prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — Jag hadehoppats att man inom utskottet skulle ha tagit sigsamman och säkerställt den maringeologiska verk-samheten.Den andra reservationen handlar om konkurrens-forskning, vilken jag avstår från att yrka bifall till.Detta är också en reservation som vi har avgett ge-mensamt med och . För denintresserade framgår vår syn på ramen och vad denbör innehålla av det särskilda yttrande som finns fogattill betänkandet. Men jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservation nr 1.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag vill med en gång göra ett tillrätta-läggande. Jag var naturligtvis onyanserad när jagbeskyllde för att ytterligare viljasänka nivån i arbetslöshetskassan.Göran tog också upp frågan om arbets-givarinträdet. Jag vill ändå passa på att fråga om Gö-ran nu vore beredd att stödja ett förslag omatt undanta små företag med mindre än fem anställdafrån arbetsgivarinträdet, även om man inte skullelyckas att ta bort de för andra företag. ÄrGöran villig att ställa upp för de små före-tagen?Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Om det är så, , att vikan anse att reglerna för när arbetsgivaren tar ansvarupp är dåliga och att reglerna inte börvara fullt så dåliga för de mindre företagen, då är detingen bra politik. Vi skall ha rimliga regler för allaföretag. Annars finns det risk för att vi skapar ett takdär det inte lönar sig eller är möjligt för företag attväxa.Jag tycker också att det är en fråga om människo-syn, . En arbetsgivare - vare sig han ärstor eller liten - kommer i fortsättningen att varamycket noggrann inför en anställning med att ta redapå den arbetssökandes sjukdomshistoria. Detta kanleda till ett samhälle som blir hårdare, kallare ochbesvärligare och där den som är sjuk, svag eller har ensjukdomshistoria som är mindre uppmuntrande får detallt svårare att hävda sig också på arbetsmarknaden.Detta vill jag motverka, och det hoppas jag att ocksåLennart Beijer vill.Anf. 131 () replik:Fru talman! sade att 28 dagarsarbetsgivarinträde kommer att leda till ytterligarenoggranna undersökningar av vilken arbetskraft somman anställer. Jag instämmer helt och hållet i det. Nukan det hända att problemet fanns redan när arbetsgi-varinträdet var . Det förstärks kanske intedubbelt när antalet dagar utökas till 28.När vi nu talar om småföretag är det litet märkligtatt om inte kan vinna hela segern såvill han inte gå med på att underlätta för de riktigtsmå företagen. Det är en förvånansvärd inställning.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Jag tycker mig förespråka en politiksom är rätt och riktig. Det vore märkligt om jag skulleöverge den utan att befinna mig i en förhandlingspo-sition eller annat. Det vore självfallet bättre om detfanns regler som var generösare för de mindre företa-gen än dagens regler. Men jag ser inte detta enbartutifrån ett arbetsgivarperspektiv, om . Här handlar det snarare om de arbetslösasamtidigt som det är en fråga om människosyn. Denhär ordningen slår väldigt hårt mot de svagare påarbetsmarknaden.Anf. 133 ():Fru talman! betänkande nr 1handlar om anslag inom utgiftsområde 24. Jag yrkarbifall till hemställan i betänkandet i dess helhet.Näringspolitik är mycket mer än vad som ryms in-om den budget som vi diskuterar. Viljan attdriva en aktiv näringspolitik är vi alla överens om,men som politiska partier har vi inte alla gånger ge-mensamma förslag till hur vi skall driva näringspoliti-ken.Vi socialdemokrater anser att en modern funge-rande näringspolitik skall skapa förutsättningar föralla kreativa krafter som finns i . Det skall skei olika steg, där det övergripande målet är att halveraden öppna arbetslösheten - detta genomatt ge utrymme för småföretag att växa och utvecklas.Ett första steg på denna väg är sunda statsfinanser,som ger lägre räntor. Resultatet har gjort att deräntor som vi