prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — Massgodset skall gå enannan väg, men den är viktig för snabba godstranspor-ter ned till den västra delen av den europeiska konti-nenten, framför allt till . Det är mycket vik-tigt.Det är fel att ta massgodset på den här bron. Detskall inte gå med vare sig bil eller tåg här. Det skallgå med färjor från Trelleborg.Man skall inte inbilla sig att trafiken till östländer-na har någon större betydelse i sammanhanget. avSveriges handelsutbyte sker med östländerna. Dentrafiken kommer att växa med tiden, men det är ingenstor trafik i dag.Detta kommer att knyta upp till det inter-nationella europeiska höghastighetstågnätet och geross snabba förbindelser. När man har byggt färdigtäven i fågelflygslinjen blir det två timmars transportfrån till . Det är otroligt viktigt. Viskall komma ihåg att , Hamburgoch - tre utomordentligt viktiga tillväxtområ-den - ligger från varandra. Det är sammasträcka som från till . Här kan skapasen dynamik och en kreativ miljö som är fascinerande.Detta kommer att få stor betydelse lokalt, framförallt genom möjligheterna att bygga upp en bra regio-naltågtrafik, som Per talade om. Det vik-tiga här är inte folk som skall åka till i Köpen-hamn. Det viktiga är det faktum att man knyter ihopuniversiteten, dvs. i , den komman-de högskolan i , i ochuniversitetet i . De tillväxtfaktorer som ärviktiga i alla studier och mätningar är för det förstauniversiteten och deras samverkan, storlek och kvali-tet och för det andra goda personkommunikationer.Här får vi en möjlighet att skapa en region runtÖresund med 3,2 miljoner invånare. Vi får möjlighetatt skapa femte K-region. Det är något somär omöjligt om vi inte har en vettig förbindelse. Vi böregentligen också se till att få en tunnel i H-H-ledenför tågtrafik, men man måste börja någonstans. Trel-leborg skall ha sina färjor. Med snabbfärjor knyts visamman med Berlinregionen på ett bra sätt.Det är bra för att få mer än en expansiv,kreativ industriregion. är bra.Kan vi få en stark region i och en starkregion i har vi ännu större möjligheter atthjälpa nödlidande delar av det här landet.Vi vet alltför väl hur alternativet med båtar i Öre-sund fungerar. går inga av flygbåtar-na, katamaranerna, eftersom det är is i sundet. Vi harhaft perioder utannågon trafik mellan och . Just intime-leveranser är svårare än någonting annat närbåtarna går. Det finns ingen garanti när vädret slår till.Dessutom kommer bron att innebära hälften såmycket utsläpp som de nuvarande färjorna släpper ut iregionen, men det blir lika mycket om man räknar intillfartslederna.Vi skall komma ihåg att den trafik som planeraspå bron är en tredjedel av de bilar som går påvägen mellan och . Det är ensträcka på 17 kilometer.Sedan kan man säga att är den mest förore-nade delen av . Det är rätt. Vi ligger närmastde gamla kommuniststaterna med deras eländigarening av utsläppen. Men vi har förbättrat situationenväsentligt i . Svavelhalten i Skåneluften är entredjedel av vad den var 1970. Kvävehalten är hälften.Av det svavel vi har i Malmöluften kommer 15 %från . Resten är import. Sedan kan man sägaatt det är värst, och det är det. Men det beror inte såmycket på våra insatser som på de gamla kommunist-ländernas försyndelser.Sedan är jag villig att hålla med om att det skallvara en ordentligt kontroll här. Inget projekt har kon-trollerats så noggrant som Öresundsförbindelsen. Dethar ställts oerhört höga miljökrav. Vi har fått beskedatt det går att klara dessa. Vi kan också se att det endaproblemet i belten var att man fick mer ejder, om nudet är bra eller dåligt. Man har ställt mycket hårdamiljökrav, och man har sagt att man kan klara dem.Sedan hoppar av. Jag har mycketstor respekt för . Jag tycker att det äroerhört viktigt att regeringen tar den här situationenpå allvar. Man får inte brista i det här avseendet.Men en sak vill jag understryka. Hade det varitslätt, skog eller berg emellan två så stora städer, enregion med 3,2 miljoner människor, hade det