prot · GJ09102 · 1996-05-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:102Torsdagen den 30 majKl. 12.00 16.16Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 maj.2 § Anmälan om kompletteringsval till soci-alutskottetFörste vice talmannen meddelade att Centernsriksdagsgrupp fr.o.m. anmält som suppleant i socialutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i socialutskottetKarin ()3 § Meddelande om kammarens arbete den 10-13 juniFörste vice talmannen anmälde att meddelande omkammarens arbete delats ut till kam-marens ledamöter.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:A45 och A46 till arbetsmarknadsutskottet5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 29 majUU18 Jämställdhet som ett nytt mål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbeteMom. 1 (ett jämställdhetsmål i biståndspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)Votering:228 för utskottet70 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 24 c, 22 fp, 17 v, 15 mp, 9 kdsFör res. 1: 68 m, 2 kdsFrånvarande: 20 s, 12 m, 3 c, 4 fp, 5 v, 3 mp, 4 kdsInger () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 5 (en utredning om biståndsmålen)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:210 för utskottet90 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 m, 24 c, 17 v, 16 mp, 11 kdsFör res. 2: 67 m, 23 fpFrånvarande: 20 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU15 Statlig garanti för anordnande av olympis-ka sommarspel i år 2004Mom. 1 (avslag på proposition 1995/96:189)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:24 för res. 117 för res. 2257 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:252 för utskottet24 för res. 123 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 61 m, 23 c, 19 fp, 1 v, 9 kdsFör res. 1: 4 m, 3 fp, 16 v, 1 mpAvstod: 1 s, 3 m, 1 c, 1 fp, 15 mp, 2 kdsFrånvarande: 21 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 4 kdsAnnika () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (en statlig ekonomisk garanti för genomfö-rande av de i Stockholmskommun )1. utskottet2. 3 (fp)3. res. 5 (mp)Förberedande votering:18 för res. 315 för res. 5266 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:237 för utskottet16 för res. 347 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 61 m, 24 c, 1 fp, 2 v, 9 kdsFör res. 3: 16 fpAvstod: 1 s, 7 m, 6 fp, 15 v, 16 mp, 2 kdsFrånvarande: 20 s, 12 m, 3 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 4 kdsMom. 3 (permanent förläggning av till )Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.6 § Beskattningen av vissa förmåner, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU25Beskattningen av vissa förmåner, m.m. (prop.1995/96:152)Anf. 1 ()Herr talman! De ärenden som vi skall diskuteraoch besluta om tillhör förvisso inte de storaekonomiska frågorna. I propositionen har också an-givits att de ekonomiska effekterna för den offentligasektorn vad avser värderingen av förmånen av resor,slopande av skattefriheten för trohetsrabatter inomflygbranschen samt åtgärden att inte beskatta förmå-nen av utbildning och liknande inför omstrukturering-ar av företag endast är mycket marginella. Men justdet faktum att de är mycket marginella gör de härförslagen speciellt intressanta.Här läggs alltså fram förslag inom beskattningsrät-ten som inte har sitt ursprung i att förstärka den of-fentliga sektorns ekonomi. Förslagen måste då rim-ligtvis ha en stark ideologisk koppling. Varför skulleregeringen och riksdag annars behandla frågorna,speciellt i när arbetet här i och i re-geringskansliet borde fokuseras på de verkligt storafrågorna? Hur skall vi få till stånd en ekonomisk till-växt och en sjunkande arbetslöshet? På dessa områ-den har riksdagsmajoriteten inte kunnat komma mednågra konstruktiva idéer. Vi i anklagarmajoriteten för att blunda för verkligheten. Vi har iolika förslag utformat