upplevde i stort sett harhalverats. Det betyder i klartext att om en företagarehar lånat så motsvarar halveringenmed den låga räntan lika mycket som lönen för tvåanställda.Sverige skall konkurrera med kunskaper, inte medlåglönearbete. Därför är det viktigt med satsningen påvuxenutbildningen och högskolan, som kommer attinnebära att många fler känner sig beredda införframtiden och framtidens nya arbete. Lika viktigt somatt satsa på den anställde är att också satsa på företa-garen. Alla måste vi se att framtiden inom näringslivetär ett långt lärande.12 juli-beslutet innebär att utbildning och kompe-tenslyftet nu kan gå i gång. Självfallet ger det intesysselsättning , men starten är betydelsefull.Riksdagen satsade på småföre-tagsutveckling, där de s.k. landshövdingepengarna ären stor del. Nu i dagarna skall dessa projekt presente-ras, och jag är övertygad om att många lokala ochregionala och framför allt spännande projekt kommeratt ge sysselsättning i landets olika delar.Ett område för att skapa lokal sysselsättning ärkooperativa företag. Många motionärer har pekat påvikten av mer resurser till LKU än vad som har an-givits i budgeten. Majoriteten i näringsutskottet anserdenna verksamhet vara viktig och utgår därför ifrånatt landshövdingepengarna också kan komma attanvändas till denna verksamhet. Allt som skapar sys-selsättning måste ges samma möjlighet i ett inledandeskede.En lång rad små men betydelsefulla insatser hargjorts för att vässa de redskap som finns för att stöttasmåföretag i känsliga utvecklingsskeenden. Småföre-tagardelegationen är tillsatt och arbetar för att hittametoder som kan underlätta för småföretagaren ihennes eller hans vardag. ALMI:s nyföretagarlån,kvinnolån och en rad andra verksamheter börjar nu getydliga resultat. utförde 70 000 uppdrag, hadeen miljon telefonsamtal med företagare eller männi-skor som funderar på att bli företagare. Vidare harALMI bidragit till högriskprojekt i 2 000 företag, ochdet förväntas att bli dubbelt så många under 1997.5 000 nyföretagarlån har indirekt lett till 20 000nya jobb.Fru talman! Jag skulle kunna räkna upp ännu flerpositiva siffror. Men det viktigaste är att alla verktygsom påverkar företagen skall användas och disponerasså lokalt som möjligt. Det är i , i , iUddevalla och på alla andra ställen som man bäst vethur näringslivet kan och skall utvecklas.Varje dag startar fler än 100 nya företag en verk-samhet i . Det tycker jag är fantastiskt. Skallman tro påInternet har fått drygt 50 000 nya företag.Klart är att nyföretagandet i för tredje åreti rad ligger väsentligt högre än det någonsin gjordeunder högkonjunkturen . Företa-gen förefaller överleva i hög grad. Antalet konkurserfortsätter att minska i jämförelse med 1993/94.Det är ett gott betyg för att så många villstarta och driva företag. Nyföretagande och växandesmåföretag, kunskapsintensiva företag som investerari , är också vad en modern näringspolitikhandlar om.Ibland används uttrycket "Vi står på tröskeln tillnågot nytt". Ofta använder vi det i resonemang omövergången från det industriella samhället till kun-skapssamhället. myntade uttrycketnär han skrev sin bok för att beskriva om-vandlingen av det svenska samhället från bondesam-hälle till industrination.Vi står på tröskeln till något nytt!Lika litet som då kunde ana attVolvo eller ASEA skulle utvecklas till att bli interna-tionella företag med många tiotusentals anställda vetvi vilka krav människor i morgondagens samhällekommer att ställas inför. Men han anade då och vi veti dag att den nya tiden kräver kunnande, kunskaperoch jämlika möjligheter till utbildning för alla med-borgare. Vi socialdemokrater vill att skallkonkurrera med kunskaper, inte med låglönejobb.Till näringsutskottets betänkande nr 1 finns reser-vationer från och , som haren annan fördelning på de utgiftsramar som tidigarefastställts, och också en annan inriktning på hur