varit enväg där. Jag kan inte se annat än att det behövs en väghär också, liksom en järnväg. Ju mer av detta vi kanlägga på järnväg, desto bättre är det. Det är faktisktvägtrafiken som bär järnvägen. Det är den som gördet möjligt att skapa en bra järnvägstrafik.Jag tror alltså att det är viktigt att vi bygger broarmellan folk.Anf. 156 ()replikHerr talman! startade sitt anförandemed att säga: Vi den stora majoriteten skåningar somså har längtat efter detta projekt.Upplysningsvis kan jag tala om att den opinions-undersökning som jag har sett angående detta frånSkåne, den är från sent , visade att avskåningarna inte ville ha en bro. Detta var en parentes.I övrigt kan jag konstatera att har enmycket mer nyanserad inställning till bron som medelatt skicka gods från till än vad hanskollega har.Det är riktigt att vi har en otrolig mängd gods somskall till . Faktum är att av Sveri-ges export går till övriga . Det är en mycketliten del som går till de andra nordiska länderna, in-klusive . Bron kan självfallet tänkas utnyttjasför de rena danska transporterna, men de är alltsåganska små.Bertil säger också att den massiva gods-trafiken måste gå via . Om vi skall få bådepersontrafik och godstrafik på tåg att fungera måstealltså både och det förhoppningsviskommande yttre spåret fungera. Annars kommer intedetta att gå särskilt bra. Eftersom vi uppenbarligen äröverens om att godstrafiken ut till måste fun-gera, att den skall styras över på järnväg och på färjorborde även tycka att det är en strålandeidé att tillsätta en oberoende kommission som kanfokusera just på dessa svåra problem - inte sant,?Anf. 157 () replikHerr talman! Det finns ingenting som har utrettsså länge som just detta. Det har hållit på i över hundraår. Detta är det vanliga sättet att sänka ett projekt,nämligen att man begär mer utredningar. Det gårnaturligtvis att utreda, men det finns inget vägprojekt idenna värld som har utretts och gett så många hyllme-ter utredningar.Någon gång måste man samla sig och fatta ett be-slut. Jag kan förstå att de som inte tycker om beslutetförsöker att förhindra det.Man kan konstatera att i alla fall en bred majoritetav politikerna stöder detta. Man kan också konstateraatt det går väldigt bra att anordna demonstrationermot bron i , men i blir det ganskaynkliga försök när några skall demonstrera.Man skall ha en mycket mer nyanserad bild avgodset. Jag har inte sagt att allt gods skall gå medfärja över . Men jag tror att massgods, närdet går söderut, i stor utsträckning skall gå med färjaden vägen. Jag tror däremot att snabbgodset, som oftagår västerut, skall gå över bron. Jag tycker att det ären fördel ju mer vi kan lägga på järnväg, men jag villinte låsa mig för några tvärsäkra lösningar. Självfalletär jag dock övertygad om att färjorna kommer att fåen stor betydelse, inte minst i trekanten Öresundsregi-onen-Berlin-Hamburg. Det ena benet går till Ham-burg över bron och det andra via till Ber-lin. Dessutom finns magnettåg mellan ochBerlin. Det här är en stark region och det finns godamöjligheter att få mycket flexibla trafiklösningar.Anf. 158 ()replikHerr talman! Jag har inte begärt någon ny utred-ning. Vad föreslår är en oberoendekommission som tillsätts för att syna de miljömässigaoch ekonomiska konsekvenser som onekligen hardykt upp.Vad gäller landanslutningar på den svenska sidanhar det ju över huvud taget inte funnits någon somhelst vettig planering. När man skrev avtal sades detilla kvickt att skulle få 1,9 miljarder till lan-danslutningar. Det skulle innefatta allt.Nu säger att det är oaccep-tabelt med denna starkt ökande trafik på kontinental-banan. Om verkligen är så intresseradeav industrins väl och ve och av att se till att det finnstransportmöjligheter ut till - något som jaganser är viktigt för hela detta land - har vi nu en möj-lighet att fokusera på de här problemen och lyfta framdet yttre spåret. Vem vet om det annars kommer attbli vilande i åtskilliga årtionden.Bertil talar om snabbtransporterna som ärså viktiga och