en alternativ strategi.Riksdagsmajoriteten har byggt sina ställningsta-ganden på en i grunden förlegad ideologi och en skevuppfattning av vad som skapar välstånd. Men vad harnu detta med dagens ärenden att göra. Jo, i all sinenkelhet blottar de majoritetens inställning till med-borgarna, och framför allt visar de hur man egentligenbetraktar företagare.Låt oss först granska förslaget om att skattebefriaförmånen av utbildning och liknande åtgärder i sam-band med omstruktureringar. Det kunde ha varit ettbra förslag - konstruktivt och offensivt. Men man hargjort ett stort undantag, och det är här som majorite-tens egentliga inställning till småföretagen avslöjas.Man kan skriva vackra ord i regeringsförklaringar ochgöra tjusiga appeller om småföretagarna som dagenshjältar, men verkligheten visar sanningen. Ochsanningen är att man , såsom tidigare, misstrorföretagarna, och då främst de 300 000 fåmansföreta-gen i landet.Om man är anställd i ett fåmansföretag och dess-utom äger en aktie i bolaget kommer man att få skattaför den utbildning som arbetsgivaren kan bekosta isamband med att man blir uppsagd från arbetet ochmåste söka sig till nya områden. Alla andra anställda idet bolaget slipper beskattning och naturligtvis allaanställda i andra typer av företag. Det är alltså fråganom en ren diskriminering. Det rimmar mycket dåligtmed de stolta deklarationer som lämnats från den härtalarstolen av företrädare för regeringen och de olikariksdagspartierna.Det är ju inom småföretagen som tillväxten skallkomma, hävdar alla. Men när vi skall genomföra en såmarginell förbättring av skattelagarna som den aktuel-la då kommer bockfoten fram. Tänk om småföreta-garna skulle missbruka den föreslagna regeln! Majori-teten tycks inte ha något större förtroende för demsom arbetar i fåmansföretag och som dessutom valtatt ta en personlig risk och köpt en eller annan aktie ibolaget. Det som annars anses vara så bra är egentli-gen någonting misstänkt och skumt, tycks det. Pånågot annat sätt kan man inte tolka utskottsmajorite-tens förslag.Nu är det ännu värre. I den utredning som legat tillgrund för förslaget, SOU 1995:94, var man klokare.Där föreslogs att skattefrihet skulle gälla generellt.Dock krävdes för företagsledare, delägare eller när-stående i fåmansföretag eller i fåmansägt handelsbo-lag att den skattskyldige arbetat minst halvtid ochunder minst två för att inkluderas i dessa regler. Deallra flesta remissinstanserna hade ingen erinran motförslaget. Regeringen däremot tycker att bestämmel-serna kan missbrukas och därför följs inte utredning-ens förslag.Skattelagarna skall stå i överensstämmelse medden allmänna rättsuppfattningen. har faktisktförmånen av fri utbildning varit skattepliktig, meningen har egentligen uppfattat det så. Skattemyndighe-terna har varit påfallande passiva. Det kunde alltså havarit ett riktigt bra förslag, som jag sade tidigare, mennu har vi fått den här diskriminerande inskränkningen.Då ställer jag frågan: Hur tror man att det skall gå attskapa ett positivt företagsklimat när man gång pågång visar hur man i grunden misstror företagarna?Herr talman! Jag yrkar därför avslag på hemställani SkU25 vad gäller mom. 1 och hemställer om bifalltill reservation 1.En annan för det allmänna mycket marginell in-komstökning ger förslaget att ändra skattebestämmel-serna för värderingen av förmåner av resor för an-ställda i flygbolag. Detta är en gammal fråga. Denstyrs inte heller av några statsfinansiella skäl utan ärett uttryck för en avundsjuka som många känner införflygbolagsanställdas möjligheter att kunna resa ut tillett relativt lågt pris.Vad många då inte tänker på är de mycket rigorö-sa begränsningar som denna förmån är försedd med.Under mina år i näringslivet har jag träffat mångaförtvivlade strandsatta flygbolagsanställda som heltenkelt inte har kunnat komma hem där-för att alla plan är fullbokade. Jag