prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att åstadkommaen förändring så att kvinnorna inte blir helt beroendeav den offentliga sektorn som arbetsmarknad.Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen somi tillväxtpropositionen (1995/96:25) uttalat sina in-tentioner om att jämställdheten skall genomsyra alladelar av regeringens politik och att arbetet med attbryta den könsuppdelade arbetsmarknaden skall fort-sätta. Detta har därför haft en mycket framträdandeplats vid regeringens utformning också av arbets-marknadspolitiken.I regleringsbrevet för /96 angessom ett övergripande mål för Arbetsmarknadsverketatt arbetet med att uppnå jämställdhet på arbetsmark-naden skall intensifieras. För att bryta den könsuppde-lade arbetsmarknaden måste en attitydförändring skeoch de mål och regler som redan finns måste följas.Jag kommer här att redovisa några av de insatseroch åtgärder som regeringen har vidtagit för att uppnåovan nämnda målsättning.När det gäller den offentliga sektorn har regering-en via arbetsmarknadspolitiken medverkat till attunderlätta omställningen. Länsarbetsnämnderna harhittills träffat överenskommelser med 90 kommuneroch samtliga landsting om utbildningsinsatser. Ikommuner och landsting har dessutom möjligheterfunnits att pröva systemet med utbildningsvikariat.Detta system har dels givit möjlighet till utbildningför de redan anställda, dels sysselsättning i form avvikariat för arbetslösa. Utbildningsvikariaten har förövrigt använts flitigast inom den offentliga sektorn.Under /95 var av vikariernakvinnor.Regeringen har även tilldelat Arbetsmarknadssty-relsen särskilda resurser i form av projektmedel - des.k. brytprojekten med syfte att bryta den könsuppde-lade arbetsmarknaden. För detta ändamål har AMSför /96 erhållit 45 miljoner kronor.Dessa medel har bl.a. använts för att ge arbetsför-medlingspersonal bättre förutsättningar och kunskaperför att arbeta med jämställdheten. Många av de pro-jekt som genomförts har syftat till att vidga kvinnorsoch mäns yrkesval och arbetsmarknad. En fortsattutveckling av vägledning och av andra arbetsmark-nadspolitiska insatser är av stor vikt.Satsningen på vuxenutbildning och kompetensut-veckling är särskilt viktig för att stödja och stimulerade kvinnor som drabbas av nedskärningar i den of-fentliga sektorn. På så sätt kan de skaffa kompetensinom de sektorer som vi vet genomgåren expansiv utveckling. Jag tänker på behovet av attutbilda fler inom de tekniska och naturvetenskapligayrkesområdena och den s.k. IT-sektorn. En viktigåtgärd i detta sammanhang är de s.k. datorteken somnu finns i nästan alla kommuner. Jag har i proposition1995/96:150 föreslagit att datorteken öpp-nas för alla arbetssökande som har behov av dennainsats. Det är väl dokumenterat att män använderdatorer i större utsträckning än kvinnor både i arbetetoch i hemmet. Därför är denna åtgärd en möjlighetframför allt för kvinnor.Inom arbetsmarknadspolitikens ansvarsområde in-går även att stimulera båda mäns och kvinnors nyföre-tagande. En viktig insats är de s.k. kvinnolånen frånALMI. Ett annat exempel är AMS starta-eget-bidrag.I syfte att mer långsiktigt se över möjligheterna tillsysselsättning för kvinnor tillsatte regeringen underförra året en utredning vars uppgift var att kartläggaoch bedöma kvinnors arbetsmarknad. Denna utred-ning presenterades den 11 april 1996.I sysselsättningspropositionen som kommer i majavser jag att återkomma till med förslagsom syftar till att genom arbetsmarknadspolitikenunderlätta för kvinnor och män att vidga sin arbets-marknad.Anf. 136 ()Fru talman! Välkommen till ämbetet, fru arbets-marknadsminister! Jag vill säga detta eftersom det ärvår första egna debatt i kammaren. Jag ser fram emotstimulerande debatter mellan oss, inte minst när detgäller kvinnornas arbetsmarknad.Jag tackar givetvis för svaret. Det innehåller en heldel intressanta uppgifter, även om jag inte kan säga attjag är helt nöjd, vilket jag skall återkomma till. Jagvill