som måste gå över bron. Varför skulleman välja bron för snabbtransporterna till hjärtat avEuropa? Det är enorma förseningar i Malmöregionenoch stora förseningar i eftersom förbindel-serna över Femer Bält inte ens är planerade ännu.Dessutom har vi trafikinfarkter runt somalltså icke gäller bara lastbilstrafiken eller biltrafikenutan i lika hög grad tågtrafiken. kan man fåvänta på rangeringsmöjligheter utanförHamburg. Detta skulle gå att klara på ett helt annatsätt genom att lyfta fram de ekonomiska och miljö-mässiga konsekvenserna kring de svenska landan-slutningarna och lösa dessa problem till hela landetsfromma.Anf. 159 () replikHerr talman! Vi behöver ingen kommission.Vattendomstolen har gått igenom dessa problem ochsett att de går att lösa. Sedan gäller det bara för rege-ringen att se till att man har en ordentlig kontroll. Jagtror att de har fått en varningssignal och kommer attövervaka detta.Det har varit en diskussion om anslutningarna ochman håller på att hitta vettiga lösningar. Den diskus-sionen pågår. Det behöver man inte stoppa brobyggetför. Det går att lösa.Det enda problemet av allvarlig natur är att Burlövhar satt sig på tvären. Regeringen får faktiskt hjälpaoss med att hitta en vettig lösning på problemet medtransporterna genom Burlöv.När det gäller rangerbangårdar finns det andramöjligheter än . Jag vill peka på en sådanrangerbangård som Mukran som mycket väl skullekunna användas och som skulle kunna ersätta helaRangerbangård Syd. Men det är en annan diskussion.Anf. 160 ()replikHerr talman! Vi vill också bygga broar mellanfolk, men vi tror inte att de nödvändigtvis måste vara ibetong.Just-in-time-systemet har hyllats. Jag skulle viljaunderstryka att det för inte nödvändigtvisär det ideala sättet när det gäller transporter. Det finnsfaktiskt exempel på att just-in-time-systemet har tagitsur bruk just av miljöskäl i bl.a. Japan.Jag vänder mig mot negativa in-ställning till färjor. Det finns en stor utvecklingspo-tential, både tekniskt och näringsmässigt, för sjöfar-ten. Jag menar både stora fartyg och färjor. Det ärklart underskattat, tror jag.Vi vänder oss också mot idén att tågens existensskulle vara beroende av bilarna. Det är en dålig idé.Tanken att kollektivtrafik och tåg skulle vara beroen-de av bilavgifter visar på en konstig syn på transport-utveckling. Jag tror att man blandar ihop ekonomi ochframtid på ett skrämmande sätt. Man kanske förväxlartvå olika mål. Det gäller dels finansiering, dels vilketframtida transportsystem som man vill ha.Samtidigt sägs det att det här har diskuterats . Det tycker jag talar för att det är hög tid attskrota den här gamla idén.Anf. 161 () replikHerr talman! för det första är det mycket bra ochrationellt för industrin att ha just-in-time-system. Fördet andra levererar vi just-in-time till industriernanere på kontinenten. När de kräver det får vi se till attleverera på det sättet, annars väljer de andra leveran-törer. Det tycker ju en del partier i och för sig vorebra, även om det ger nolltillväxt.Man kan alltid säga att färjor kanske blir jättebra.Men man kan med samma trovärdighet säga att detblir lika bra med bilar.Det vi nu kan konstatera är att färjorna under själ-va transporten över sundet smutsar ned dubbelt såmycket som bilar som är katalytiskt avgasrenade.Man skall jobba med att få ned föroreningarna frånbåde bilar och färjor. Men färjorna är inte något ly-sande alternativ.Dessutom har färjorna en nackdel till. Om manskall åka från och väljer fär-jealternativet vet man sannerligen inte om man kom-mer att bli nedspydd och nedslagen.Det sägs att tåg inte bär sig. Nej, det gör de inte.Tågtunnel bär sig inte därför att tågen inte bär sinaegna kostnader. Man måste ha bilavgifter för att kun-na hålla en bra tågtrafik. Det måste vi acceptera efter-som tågen ju kan inte bära kostnaderna för det härbygget.Om vi skall möta framtiden är det viktiga i det härsammanhanget att den förbindelse vi bygger blir bred.Den skall stå . Därför skall det också fin-nas möjlighet