nä-ringspolitiken skall bedrivas.En annan fråga som också har nämnts av samtligatalare i debatten är verksamheten inom SGU och dåmed särskild betoning på maringeologisk verksamhet.Under så gott som har denna verksamhetvarit föremål för debatt i samband med att utskottethar diskuterat budgeten. När vi nu ger regeringen ettuppdrag att i vårpropositionen återkomma med enredovisning av verksamheten och den ekonomiskasituationen vid SGU menar vi att utgångspunktenmåste vara att den maringeologiska verksamhetenskall behållas intakt på nuvarande nivå, men också attövrig verksamhet hos SGU skall bibehållas.Fru talman! Den viktigaste frågan för socialdemo-kratisk näringspolitik blir att genomlysa de problemoch möjligheter som finns i de mindre företagen. Småoch medelstora företag har inte samma förmåga ochresurser att själva utveckla teknologi, investera i kun-skap samt inhämta och bearbeta information. Attskaffa kapital för att driva och utveckla verksamhetenär också mer besvärligt för den entreprenör som dri-ver ett mindre företag. Olika företagsformer har ocksåolika problem. Ett intressant utvecklingsbart områdeblir därför nykooperationen. Företagen behöver ocksåEU och dess strukturfonder samt övrigt nätverksbyg-gande.Vi står på tröskeln till något nytt. Låt oss alla seframtiden som en spännande utmaning.Anf. 134 () replik:Fru talman! Det var intressant, börjar med att säga att vi tycker att det är viktigtatt man är skapande och kreativ, att man skall satsa pålokalt ägande och lokal utveckling av företagsamhetoch företagande.Birgitta nämnde också att man skallhalvera den öppna arbetslösheten . I dagkan man se att industrin kommer att halta mer ochmer, precis som jordbrukssektorn har gjort. Det blirfärre och färre jobb. De har minskat ända . Som ett mantra upprepar man gång på gång attIT-samhället kommer att lösa det här och ge arbetstill-fällen. Jag tror att också tjänstesektorn kommer att gearbetstillfällen.Det är då väldigt konstigt att man genom att dra inpengar till kommuner och landsting hotar just detraditionellt mjuka sektorerna som vård, omsorg ochutbildning. Allt det här är ju viktigt för att näringspo-litiken skall fungera och för att det skall bli ett fullö-digt näringsliv. Man skall kunna bosätta sig långtuppe i och veta att arbetstillfällena är tryggaoch att man kan satsa ordentligt framåt på glesbygden.Hur ser på att man t.ex. inte hargått ned i arbetstid, som vi tycker att man skall göra?Hur skall man kunna halvera arbetslösheten och satsapå en kreativ miljö?Anf. 135 () re-plik:Fru talman! tar upp flera intressanta frå-gor som jag också berörde i mitt inlägg. Jag blir litetbesviken när säger att vi inte har satsatnågonting på utbildning. Utbildningssatsningen är denstörsta den socialdemokratiska regeringen har gjort,med 100 000 platser till vuxenutbildning och 30 000platser till högskolan. Det kommer att bli utbildningöver hela landet, och det tycker jag är väldigt positivt.Sedan är vi ju alla medvetna om att vi har måletatt halvera den öppna arbetslösheten . Dåbetyder naturligtvis alla olika sektorer otroligt myck-et. Jag vet att tjänstesektorn betyder mycket för denkommande arbetsmarknaden. Det är kanske framförallt industrirelaterad tjänstesektor som då måste till,inte bara vård och omsorg.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det stämmer att ni har satsat på hög-skoleutbildning och vuxenutbildning. Men jag vet i min hemkommun håller på att strypa verksam-heten i gymnasieskolan. Det är rena upproret; folkdemonstrerar utanför kommunfullmäktige m.m. Detfungerar inte. I och med att man från centralt håll hardragit åt tumskruvarna har det fått verkningar på lokalnivå. Det är viktigt att bygga nedifrån och upp ochinte börja uppifrån och gå ned.När det gäller lokalt engagemang vill jag också taupp LKU-centren. Det är många som är besvik-na över att vi inte kunnat skjuta till de pengar sombehövdes - ungefär 11 miljoner - till de lokala ko-operativa utvecklingscentren. Jag vet att många soci-aldemokratiska ledamöter är engagerade i den härfrågan. Jag känner till vad som står om landshöv-dingspengar osv., men varför kunde man inte skjutatill det här direkt så att man hade kunnat lösa fråganen gång för alla och bygga LKU i alla län i ?