: Vill verkligengynna småfolket när det gäller skattepolitiken? Nitalar väldigt mycket om låginkomsttagarna ochbehovet av att sänka skatterna för dem. Ni hade skatteministerposten. Varför var det så jättevik-tigt att först sänka skatteuttaget för dem som hadestora inkomster och stora förmögenheter? Varför vardet så fruktansvärt viktigt att starta med att sänkaförmögenhetsskatt, gåvoskatt och arvsskatt om detverkligen var småfolket som värnadeom?Anf. 247 ()replikFru talman! Både i början och i slutet av sitt anfö-rande försäkrade sig om att Centernvar med i sammanhanget. Jag såg riktigt bilden fram-för mig då vänder sig om och konsta-terar att är med längst bak på vagnen.Hon tycker också att det är skönt att det är på detsättet. Däremot är jag litet bekymrad över att honkanske tar det som intäkt för att man är på väg åt rätthåll. Det är inte helt säkert.Jag skulle vilja fråga : Ser ni denonda cirkel som så tydligt existerar, nämligen höjdaskatter i alla avseenden för företag och för enskilda?Det vågar jag nästan säga utan att ta i för mycket.Detta leder i sin tur till minskat konsumtionsutrymmeför enskilda, kommuner och landsting.Det leder naturligtvis också till en mindre produk-tion för näringslivet. Det är inte lätt att starta företagnär man inte har något efterfrågan. Detta i sin tur tillökad arbetslöshet, vilket är vårt största problem förnärvarande. Ökad arbetslöshet leder till ökade kostna-der. Därtill har vi budgetobalansen. Då svarar Social-demokraterna och med ytterligare skat-teskärpningar.Ser denna onda cirkel?Anf. 248 () replikFru talman! Det är möjligt att erfarenhet från förra mandatperioden av hur detvar längst bak i en svans där gick allraförst. Den typen av samverkan där några partier somsamverkar får springa i svansen blir inte så stabil. Ettsådant samarbete spricker.Skall man kunna bygga upp ett samarbete somverkligen är ett samarbete mellan olika politiska par-tier kan inte några springa efter i en svans. Då måsteman arbeta sida vid sida med respekt för varandrasom vi socialdemokrater och centerpartister försökeratt göra. Först då kan det bli ett stabilt och vettigtsamarbete.Jag blir kanske ändå litet grand förvånad när jaghör tala om den onda cirkeln somdrabbar låginkomsttagarna. Huvudfrågan han tog uppi sitt anförande var sambeskattningen av förmögenhe-ter. Är detta den viktigaste frågan för svenska lågin-komsttagare?Den andra fråga som han fäste väldigt stort avse-ende vid var frågan om värnskatten för . MenarHolger på fullt allvar att värnskatten all-varligt skadar förutsättningarna för sysselsättning ochför människor med låga inkomster att få jobb i vårtland? Är detta bestämda uppfatt-ning i den allvarliga situation som är i justnu?Anf. 249 ()replikFru talman! Det var över huvud taget inte fråganom någon vagn förra mandatperioden, om vi nu skallanvända den bilden. Vi satt fyra partier i samma båtoch arbetade tillsammans. Det var betydligt enklare.Det var ingen som hymlade om huruvida man varmed i regeringsammanhang eller inte. Det behövdeinte tolkas varken ut eller in. Det förhållandet är en-kelt att reda ut.Jag ställde en fråga till om hon serden onda skattecirkeln. Jag pekade inte ut låginkomst-tagare eller höginkomsttagare. Jag menar bara attdetta är ett samhällsproblem som jag tror att vi behö-ver fundera litet grand på. Man löser kanske inte bud-getproblemen enbart med skattehöjningar. Man måstevåga tro litet grand på stimulans också, både för kon-sumtion och framför allt för företagande. Jag tyckeratt det finns en tendens att majoriteten i utskottet,naturligtvis påhejad av regeringens förslag, tror att omåsnan klarar detta så klarar hon ytterligare litet grand,för att använda en bild igen. Kom ihåg att en regeringmed den här färgen har tryckt huvudet påsvenska folket under vattnet med skatter. Det finnsrisk att man gör det igen om man inte ser denna oro-väckande cirkel.Jag frågade: Ser den här cirkeln?Det vill jag ha svar på. Jag vill inte ha en ny fråga tillmig.Anf. 250 () replikFru talman! Jag förstår att att det är besvärande när jag frågar om sambe-skattningen av förmögenhet och värnskatt verkligen ärde mest angelägna frågorna. Jag skall inte upprepafrågorna.Jag kan också konstatera att även om ni satt isamma båt var det väl ändå som om proppen gick urmot slutet. Det gick inte så där jättebra. Det är kanskebra att litet stabilt vandra sida vid sida.Det är riktigt att det är viktigt att titta på skatteut-taget, . Det handlar inte i förstahand