att anpassa den till många olika nyatrafikalternativ, oavsett om det är magnetsvävartågeller något annat. Nya alternativ skall kunna läggas påden förbindelse som man har byggt. Därför skall detinte bara vara två spår utan en bred yta där man kantillämpa nya alternativ.Anf. 162 ()replikHerr talman! Faktum kvarstår: Just-in-time hartagits ur bruk på grund av miljöskäl i t.ex. . Mankan ifrågasätta om det är bra med lastbilstransporteroch just-in-time och att varorna rullar på väg i ställetför att finnas i magasin. säger att omindustrin kräver det skall man också ge dem det. Mentänk om miljön tar så pass mycket stryk av det syste-met att det inte fungerar ur den aspekten! Det voreintressant att få en kommentar på det.Utvecklingspotentialen för färjor är dokumente-rad. Det finns bra katalysatorer för färjor. Ett sådaninvesteringsbidrag skulle innebära betydligt mindrekostnader jämfört med vad det kostar att bygga enbro.Sjöfarten är totalt sett en väldigt energieffektivttransportmedel. Det är faktiskt det energieffektivaste.Argumentet att man kan bli nedslagen var synner-ligen intressant. Det skall jag genast ta till mig ochtänka över.Så till detta att tågen inte bär sina kostnader. Detgäller att se sakerna ur ett helhetsperspektiv och attvälja vilken syn man vill ha på transporter i framtidenoch på bilismsamhället.Bilismen måste minska . Frågan är om manskall bygga in sig i ett system på grund av ekonomis-ka argument när det gäller bilsamhället. Det är ju inteså att man kan förbjuda bilar över eller att detfinns något intresse för det från något parti i den härkammaren. Jag kan inte tala för de andra partierna,men jag har svårt att föreställa mig det. Det talar inteför ett avskaffande. Men det är ett faktum att bilismenmåste minska. Att då använda ekonomiska argumenttycker jag tyder på bakåtsträvande mer än på tillför-sikt inför framtiden.Anf. 163 () replikHerr talman! Vi kan alltid diskutera just-in-time-metoden. Den kan lika väl gälla tåg- som biltranspor-ter. Visst kan man säga att metoderna finns - det harjag hört hur som helst.Jag känner till alldeles miljövänliga modeller somman kan tillämpa. Min son hade en batteridriven båtsom man styrde med en liten ratt. Den släppte inte utnågonting. Modellen finns - om den sedan går atttillverka i full skala är en annan fråga.Jag tycker att grundsituationen är att vi har 3,2miljoner människor som bor från varandra,men som varken har tåg eller väg sig emellan. Vi hartre, och är på väg mot fyra, universitet som behöversamverka och som behöver en ordentlig flygplats.Det är framför allt detta som vi skall lösa. Detta ärnyckelproblematiken, och det är den som gör att vi iSkåne med stor majoritet har jobbat för detta så länge.Anf. 164 ()Herr talman! Jag gillar inte Öresundsbroprojektetlika mycket som vissa andra i den här salen gör, menjag älskar demokratin. Med all respekt för alla beslutsom i demokratisk ordning fattas i denna kammareanser jag att de skall respekteras och fullföljas medalla de krav som följer med detta.I dag skall vi behandla skrivelsen. Ett av de kravsom har ställts är att en ekonomisk redovisning konti-nuerligt skulle lämnas till . Självfallet fannsdet skäl för att begära detta. Tyvärr begärde vi inte kontinuerligt skulle återkomma till riksdagenmed en miljörevision vad gäller Öresundsbroprojek-tet. Det kan man tycka var ett förbiseende.Vi i återkommer till skrivelsen om denekonomiska situationen för broprojektet,inte därför attvi inte tycker att den har stor betydelse, utan därför attvi kommer att behandla den i rådande ordning medutskottsbehandling, och här i kammaren fram igenom.Däremot finns det en fråga som oroar migmer än någonting annat. Miljökraven för börjar nu att skaka. De rapporter ochsignaler som ges från miljöexperter och andra är oro-ande, och måste tas på allvar. Vi i sade jatill avtalet om , men vi var också väldigttydliga i de miljökrav vi ansåg var nödvändiga för attdetta projekt skulle kunna vara godtagbart. Vi fickigenom några krav. Men vi hade fler krav, bl.a. på etthandlingsprogram mot luftföroreningar i regionen.Detta avslogs. Vi ställde krav på att man skulle ge-nomföra nollösningen. Vi var väldigt tydliga när detgällde sedimentspillet vid muddringen. Det fick intevara större än i de normer som satts upp av de mil-jöverk vi har till vårt förfogande.