rekommenderar allasom är avundsjuka att tillbringa en söndagseftermid-dag eller på . Då får ni kanskeen något annan inställning. Att vara stand-by och inteveta om man kommer med ett plan inskränker allamöjligheter att kunna planera t.ex. sin semester riktigtbra. Man vet inte om man kommer fram . Därförkan man inte boka hotell om man inte är villig attbetala för logit även om man inte utnyttjar det osv.Det går kanske an att åka på det sättet för ensamma,men för familjer är det sannerligen ingen sinekur.Flygbolagsanställda borde väl som alla andra kun-na få erhålla personalrabatter, vilket som bekant ärskattefritt om de håller sig inom rimliga gränser. Meni propositionen har man slagit fast att man inte kanbetrakta reseförmånen som en personalrabatt. Motivetär att stand-by resor inte ingår i flygbolagets ordinariesortiment. så är det ingen personalrabatt. Dettaär hårklyveri.En flygresa är en färskvara. När planet lyft ärmöjligheten att kunna sälja ytterligare platser borta.Om man avgång kan konstatera att detfaktiskt finns några tomma platser kvar har dessainget marknadsvärde. Man kan inte gärna annonseraut dem. Flygbolaget får alltså inga extra kostnaderoch den anställde får en möjlighet att komma utom-lands till ett lågt pris, men med stora begränsningaroch utan garanti för hemresa.Ett annat skäl till att vi inte bör fatta något beslut är att en relativt stor andel av de SAS-anställdaanvänder sina ID-resor - det är så de kallas i bran-schen - för resor mellan bostadsorten och statione-ringen. Personalen förflyttas under en kortare ellerlängre tid och utför sitt arbete på annan ort. I en inter-nationaliserad värld, och i ett skandinaviskt företag ärdenna rörlighet naturlig. Denna typ av resor skall varaundantagna från beskattning. Men de kommer enligtdetta förslag att ingå i beräkningsunderlaget förschablonberäkningen. Vem skall åläggas att hålla redapå om det är fråga om enskilda resor, eller resor somsammanhänger med placeringsorten?Herr talman! Vi har ett schablonvärde för deflygbolagsanställdas reseförmåner. Vi kan gott hakvar det till dess att regeringen kan presentera ettrimligare förslag. Det bör vara mindre byråkratiskt,och det bör innebära mycket mindre av administrativtarbete. Detta berör speciellt de mindre flygbolagen,som kommer att få mycket stora problem om den nuföreslagna åtgärden blir lag. Med det nuvarande för-slaget kommer det att bli svårt eller omöjligt att dek-larera förmånerna på ett korrekt sätt eftersom denskattskyldige självt inte kan vare sig beräkna underla-get eller kontrollera beräkningarna. Detta är ett tung-rott administrativt system för att uppnå - ja, vad egentligen uppnå med den föreslagna reformen?Herr talman! Även nästa förslag är ett utslag avmissriktad nit. I en allt hårdare konkurrens mellan deinternationella flygbolagen har olika typer av trohets-rabatter introducerats. Det var till en början de ameri-kanska bolagen som erbjöd sina kunder bonuspoängsom sedan kunde omvandlas till resor. SAS tvingadesfölja efter, efter det att genom atterbjuda bonus konkurrerat ut SAS på linjen till Chi-cago.Regeringen och utskottsmajoriteten anser att deträtteligen är arbetsgivaren som har fått trohetsbonu-sen, och att det är arbetsgivaren som skall lämnakontrolluppgift när någon utnyttjar bonusen för privatbruk. Det blir alltså arbetsgivaren som drabbas avökade kostnader för att hålla reda på hur trohetsbo-nussystemet, som är ett avtal mellan flygbolaget ochresenären, tillämpas.Lagrådet har ansett att dessa mycket kompliceradeförhållanden måste studeras betydligt mer ingåendeinnan kontrolluppgiftsskyldigheten regleras. Vi mode-rater anser att det är helt oacceptabelt att arbetsgivar-na under straffansvar blir ålagda ansvar för såvälkontrolluppgifter som arbetsgivaruppgifter om förmå-ner som arbetsgivaren dels inte har utgivit, dels intepå något sätt kan kontrollera. Detta är oacceptabelt