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Precis som påpekar tyckeräven vi socialdemokrater att LKU och dess verksam-het är otroligt viktig. Men jag sade också i mitt in-ledningsanförande att vårt stora uppdrag i regeringsansvarig ställning har varit att sanerastatsbudgeten och statens finanser. Det har naturligt-vis gjort att vi har vägt de olika anslagen mot varand-ra.Jag har dock stor förhoppning om att det kommerin många bra projekt från de olika länen och lands-hövdingarna och att vi den vägen kan få i gång ytter-ligare verksamhet inom kooperationen.Anf. 138 () replik:Fru talman! Vi har efter snart två och ett halvt årmed socialdemokratisk regering massarbetslöshet ilandet. Vi behöver fler företag. Vi behöver företagsom kan, vågar och vill växa. Socialdemokraterna ochBirgitta pratar väl om företagen, men hargenomfört ett otal regler, bestämmelser och beslutsom har försämrat möjligheterna för företagen attanställa.Vi lever i en ny tid, säger , ochdet gör vi. Jag vill påstå att vi inte bara är på tröskelnutan mitt i . Och i passar inte degamla socialdemokratiska lösningarna med högaskatter som drar undan det som företagarna tjänar.Det passar inte med de krångliga arbetsrättsliga reg-lerna, och det passar inte med det regelsystem somkrånglar till tillvaron för de nya företagen.Vi är på tröskeln, säger . Jagpåstår att vi är mitt inne i en ny tid. Men ta då kon-sekvenserna och gör de förändringar i politiken somär nödvändiga, de förändringar som man kan finna omman läser yttrande nr 1 i näringsutskottets betänkan-de.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! har alltid varit väldigttvärsäker på vad som behöver göras för att få i gångföretagsamheten. är det så att det bildas, precissom jag sade i mitt inledningsanförande, hundra nyaföretag . Det är färre företag som går i kon-kurs. Detta trots, enligt , en socialde-mokratisk politik. Eller är det tack vare? Det voreintressant att få veta detta.Karin Falkmer har alltid backat in ochgör så fortfarande, medan vi socialdemokrater ändå ärpå väg över tröskeln nu.Anf. 140 () replik:Fru talman! Det är mest egenföretagare som intevågar, kan eller vill anställa som startar verksamhet iSverige . Det vi behöver är företag som kananställa, som vågar, kan och vill anställa. Men social-demokraterna har andra lösningar. Man håller på medett miljardprogram, och när man nu har sett att maninte klarar situationen på regeringsnivå lägger manhela problemkomplexet i de stackars landshövdingar-nas knä och tror att de, genom att leta mer eller mind-re seriösa projekt i sina län, skall kunna lösa arbets-löshetsproblemet.Det är inte sådant vi behöver. Vi behöver riktigaföretag, vi behöver släppa loss tjänstesektorn och vibehöver öppna för allt det nya som väller in över ossoch som bromsas av gammal socialdemokratisk poli-tik.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! berömde sig i sitt in-ledningsanförande av hur stabilt och rejält det hadevarit . Jag brukar intevilja backa tillbaka hur långt som helst, därför att jagvill se framtiden, men jag vill ändå påminna KarinFalkmer om att när vi hade en näringsminister somhette Per avsade han sig fullständigt allamöjligheter att bedriva en näringspolitik. Jag vet inteom det är det vi skall ha tillbaka.Karin Falkmer tror att allt blir bra om man sänkeralla skatter och gör förändringar inom arbetsrätten såatt människor blir otrygga och inte tjänar pengar så attde kan konsumera de varor som finns i . Detär en mycket märklig politik.