Är det så ? Klarar konsortiet att uppfylla demiljökrav som ställdes i tillståndsbeslutet? Regering-en måste se till att kontroll och avstämning med kon-sortiets miljökontrollansvarige verkligen visar att detklarar detta. Annars måste man återkomma och ställaandra krav på konsortiet.I likhet med tycker jag att det är vik-tigt att man återkommer till med en rapportom vad som händer med de miljökrav som har ställtsför att skall kunna genomföras.Var miljöfrågorna bara viktiga när vi diskuteradedem i inledningskedet, när konsortiet fick möjlighetenatt börja bygga, och för att kunna få igenom beslutetom ? Tonas de ned, sakta mensäkert, nu när byggandet mer eller mindre håller på attbli en rutinsak? Det är bara en fundering - och det är ioch för sig ingen ovanlig fundering. Tvärtom är dettafenomen ganska vanligt i projekt som har stora miljö-effekter och påverkar flera områden.Folkpartiet förutsätter att frågan om miljökravföljs av regeringen i samråd med den danska rege-ringen. Denna kammare får annars bli enplats där frågan om och miljön ständigt stårpå dagordningen. Om inte kraven uppfylls är projekteti fara. Ingen kommer att acceptera att miljön åsido-sätts i Öresundsbroprojektet.Jag och lovar att kontinuerligt åter-komma med frågor här i kammaren. Vi kommer attfråga om hur miljövillkoren uppfylls. Jag vill frågakommunikationsministern om ifall regeringen harkontinuerliga kontakter med regering.Finns det ett samråd och en grupp som ständigt disku-terar om projektet följer naturresurs-, vatten- ochmiljöskyddslagarna? Eller jobbar konsortiet helt ochhållet fritt, utan den tillsynen?Anf. 165 ()replikHerr talman! säger i sitt inlägg atthon älskar demokratin. Det som sker innebär att ettdomstolsbeslut inte efterlevs och att internationellaavtal riskerar att brytas genom att bron i framtidenkan komma an på skattebetalarna.Folkpartiet säger sig liksom vara be-redda att ställa krav på att en miljöuppföljning ge-nomförs. Men är beredda att medverka tillatt projektet stoppas så att vidare skador inte sker?Om man har anledning att tro, och på god grund kanse, att de fastställda miljöreglerna inte efterföljs bordeman rimligtvis kunna anta att detta har fått konsek-venser. Dessa konsekvenser skall begränsas i störstamöjliga mån, och det vore då logiskt att stoppa projek-tet.Är ni i beredda att stoppa projektet avmiljöskäl till dess att frågan om vilka konsek-venserna har varit utretts ordentligt?Anf. 166 () replikHerr talman! Jag har för del under-strukit att de avtal som har ingåtts, och de beslut somhar fattats här i kammaren skall fullföljas. Jag förut-sätter att regeringen kommer att se till att detta görs,och att den, med tanke på de tveksamheter som finnshuruvida konsortiet uppfyller de miljökrav som finns,ser till att det redovisas.Jag är helt övertygad om att miljökraven kommeratt kunna uppfyllas. Annars hade vi aldrig fattat dettabeslut. Beslutet om har intevarit något lättvindigt beslut. Det har det inte varit förnågot parti, förmodar jag, inte ens för dem som sadeja. När man ser tillbaka på de debatter som har förtsser man att miljökraven har varit centrala. Vi i Folk-partiet anser att dessa krav skall uppfyllas.Den fråga som ställs från kommer attbesvaras när vi har alla papper på bordet. Jag kräveratt konsortiet lägger fram alla fakta så att vi kan be-döma hur det egentligen ligger till.Anf. 167 ()replikHerr talman! Jag ber att få omformulera min frågaså här: Om det grundat på de uppgifter som harkommit fram kan konstateras att miljöregler inte ef-terföljs, är ni i då beredda att agera för attstoppa projektet?Om man hade tagit verklig hänsyn till miljönskulle projektet aldrig ha påbörjats, enligt