också säga att jag ser fram emot de förslag somhar presenterats i den utredning som lades fram den11 april och de förslag som kommer i sysselsättnings-propositionen.Sverige har kanske en av världens mest könsupp-delade arbetsmarknader. av kvinnorna arbe-tar inom den offentliga sektorn och inom denprivata. Inom den privata sektorn finns endast 5,8 %kvinnliga företagare och som är s.k. medhjäl-pande familjemedlemmar.Det är bra att regeringen ser som sin uppgift attbryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Bådebrytprojekten och utbildningssatsningar av god kvali-tet är värdefulla åtgärder.Inte minst gäller det nu naturligtvis att förmåkvinnorna att läsa naturvetenskapliga och även tek-niska ämnen och att tillägna sig informationstekniken.Här har vi ett styvt jobb framför oss, men det har dessbättre ändå visat sig att de unga är ganska lyhörda försignaler, om de får klart för sig var de nya jobbenfinns. Också där finns en viktig uppgift.Mot bakgrund av den hårt könsuppdelade arbets-marknaden och eftersom vi vet att den offentligasektorns utgifter måste bantas, bör det vara en strävanatt delvis växla över kvinnorna i offentlig tjänst tillden privata marknaden. Tyvärr ser jag inga som helstambitioner i den riktningen i svaret.Den viktigaste jämställdhetsfrågan av alla, nämli-gen att bryta upp de offentliga monopolen, står detinte en rad om i svaret. Vi har JämO:s förtvivladekamp för bättre barnmorskelöner i färskt minne.JämO får dess värre skrika sig hes om rättvisare kvin-nolöner för min egen yrkesgrupp, sjuksköterskekåren,så länge kvinnorna är fastlåsta i monopol såväl inombarnomsorg som inom vård och äldreomsorg. Kvin-norna måste ges samma rättigheter som män när detgäller att välja arbetsgivare inom privat och offentligsektor, och de måste också ges rätt att starta eget inomvård- och omsorgssektorn.Jag är mycket väl underkunnig om utbildningsin-satserna inom landstingen. Tyvärr har dessa, som jagser det, i stor utsträckning blivit ett uppehållandeförsvar, ett kvarhållande av kvinnorna inom lands-tingens ram i stället för att ge dem möjlighet att sökanya arbetsgivare, att komma bort från monopolen.Jag vill fråga: Hur stora satsningar har t.ex. gjortsnär det gäller starta eget-kurser och liknande verk-samheter för kvinnorna i vården? Har t.ex. någraresurser för s.k. avknoppning avdelats? Såvitt jag vetär intresset minimalt för detta.Regeringen säger sig nu ha ambitioner att stödjanyföretagande. Gäller detta också för vård och föräldre- och barnomsorg? Det kräver i så fall ett bortta-gande av landstingens och kommunernas faktiskamonopolställning inom dessa områden. Kommer vi nuatt få se en rad nya småföretag inom de här sektorer-na?Jag är mycket väl medveten om att de flesta kvin-nor troligen kommer att fortsätta att vilja vara anställ-da. Men låt dem som vill driva eget göra det, och låtde andra få möjlighet att välja mellan olika arbetsgi-vare. Den dag vi har kommit så långt har vi verkligenfrämjat nyföretagande och släppt loss kvinnorna urden verkliga kvinnofällan.Är statsrådet villig att bryta upp monopolen inomvård och omsorg?Anf. 137 ()Fru talman! Jag tycker att detta är en oerhört vä-sentlig debatt, och jag vill gärna haka på GullanLindblads diskussion om kvinnors möjligheter att fåarbeta som företagare och som anställda inom tradi-tionella kvinnoområden, de som i så stor ut-sträckning ligger inom de offentliga monopolen.Arbetsmarknadsministern sade i samband med PerUnckels interpellation att de nya jobben inte skapasgenom arbetsmarknadspolitik. Det är förvisso sant.Däremot kan arbetsmarknadspolitik i samverkan medandra politikområden skapa förutsättningar för detsom vi brukar kalla ett gynnsamt företagsklimat.Alla regeringar har arbetat med en mängd olikaprojekt och insatser för att försöka bryta kvinnorsyrkesval - även mäns för den delen, men framför alltkvinnors. Arbetsmarknadsministern nämnde brytpro-jekten. Det har handlat om att få kvinnoratt gå in på manligt