ien rättsstat.Herr talman! Regeringen vill också ge skatte-myndigheterna , november må-nad, på sig för att under taxeringsåret kunna fattabeslut till den skattskyldiges nackdel. Detta innebäratt skattemyndigheterna får ytterligare tid till sitt för-fogande, utan att den skattskyldige fått motsvarandetid för att förbereda sig.Vi moderater tycker därför att det vore rimligt attockså den som lämnar särskild självdeklaration skullefå på sig. Som det är är detlätt hänt att någon uppgift blir felaktig eller bortglömdpå grund av tidspressen. Följderna för den enskildeblir som bekant mycket hårda. Det vore därför rimligtatt fastställa som en gemensam dag för allatyper av deklarationer. bör skattemyndighe-terna få den begärda extra månaden för granskning.Vårt förslag överensstämmer för övrigt med ett för-slag från . Det är så enkelt att det intebehöver utredas ytterligare.Herr talman! Jag står givetvis bakom samtliga dereservationer som har avgett, men villför tids vinnande endast yrka bifall till reservationerna1 och 4.Anf. 2 ()Herr talman! Det är en riktig "krångelpropp" somvi nu skall behandla. Regeringen och utskottsmajorite-ten krånglar till det för företagen.Det första förslaget t.ex. handlar om förmånen avfri utbildning och andra åtgärder i samband med upp-sägning och omplacering och att detta inte skall be-skattas hos mottagaren. De flesta har nog inte förståttatt denna utbildning har varit beskattad! Effekten blirbara en enorm försämring. Det finns fall där en del-ägare i ett fåmansföretag har haft närstående i dennabelägenhet. Detta andas en förfärlig småaktighet ochmisstro mot delägare i fåmansföretag.För mig är det fullständigt obegripligt att alla sä-ger att antalet småföretagare skall öka, att de skallanställa fler och att nya företag skall bildas. Vi iFolkpartiet är också för detta. Men det kommer att blifåmansbolag som bildas, är inte Socialdemokraternamedvetna om det? Det är ju dem som Socialdemokra-terna misstror så till den milda grad. Hur skall man få3 000 nya jobb om man misstror småföreta-garna på detta sätt? Det behövs en helt annan form avkulturförändring.Jag har suttit med i den arbetsmarknadspolitiskautredningen. Vi tryckte där mycket hårt på vikten avatt man vid uppsägningar av personal så tidigt sommöjligt kompetensutvecklar dem som är uppsagda.Helst skall detta ske -just för att undvika långa arbetslöshetsperioder ochför att kunna effektivisera förmedlingsarbetet. Dettaär alltså till fördel för samhället.När man läser det liggande förslaget om förmåns-beskattning av flygresorna, och historiken bakomdetta, ser man att hanteringen av detta är mycketmärklig. Man kan lätt inse vad en sådan som komi-kern skulle kunna göra av detta.Lars , ordföranden i skatteutskottet, har tidi-gare sagt att reglerna kommer att bli mycket krångligaför både arbetsgivare och arbetstagare. För arbetsgi-varen blir systemet dessutom mycket dyrt att admi-nistrera, och för skattemyndigheterna leder det tillökade kontrollproblem. Man avslår alltså denna typav individuell beskattning. , statssekre-terare, har sagt att vi skall ta fram en lagråds-remiss med en schablonbeskattning av reseförmåner-na helt enkelt på grund av krånglet med och de krafti-ga protesterna emot denna individuella beskattnings-modell.Ändå har detta förslag om en individuell be-skattning lagts fram för tredje gången. Jag tycker inteatt det är ägnat att inge någon respekt för det politiskasystemet. Det enda rätta är att yrka bifall till reserva-tion nr 2.Krångel är det också med trohetsrabatterna för kun-der. Man får tycka vad man vill om dessa rabatter.Det är ju ett konstigt system som naturligtvis fördyrarresandet. Arbetsgivarna har egentligen anledning atttycka att sådana här trohetsrabatter inte borde finnas.De har ingen möjlighet att kunna kontrollera om, näroch hur deras anställda har utnyttjat en bonus förprivat bruk. Lagrådet har därför