Miljöparti-ets mening.Anf. 168 () replikHerr talman! Projektet påbörjades därför att demiljökrav som ställdes från och andrapartier var tillgodosedda. De skrevs in i avtalet. Sam-ordning med verk och myndigheter skulle ske. Dessaskulle vara ett stöd.Nu har en fråga kommit upp där det påstås attmuddringen inte sköts enligt de fastställda reglerna.Vi måste ha alla papper på bordet för att kunna bedö-ma detta, och naturligtvis för att åtgärda det. Det ärmin uppfattning. Den andra frågan kommer vi attåterkomma till.Anf. 169 ()Herr talman! Jag tycker att detta är en någotmärklig debatt. Den handlar om en skrivelse om Öre-sundsförbindelsens ekonomi. Men debatten har omfat-tat hela projektets vara eller inte vara. Man har tagitupp handikappreformen, stödet till kommunerna ochvåldet i samhället. Jag tycker att vi skall försöka kon-centrera debatten till ekonomifrågan.Herr talman! Jag kan instämma i väldigt mycketav det sade. Besluten är fattade.Vi kan tycka vad vill om detta, men det har funnitsoch finns en kompakt majoritet för detta projekt. Manfår då faktiskt, precis som sade, ha re-spekt för de demokratiska spelreglerna. Det handlarlitet om förhållningssättet i politiken. Vi har för vårdel sagt att vi skall göra det bästa möjliga av situatio-nen.Kristdemokraterna har haft invändningar emot dethär projektet, och jag törs säga att vi var bland demsom verkligen drev fram de hårda miljökrav somställdes för genomförandet. Själv har jag i dennakammare tagit upp problematiken kringdetta projekt, inte minst de ekonomiska frågorna -också de frågor som ställts - och försökt klara utom projektet är ekonomiskt vattentätt.Jag tycker att vi skall fortsätta med detta arbete.Jag tycker också att vi i detta sammanhang skall note-ra litet vad de förändrade kostnaderna beror på. Dethandlar faktiskt om ett tillfredsställande av de höjdamiljökraven på projektet. En ständig förbättring avmiljökvaliteten kan väl egentligen ingen ha någotemot i detta sammanhang, oavsett om man principielltär för eller emot bron. Det är detta som kostnadernatill stor del handlar om.Jag skall inte förlänga debatten, eftersom det re-dan har sagts så mycket i den, men jag tycker ändå attden viktiga signalen är att partierna, såvitt jaghar uppfattat, är mycket eniga om att ta till sig denkritik som har framförts av och taden på allvar. De ansvariga skall rätta till de bristersom kan finnas. Det finns nu frågetecken kringmuddringsspillet, kring datamodellen för sedimentetspåverkan på ålgräset och kring sillens vandring.Det är nödvändigt att vi får ett klargörande på des-sa punkter. Jag förutsätter precis som attkommunikationsministern noggrant följer upp det häroch återkommer med en redovisning som tydligt visaratt man lever upp till de krav som är ställda, krav somman har sagt sig vilja uppfylla i enlighet med naturre-surslagen och vattenlagen och i enlighet med de do-mar som finns på det här området.Anf. 170 ()replikHerr talman! Jag ber om ursäkt för att jag förläng-er debatten. Jag måste bara göra en kommentar tillden demokratiska aspekten, som har lyfts fram av tvåtalare.Ett beslut fattas på vissa grundvalar, och om förut-sättningarna för detta ändras, måste beslutet omprö-vas, eller hur? Vi kan verkligen tala om brist på de-mokrati när ett politiskt beslut bevisligen inte efter-levs och ingenting görs åt saken. Det är det som ivarje fall jag diskuterar i dag.Jag tror inte att någon, i varje fall inte någon frånMiljöpartiet, har någonting emot att det läggs storbetoning, inte minst ekonomiskt, vid miljösidan. Jagtror dock att det är dumt att påstå att miljöaktivister pånågot sätt skulle vilja minska kostnaderna för bron påmiljöns bekostnad. Det skulle vara mycket negativtför diskussionen som sådan.Anf. 171 () replikHerr talman! Jag vet faktiskt inte vad som menasmed att man bevisligen inte skulle efterleva saker ochting. Vad som har hänt är att harfäst uppmärksamheten på att man enligt hans upp-fattning inte riktigt klarar de saker som jag pekade påi mitt anförande.