dominerade yrkesområden påmäns villkor. Jag tycker därför att det är viktigt tar upp frågorna om IT och den tekniska utveck-lingen. Jag menar att det här är ett område där kvinnorhar möjlighet att utveckla sin kompetens på egnavillkor. Det underlättar också för alla de kvinnor somvill starta egna företag, inte minst för dem som helteller delvis finns inom de stora monopolområdena.Den fråga som jag vill ta upp här är den proposi-tion om offentlig upphandling som regeringen har lagtfram och där man tar upp frågan om en databas ianknytning till en databas inom EU som heter , . Den täcker alla upp-handlingar och omfattarinom EU . Den svenska ande-len är . Det är väldigt mycketpengar.Det handlar alltså om offentlig upphandling. Re-geringen vill nu att vi skall införa liknande regler omen databas som täcker offentliga upphandlingar värdamer än . Jag vill dock, för att an-knyta till kvinnors arbetsmarknad och kvinnors före-tagande, säga att kvinnor ofta startar företag i mycketliten skala. Det är sällan som de får en order om 1,6miljoner kronor. De har alltså ingenting att hämta iden sådan här databas.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: öppna för att offentliga upphandlare på frivilligbasis skall kunna använda den här databasen också förmindre upphandlingar? Dessa är ofta inriktade påbehov som finns inom den offentliga sektorn, inomvård och omsorg och när det gäller vissa förnödenhe-ter. Kvinnorna skulle där kunna få utnyttja IT-tekniken i en databas för att finna lämpliga offertob-jekt.Jag skulle vilja föreslå arbetsmarknadsministernatt ta upp den här diskussionen med sina kolleger iregeringen. Öppna den här marknaden för kvinnligaföretag!Anf. 138 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! I den utredning som här har diskute-rats och som kom , Kvinnors arbets-marknad, har man pekat på ett par intressanta sakersom har hänt . Kvinnors position påarbetsmarknaden har stärkts . Det tyckerjag är väldigt glädjande. Andelen heltider ökar. Kvin-norna har arbetat fler faktiska timmar, och det gälleräven kvinnor med små barn. Andelen hemarbetandesjunker stadigt , och kvinnor utbildarsig fortfarande i större utsträckning än män på allanivåer.Däremot finns det också oroande tecken, som vihar diskuterat här tidigare. AMS säger i sin prognosatt kvinnoarbetslösheten riskerar att bli högreän männens arbetslöshet. Kvinnorna har också enökad undersysselsättning. Detta är något som oroarmig.Jag tror att alla är överens om att vi behöver tänkanytt. Det behövs också mycket av omvärdering - jagfår väl för att inte sträcka mig för långt tillägga: inomvissa gränser. Jag skulle vilja säga till som företrädare för Moderata Kvinnoförbundetatt jag har för avsikt att bjuda in kvinno-förbunden - och jag kan nu bjuda in att på ett mera informellt sätt diskutera de härfrågorna och för att se om vi faktiskt kan göra någon-ting i en situation som är historisk, eftersom kvinnor-nas arbetslöshet aldrig sedan vi började föra statistikhar varit högre än männens. Det behövs då att vi kan-ske tillsammans hittar de nya svaren på de gamlafrågorna.Jag har också för avsikt att ta upp tråden medkvinnors företagande i den proposition som kommer.Jag tycker att det är viktigt att stödja kvinnor. Mankan väl säga att vi möjligen - jag vet inte om det ärspecifikt för socialdemokraterna - har haft en någotrigid syn på detta. Det är viktigt att vi gör speciellainsatser för kvinnligt företagande.När det sedan gäller den käpphäst som GullanLindblad och jag har diskuterat så här ikammaren vill jag säga att "ett uppbrytande av mono-polen" känns som om man skulle sitta i fängelse ochförsöker bryta sig ut genom gallret. Jag tror inte attsjuksköterskor, undersköterskor och städerskor riktigtkänner igen sig i den beskrivningen. Jag tror nog attde allra flesta är ganska lyckliga över att ha ettjobb inom sina områden, som jag väl inte tycker ärmonopol.Det finns för övrigt inte så mycket som förhindrardem som så önskar att starta