förordat ytterligareöverväganden innan regleringen av kontrolluppgifts-skyldigheten införs. Det är helt enkelt omöjligt förföretagen att kontrollera, och sådant skall man inteinföra.Däremot är det viktigt att arbeta internationellt föratt få bort den här typen av trohetsrabatter. Men vi fårheller inte göra så att de svenska flygbolagen hamnar ien sämre konkurrenssituation än utländska flygbolag.Vi har också en reservation där vi menar att detskulle ge en rationell hantering av deklarationerna omalla lämnade in dem gemensamt . Det ärnågot vi förordar.Jag står naturligtvis bakom alla reservationer, menför att vinna tid yrkar jag enbart befall till nummer 2.Anf. 3 ()Herr talman! kan i princip ställa sigbakom de flesta av regeringens förslag i propositionenoch det utskottsbetänkande som finns här.Det finns egentligen bara ett undantag, där vi haren avvikande mening. Det gäller mom. 5, taxerings-beslut . Många av oss har läst i tidningarnaatt minsann har gott om pengar.Nu är det ju inte så. Men om man kan använda sparade medelfrån och effektivisera sin verksamhet, kanman kanske klara sparbetingen och bibehål-la effektiviteten.En av de åtgärder som behövervidta för att effektivisera är just att ha en gemensamdeklarationsdag. Vi anser från sidadärför att det finns tillräckligt underlag för att riksda-gen nu skall kunna besluta i denna fråga.Det syns i utskottstexten att utskottsmajoriteten in-ser att vi har rätt, men man vågar inte ta steget. Iblandbehöver man dock inte göra det enkla komplicerat.Den här frågan är enkel och beredd; det är dags attbesluta.Herr talman! Det finns en annan fråga som är rik-tigt komplicerad, inte lagstiftningsmässigt men närlagen skall möta verkligheten i levande livet. Detgäller skattefrågor vid tjänstgöring inom EU.Riksdagen skall besluta om en ny lagtext.Den finns i propositionen på sid. 11. Den lyder: "Denfasta resekostnads- och traktamentsersättning sombetalas av till företrädare i Euro-paparlamentet skall inte tas upp som skattepliktigintäkt, såvida den inte kan antas väsentligen överstigade kostnader den är avsedd att täcka. "Det är en fullt rimlig lag som vi skall fatta beslutom i . Den stämmer överens med det all-männa rättsmedvetandet och är i teknisk mening fulltriktig. Men det blir något mer komplicerat om manläser vad regeringen skriver på sid. 69 i propositio-nen:"Sammantaget kan nivån på den av Europaparla-mentet erhållna ersättningen inte antas väsentligenöverstiga kostnaderna för den genomsnittlige företrä-daren." Så är det alltså.Men låt oss tänka. Det är ju många från detta par-lament som är i . Vi riksdagsle-damöter bör besöka ; det har fru talman sagt.Kanske inte en gång men i alla fall en gångom året. Det är viktigt. Men vad får vi som riksdags-ledamöter när vi besöker ? Om jag minns rättär schablonen för traktamentet 458 kronor.Det räcker för mig när jag är i . Det är vis-serligen dyrt i , och det har förekommit attfolk har slösat väldigt med allmänna medel där. Mensådana är ju inte vi, eller hur? För oss räcker dessapengar.Men vad behöver en Europaparlamentariker föratt klara i ? Varför är deså mycket dyrare i drift än vi ledamöter?Då skulle man ju kunna lösa problemet genom attlikställa oss med dem och höja våra ersättningar till2 . Men jag tycker att jag klarar mig på ,och jag tror att de flesta ledamöter kan göra det. Vifår ju dock login betald, liksom resekostnader utöverdet. kan man få välja en litet billigare restau-rang, men det kan man väl göra?En gång åt jag inte frukost på Hilton utan på ettannat ställe för att spara. Jag ville inte betala över 200kr för frukosten. Det behöver man inte göra, tyckerjag.Häri ligger problemet. Vi säger nu att detta är enskälig kostnad, och det bör vi inte säga. Om det skullevara en skälig kostnad, skulle det vara skäligt attbetala 1 500 per natt, i en månad. Det skullebli väldigt höga hyreskostnader. Jag tycker inte skall