om skattekvotens storlek utan om skatternasfördelning på olika områden. Det är naturligtvis där-för som det saneringsarbete som regeringen har ge-nomfört består av såväl skattehöjningar som mycketkännbara besparingar.Holger sade att orkar åsnan det så or-kar den väl det. Jag tror att det finns en stor risk attmänniskor kan fara oerhört illa om vi skulle säga attkan vi spara där så kan vi spara där.Sedan för ett intressant reso-nemang om det finns anledning till stimulanser. Jagtror att det finns anledning att på europeisk nivå dis-kutera behovet av en inte fullt ut så restriktiv politiksom den man för . Men jag bedömer att det äromöjligt för ett enskilt land som att inte haden budgetdisciplin vi har i dag.Anf. 251 PER () replikFru talman! När det gäller fribeloppen i förmö-genhetsskatten tycker vi i nuvarande läge att det ärbetydligt bättre att reducera fastigheternas förmögen-hetsvärde med förslagsvis av taxeringsvärdet.Det är ju fastigheternas taxeringsvärden som gör attgränsen faktiskt måste höjas, annars hamnar man i enmycket konstig situation. Man hamnar i ett förmö-genhetsskikt som innebär att man måste betala förmö-genhetsskatt som man får en ganska kraftigthöjd fastighetsskatt.De som har en förmögenhet som inte består av enfastighet har ju sina pengar. Jag tycker inte att debehöver den här reduceringen på samma sätt. Därförkan man ha kvar beloppet. Vi vill i första hand ha ensamlad bedömning av förmögenhetsskatterna. Vitycker inte att det fanns någon anledning att behandladet här förslaget just nu.Sedan har vi detta med nioöringen. Jag pratademed en chef på ett värmeverk som levererar fjärrvär-me. Han sade att det visserligen ligger ett förslag omden där nioöringen, men att det är så idiotiskt att detaldrig kan gå igenom. De lät inte sina kalkyler påver-kas av förslaget. Det låg ju i propositionen, men nuhar ju skatteutskottet undanröjt det problemet.Jag vill slutligen framför några farhågor när detgäller den elintensiva industrin. Jag litar påvad skatteministern säger här i kammaren. Det kanvara så att han säger en sak här, och när vi sedan serden möda som har lagts ned i departementet stämmerden väldigt illa överens med detta.Jag kan ställa en fråga till . KännerInger ingen som helst rädsla eller nervositetinför alla de arbetstillfällen som riskerar att gå förlo-rade med det nu framlagda förslaget?Anf. 252 () replikFru talman! Det är inte bara fastighetstaxeringensom föranleder att man räknar upp golvet i förmögen-hetsskatten från tid till annan. Det är inflationen ochkostnadsutvecklingen. Om man inte hade gjort någonform av uppräkning hade sannolikt mycket småbanktillgodohavanden varit förmögenhetsskatteplikti-ga . Det tror jag att vare sig Per ellerjag hade tyckt varit rimligt.Däremot har de här uppräkningarna på senare årgjorts i anslutning till fastighetstaxeringen. Det harvarit en rimlig tidpunkt att genomföra en sådan upp-räkning på, eftersom de har skett med en viss perio-dicitet.Jag blev kanske litet förvånad över att Per Rosen-gren säger att detta absolut inte får drabba villorna.Den som har en avbetald villa har en mycketgynnsam ekonomisk situation i förhållande till dehushåll som har höga hyreskostnader, höga lån på envilla eller bostadsrätt eller liknande. Det är kanskeinte så orimligt att just den gruppen är med och bidrartill omfördelningen med det undantag som vihar uppmärksammat i skatteutskottet och som rege-ringen arbetar med, nämligen de som bor i områdendär det egentliga boendevärdet inte svarar mot dethöga taxeringsvärdet. Det gäller främst skärgårdsom-rådena.Sedan gällde de värmeverken. Vi gjorde en korri-gering av beslutet i skatteutskottet.Slutligen när det gäller den elintensiva industrinvill jag säga att det kan finnas risker i detta. Det ärdärför det finns starka uttalande från skatteministernnär det gäller vissa enskilda företag och från utskotteti skrivningarna.Anf. 253 PER () replikFru talman! Inflationen ligger på . IngerLundberg säger att de som sitter med en avbetald villahar en bättre ekonomi. Visst är det så. Men är manfattigpensionär, har byggt sitt hus på 50-60-talet ochfår ett så pass högt taxeringsvärde att man också fårförmögenhetsskatt har man inte så mycket att betaladetta med. De kan inte sälja en bit av villan för attbetala sin fastighetsskatt eller sin förmögenhetsskatt.Det är faktiskt ett litet problem. Det skulle man lättlösa genom att i stället för att göra den här höjningenfrån 800 000 till 900 000 göra en reducering