företag. Men det har intevarit så stort intresse för det - det sade ju GullanLindblad själv.Sonja Rembo tar upp förutsättningarna för ettgynnsamt företagsklimat, och jag håller med. Detmåste bli ett gemensamt gott företagsklimat i Sverige.Jag har redan haft samtal med och Gö-ran Tunhammar om detta och frågat om vi nu när vi ärmedlemmar i kan ta mer gemensamma tag för atthävda och jobben i . Vi får väl se hurdet löser sig.Det var viktigt det som sade om denkönsuppdelade arbetsmarknaden och IT. Jag hör självtill dem - nu är jag inte utbildningsminister, men ändå- som gärna skulle se flickgrupper eller t.o.m. flick-klasser i större utsträckning än för att man skallkunna stärka flickornas identitet. Den går litet grannförlorad när man skall syssla med sådana här sakertillsammans med pojkarna.Vård, omsorg och utbildning styrs ju också poli-tiskt. Vi har vissa politiska mål för dessa områden,därför att vi vill garantera likvärdig vård, likvärdigomsorg och likvärdig utbildning. Detta gör att viockså har skattefinansierat dessa områden.Om det skulle bli mer privata företag i den härbranschen, behövs fortfarande en skattesubvention,och jag menar att det också behövs en insyn eftersomvi vill uppnå målen även fortsättningsvis.Anf. 139 ()Herr talman! Vem kan tacka nej till en invitation?Det är klart att jag tycker att det vore värdefullt om vikvinnor tillsammans kunde sätta oss ned och diskuteravår framtida arbetsmarknad.Jag är också glad över att arbetsmarknadsminis-tern, inte minst i gårdagens artikel i , har visat atthon är villig att tänka nya tankar. Det framgår ocksåav hennes svar här.Tyvärr tycks inte dessa nya tankar vara så djupanär det gäller synen på den offentliga sektorn. Därråder ju ett faktiskt monopol. Diskutera det närmaremed socialministern.Det är ju landstingen eller kommunerna som heltavgör om någon skall få driva egen verksamhet. I dagser vi att t.ex. sjukgymnaster måste stänga sina klini-ker, och för sjuksköterskorna finns det ingen möjlig-het att driva egen verksamhet eftersom det är lands-tingen som finansierar det hela.Från moderat håll vill vi att detta skall finansierassolidariskt, men via socialförsäkringen i stället.Jag är också orolig över att AMS prognoser visaratt det är kvinnoarbetslösheten som kommer att öka.Därför blev jag bekymrad när jag lyssnade till fråge-debatten tidigare. Det finns egentligen ingen förståel-se för behovet av skattelättnader för småföretag, varavmånga, inte minst i glesbygden, drivs av kvinnor.Margareta har dessbättre fått en helt an-nan uppfattning om pigjobben. Om hon nu ändå trorpå jobb inom hushållen, varför inte tänka sig någonform av skattesubvention eller något annat som öpp-nar marknaden?Jag är fullständigt optimistisk och tror att vi skullekunna minska arbetslösheten mycket kraftigt om vigav kvinnornas jobb samma möjligheter som vi germanliga jobb inom ROT-sektorn. För de manligajobben har inte regeringen sådana förbehåll.Nu sägs det att regeringen vill stödja både mänsoch kvinnors nyföretagande, men jag vill bara erinravad Per sade i sitt tidigare inlägg: Det kom-mer den ena pålagan efter den andra, och inte blev detbättre efter vårpropositionen.Vem vågar starta nya företag och investera i nyttnär man nu t.ex. inte får full kompensation för dennya sjuklöneperioden och när momsinbetalningarnaskall ske innan man har fått betalt osv. Detta tyckerjag att ni skall ta er en titt på.Jag glädjer mig åt arbetsmarknadsministerns utta-lande om att det inte går att sitta fast i några dogmeroch åt hennes friska syn att det skall vara lätt att fåjobb. Detta tolkar jag som att det kanske blir en vissuppluckring i reglerna kring provanställning och an-nat, som ju är oerhört viktigt för dem som står utanförarbetsmarknaden. Där har vi stora delar av kvinnorna,ungdomar och invandrare.Jag vill säga något om utbildningssatsningar. Närvi nu skall satsa, låt oss satsa på god kvalitet.Jag blev bekymrad när jag läste "Kvinna" i går och såg att man ger AMS-kurser förmiljardbelopp utan att det ger jobb. "Fiasko, AMS! "står det. Kvinnorna uttalar hård kritik mot"blajkurser". De får läsa alla möjliga konstiga kursersom egentligen inte gör dem skickade att få någrajobb.Jag blir beklämd när jag kan konstatera att kvinnorfår sämre mediciner inom sjukvården. I mitt utskotthar vi kvinnor samfällt gått emot att kvinnor erbjudssämre rehabilitering. Skall vi nu också få sämre ut-bildning när vi är arbetslösa och inte kan få någrajobb?