behöva bo för , inte ensi Bryssel.På grund av detta är särskilda ytt-rande viktigt. Vi säger att vi förutsätter att regeringenkommer att verka för en ändrad inställning inom EU idessa frågor. Vi konstaterar att vi genom dessa reglerriskerar att grundläggande rättsprinciper luckras upp.Detta är ju tillämpningsfrågor och inte direktalagstiftningsfrågor. Jag tror att vi politiker bör varamycket vaksamma på det här. Vi skall inte unna ossnågot som vi inte unnar medborgarna i gemen. Herrtalman, som tjänstgör , har levt under dessa villkoroch varit djupt internationellt engagerad, och han harklarat av det. Vi andra ledamöter har också klarat det.Varför skulle inte Europaparlamentariker klara det vii riksdag klarar? Det är min synpunkt i frå-gan.Anf. 4 ()Herr talman! Regeringen föreslår att förmån iform av fri utbildning och andra åtgärder i sambandmed uppsägning och omplacering inte skall bli beskat-tade hos mottagaren under förutsättning att utbild-ningen eller åtgärden är av väsentlig betydelse för attden skatteskyldige skall kunna fortsätta att förvärvs-arbeta.Detta är sympatiskt och visar omtanke om denskatteskyldige som står på tröskeln till att förlora sittarbete och som vill ta nya tag för att finna ett nyttarbete och en utkomst för sin familj.Här borde regeringen ha satt punkt, dvs. låtit för-slaget omfatta alla människor som hamnar i dennasvåra situation. I stället väljer regeringen att göraåtskillnad mellan personer som står på arbetslöshetenströskel genom en diskriminering. Diskrimineringentar sin utgångspunkt i vilken typ av sysselsättningpersonen har haft fram till dess att denna befinner sigpå tröskeln till arbetslöshet.Regeringen föreslår och utskottets majoritet harbeslutat att diskrimineringen skall slå till "om denanställde är företagsledare eller delägare i företageteller närstående till sådan person".Regeringen och utskottets majoritet anser att detföreligger "en risk för att reglerna missbrukas om deutvidgas på detta sätt". Självklart finns det en risk förmissbruk. Det skulle väl också finnas en risk förmissbruk om det fanns en anställd eller tjänstemanmed i sammanhanget?Herr talman! Här visar regeringen och utskottetsmajoritet vilka personer man vill visa förtroende föroch tillit till. På ett mycket tydligt sätt väljer man attmarkera ut arbetsgivaren och dennas representanter.Inte nog med det - också deras närstående skall dis-krimineras inför den förestående arbetslösheten.Vilka företagare kan detta handla om? Sannoliktmånga gånger en f.d. arbetstagare som gjort en storekonomisk ansträngning för att starta ett eget företag isyfte att förverkliga ett projekt eller en produktidé ochvid framgång skapa sysselsättning både för sig självoch andra. Trots ansträngningen kanske man intelyckades - företaget måste läggas ner - och stårman på tröskeln till arbetslöshet.Då väljer regeringen och utskottets majoritet attmarkera ut ägaren och dennes familj som icke tro-värdiga till ett litet skatteavdrag för att hjälpa till atthitta ny sysselsättning. Och skälet är att man har varitegen företagare! Tror regeringen och utskottets ma-joritet att denna familj någonsin mer känner samhäl-lets stöd att starta ett nytt företag?Regeringens representanter talar vitt och brett isalongerna om småföretagandets betydelse för ökadsysselsättning, men så handlar man i rakt motsattriktning. Eller finns det småföretag utan företagare?Man säger ett och gör ett annat. Räkna med att nä-ringslivet reagerar med utgångspunkt från vad rege-ringen gör, inte vad den säger att den gör. Vi kristde-mokrater instämmer i motionärernas förslag att de nyabegränsningarna för fåmansföretagare m.fl. skallavvisas. De är fel.Herr talman! Beträffande förmånsbeskattningen avflygresor som anställningsförmån har vi den uppfatt-ningen, att i den mån en individuell beskattning skallinföras för fria flygresor bör den grunda sig på enklaschabloner.