av för-mögenhetsvärdet på fastigheten. Det är betydligträttvisare och bättre. De som har kontanter eller egen-domar som är lätta att avyttra har betydligt lättare attbetala en förmögenhetsskatt än vad de har som harvärdet bundet i en fastighet som de bebor. Det är enviss skillnad.Anf. 254 () replikFru talman! Inflationen har varit betydligt högreän sedan förra allmänna fastighetstaxeringen. Vihar delvis haft hög inflation ,så nog finns det skäl att göra en viss justering av vär-dena. Jag tror att det är bra att göra det med en vissregelbundenhet, så att man inte tvingas till mycketstora förändringar vid ett tillfälle.Jag kan inte upphöra att bli förvånad över Per Ro-sengrens förankring i verkligheten. Det finns i skär-gårdsområdena ett antal pensionärer med mycket småinkomster och höga taxeringsvärden. Den problemati-ken tittar regeringen närmare på.Det kan också finnas ett antal personer i storstads-områdena som befinner sig i den situationen. Men PerRosengren glömmer bort att BTP, bostadstillägget tillpensionärer, tar hänsyn till fastighetsskatten och atttaxeringsvärdet på villan inte reducerar BTP.Det finns en risk att det finns så mycket glad op-portunism i att man ramlar på i stortsett varje besvärlig debatt. Politik är svårt, Per Rosen-gren. Politik är inte alltid bekvämt. Politik innebär ibland tvingas fatta jobbiga beslut. Det måsteockså orka vara med och göra, om niinte bara skall vara ett litet käckt inslag i de politiskaförsamlingarna.Anf. 255 () replikFru talman! Jag noterade med tacksamhet IngerLundbergs inlägg, där hon berörde förmånsbilsbe-skattningen. Hon sade att syftet är att få till ett mermiljövänligt sätt att beskatta bilarna, så att man får enmiljövänligare bilpark. Jag skulle vilja ställa en frågatill med anledning av detta.Tekniken med elbilar och bilar med alternativadrivmedel står på tröskeln till genombrott. Flerabilföretag, bl.a. amerikanska GM, kommer till höstenatt börja tillverka elbilar med ganska god aktionsra-die, och kan man här i via Volvoköpa en mycket förnämlig eldriven småbil.Problemet är bara att förslaget till förmånsbe-skattning inte innehåller några regler för hur dessaskall beskattas. När man frågar skattemyndigheternaom förmånsbeskattning av elbilar får man svaret attde går på inköpsvärdet. Tyvärr är tekniken fortfarandeganska dyr, vilket gör att förmånsbeskattningen blirhögre än hos en motsvarande fossilbränsledriven bil,fast det egentligen borde vara tvärtom. På något sättborde denna typ av bilar gynnas.Anser och attdet vore bra om man fick in en regel om förmånligbeskattning av el- och alternativdrivna bilar i förslagetför att få den miljlövänliga tekniken accepterad?Anf. 256 () replikFru talman! Jag hoppas att harrespekt för att jag här inte kan ge ett svar på den frå-gan. Däremot kan jag säga att jag tycker att det ärangeläget att diskutera frågan. Jag förutsätter att ocksåregeringen efter den här debatten uppmärksammarproblematiken.Ronny Korsberg brukar ju inte höra till dem somsätter sitt ljus under ena skäppo, så låt oss ta en dis-kussion om problematiken och dessa fordon i skat-teutskottet. Det finns ju en grundläggande positivinställning hos oss socialdemokrater när det gälleralternativa fordon och bränslen. Det visas inte minst imycket av och annan samhällelig upp-handling, där man försöker främja den typen av for-don på olika sätt. Om sedan förmånsbeskattningen ären möjlig väg får vi diskutera vidare.Anf. 257 ()Fru talman! Det känns oerhört inspirerande att ef-ter en lång dags färd få ta till orda i dennaspännande och värdefulla debatt till allmogens from-ma.Jag tänkte inleda med att peka på några viktigauppgifter som det svenska skattesystemet har. Det äruppgifter som i en debatt som denna gärna hamnarlitet i skymundan till förmån för enskildheter.Det svenska skattesystemet skall t.ex. huvudsakli-gen finansiera våra offentliga åtaganden. Det skallvara så utformat att det kontinuerligt stimulerar tillarbete, riskkapitalsatsningar och individuellt an-svarstagande i svenskt näringsliv och i offentlig för-valtning. Vidare skall det medverka till önskvärdabeteendeförändringar hos individer och företag för attdärmed möjliggöra långsiktig miljöbalans och dennödvändiga omställningen av vårt energisystem.Redan dessa tre exempel säger oss att dessa mål-sättningar delvis är motstridiga. De går inte att förenafullt ut. Som vanligt är den uppgift vi som politikerhar att ta itu med att balansera dessa motstridiga mål-sättningar.