Är arbetsmarknadsministern beredd att tala medAMS om detta och se till att det blir riktiga och brautbildningar för kvinnor i fortsättningen?Anf. 140 ()Herr talman! Jag är inte säker på att MargaretaWinberg riktigt förstod min fråga. Vård och omsorgstyrs politiskt, sade hon, och det gör de förvisso. Menjag talar om offentlig upphandling, om den IT-baserade upphandling som skall komma till stånd ochsom blir begränsad till order överstigande 1,6 miljo-ner kronor.Jag vill alltså göra detta möjligt för de riktigt småföretagen, ofta drivna utav kvinnor, som kan få nedkostnaderna i den offentliga sektorn genom förnöden-heter och tjänster till ett lägre belopp.Jag menar att man inte skall begränsa denna nyamöjlighet till order . Manskall göra det möjligt för systemet att täcka offentligaupphandlingar till lägre värden än 1,6 miljoner kro-nor. Det bör göras inte minst för att ge just de småkvinnliga företagarna möjlighet att vara med.Inom det offentliga området är ju kvinnor mångagånger mycket kompetenta och har stor erfarenhet.Via ett sådant system skulle de kunna få hjälp att deltai offentlig upphandling på ett modernt sätt med mo-derna tekniska möjligheter. Det är det som jag vill taupp i det här sammanhanget.Anf. 141 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag intekommenterade detta. Det är väl så att jag inte har såmycket att säga; jag känner inte till själva förslagetom upphandling. Men självfallet skall vi titta närmarepå det.Jag skall ge några kommentarer till senaste inlägg.Man kan tycka att det ser nattsvart ut, men det ärinte helt entydigt. Alla bedömare pekar på det faktumatt behovet av de arbetsuppgifter som majoriteten avkvinnor utför på den svenska arbetsmarknaden kom-mer att kvarstå.Ibland kommer de att öka, t.ex. inom äld-reomsorgen. På det området är jag villig att diskuteravissa former av nytänkande, vilket jag antydde i frå-gestunden.Man kan ju inte klumpa ihop alla pensionärer ochsäga att de är fattigpensionärer allihop. Det är precissom för befolkningen i övrigt: en del har pengar,medan andra har det besvärligt.Man kan mycket väl fundera över om de som hardet litet bättre skulle kunna köpa ytterligare tjänster,t.ex. av , och betala litet mer än . Dåskulle man slå två flugor i en smäll: dels skulle desom ville få en bättre service, dels skulle deltidsar-betslösheten bland hemtjänstpersonalen kanske kunnaminska.Jag medger att detta inte löser hela problemet, likalitet som jag tror att hushållsarbete löser problemetmed arbetslöshet bland kvinnor. Detta är någontingmarginellt, men ändå ett värdefullt komplement, ochvi måste hitta många sådana mindre men värdefullakomplement för att komma ur det här.Det var inte jag som satte rubriken på artikeln; detgjordes tacksamt av den som skrev den. Men vad jagville säga med artikeln var att vi måste sluta säga attsådana här saker är tabu och fult.Men därifrån till att subventionera verksamhetenmed skattemedel är jag inte beredd att gå. Om vi harpengarna är det viktigare att satsa dem på annat somger något mer, och utbildning är för mig det som i dagär allra viktigast.När det gäller artikeln i är det klart attjag skall höra efter vad det handlar om. villjag verkligen försvara . Det ärinte enkelt att då det har varit så mångaarbetslösa ha en organisation som egentligen varskapad för en annan situation. Då är det klart att detkan bli fråga om en del kvantitet. Men man skallockså komma ihåg att även kvantitet kan ha sin kvali-tet, och det är alltid bättre att gå en utbildning än attgå passiv med kontantstöd eller a-kassa. Det kan liggaen kvalitet också i kvantiteten.Anf. 142 ()Herr talman! För att kort återgå till utbildningenoch det här med "Navkapseln och " och "Kollpå hoj": Jag tror inte att det ger någon större respekt,och jag tror inte att man har lättare att få något jobbefter det. Så snälla arbetsmarknadsministern, tittaordentligt på detta och se till, när det gäller utbild-ningssatsningar över huvud taget, att det blir utbild-ning med kvalitet som leder till att folk får jobb!Jag vill kort återgå till den offentliga sektorn. Vihar reella monopol inom vården, barnomsorg ochäldreomsorg. Jag är väldigt glad över den här öppen-heten, åtminstone när det gäller äldreomsorgen. Jagtror att det är där vi skall se till att den nya tjänstesek-torn i första hand öppnas. Det är de äldre människor-na som kanske har behov av att ha en människa an-ställd via ett hemtjänstföretag som man känner igenoch som man trivs med. Det är väldigt viktigt.Men tänk också på att många kvinnor i vården ärintresserade av att skapa mindre vårdenheter - vård-hem, sjukhem och olika institutioner. Jag vet att därdet har lyckats har man varit väldigt positiv och gladöver att ha fått förverkliga kanske nya idéer.Varför inte tänka sig samma behandling av kvin-nojobb som inom ROT-sektorn? Det är typiska man-sjobb som finns inom t.ex. byggnadssektorn. Där gårdet an, men så fort det handlar om vård och omsorgav människor är loppet kört!Tänk i nya banor, , så kanskevi kan klara av att skapa fler jobb för kvinnorna - detycks verkligen vara i farozonen.Anf. 143 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Jag tycker kanske att generaliserar och hårdrar artikeln i här typen av utbildning handlar också om språk,historia och samhällskunskap. Det ger ju inte jobbdirekt, men kunskap är å andra sidan aldrig tung attbära. Vi vet att 2/3 av de arbetslösa inte har gymna-siekompetens. Det behövs en satsning också på engenerell nivå och på att skapa gymnasieplatser. Jagvill naturligtvis att det skall vara kvalitet i den ut-bildning som ges.Jag vill återigen säga något om monopolföretagen.Jag kommer från , som bekant. Där har ko-operativen utvecklats mest i . Det är väldigtintressant att studera dem. Då ser man att i glesbyg-den, men också i de tätorter där man har haft drivandekrafter, har kooperativen blivit någon form av kom-plement till den offentliga verksamheten, som jagtycker är väldigt bra.Man kan inte, , jämföra männenstraditionella arbetsmarknad, t.ex. byggarbetsmarkna-den, med offentlig sektor. Den är ju inte på en mark-nad. Vi köper och säljer inte sjukvård och omsorg påsamma sätt som vi köper och säljer hus och lägenhe-ter. Det finns en viss skillnad. Vi styr verksamhetenpolitiskt mot de hälsopolitiska, utbildningspolitiskaoch omsorgspolitiska målen. Vi har däremot avregle-rat mycket av bostadsmarknaden. Det finns inte någraregler för hur långa garderobsstänger och annat somfinns i hus skall vara . Det tycker jag är bra. Menjag tror inte att man kan avreglera den offentligaverksamheten på samma vis, för då har vi inte såmycket kvar att göra som politiker. Jag tycker att detär viktigt att de politiska målen finns kvar. Det kostar,och då vill vi också veta hur pengarna används.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1995/96:161 omSamhallAnf. 144 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta med anledning av deuppgifter om som redovisatsi medierna, samt vilka åtgärder jag är beredd att vidtaför att allmänhetens förtroende för inte skallundergrävas.Den centrala frågan för mig är om fullgördet uppdrag som givits av riksdag och regering, dvs.om ger meningsfullt och utvecklande arbetetill arbetshandikappade där behoven finns. Svaret påden frågan är ett obetingat ja. Nästan 29 000 arbets-handikappade, fördelade på mer än 800 arbetsplatseröver hela landet, arbetar inom Samhall.Samhall är endast en del, om än en viktig del, avdet statliga stödet till arbetshandikappade.