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Ur arbetsmarknadssynpunkt och urnäringspolitisk synvinkel är det inte alldeles enkelt attförklara varför en dubbel beskattning på företagande ijämförelse med enkel beskattning på riskfritt sparandeskulle vara en klok åtgärd. Det är inte särskilt enkeltatt förklara varför en förlängning, faktiskt en dubble-ring, av tiden för arbetsgivarnas ansvar för de anställ-da skulle vara någonting som underlättar för nya ochväxande företag. En arbetsrätt som är som den är ochskattekilar som gör det nästintill omöjligt att startaföretag inom tjänstesektorn är heller inte någontingsom främjar nya och växande företag. Momsinbetal-ningsperioderna och krånglet för den som driver före-tag är inte heller sådana att de underlättar.Det här är kanske litet som skiljer oss åt. Medan vikristdemokrater ser det som angeläget att låta företa-gen få möjlighet att växa själva är socialdemokraternaganska raska - om man nu får ta till bildspråk - attrafsa undan matjorden och i stället tillföra någon formav dålig gödning för att företagen skall växa. Det ärlitet svårt att se landshövdingar, som i och för sig ärhedervärda människor, t.ex. , och , som några formidablatillväxtmotorer ute i landet. Men vi får väl se vadresultatet blir. Jag tror att det fordras mer av offensivanäringspolitiska insatser för att komma till rätta medden förskräckande arbetslösheten.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag håller med omatt det behövs mer offensiva insatser. Därför tyckerjag att det vore väldigt bra om vi kunde få litet offen-siva insatser och förslag från även Kristdemokraternapå det området. Vad jag har sett när jag har läst krist-demokraternas motioner handlar de väldigt mycketom tjänstesektorn, ROT-bidrag och om olika skatte-subventioner. Det är inte med skattesubventioner somvi skall skapa en tjänstesektor. En tjänstesektor måste,enligt mitt sätt att se det hela, skapas på sina egnameriter. Det kan göras genom att människor kännersig trygga i sin vardag.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! har vi som intekänner sig särskilt trygga i sina anställningar, för desaknar jobb över huvud taget. Den socialdemokratiskapolitiken säger uppenbarligen att det är bättre att hållafast vid högskattepolitiken och starka, höga, kraftigaskattekilar än att människor erbjuds arbete.Jag har några konkreta förslag som jag har dragitnu : Hur kan det anses vara rimligt att hadubbelt så hög beskattning på företagande och inves-teringar i företag som på riskfritt sparande? Hur kanden nuvarande arbetsrätten anses vara någonting somgagnar de små företagen? Hur kan tjänstesektorn ochdess starka skattekilar sägas vara befrämjande för nyaarbeten? Hur kan sjuklöneperioderna och det fördubb-lade ansvaret för arbetsgivarna sägas vara någontingsom främjar detta?Om detta är gamla förslag: Nåväl, låt oss säga det,men genomför dem, så tror jag att jobben kommer.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! tar upp att socialde-mokraterna står för en högskattepolitik. Jag är inteberedd att hålla med om det. Alla de bitar som hardiskuterats kring dubbelbeskattningar, riskkapitalav-drag och allt vad det nu är är föremål för diskussion iandra utskott. Jag vill inte på det sättet skylla ifrånmig. Jag sade också i mitt inledningsanförande attnäringspolitiken självklart handlar om mycket mer änvad vi har i vår egen budget. Både alla andra här i kammaren vet att det kommerförslag som jag hoppas får de positiva effekter som vialla här är överens om behöver komma.Anf. 146 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag fäste mig särskilt vid att BirgittaJohansson talade ganska mycket på temat att vi intevet vilka morgondagens verksamheter är. Det är jujust det. Framför allt är det det att vi som politikerinte vet det. Landshövdingarna vet det inte heller,vet det inte, AMS-chefen vet det inte och nä-ringsministern vet det inte. Det är därför så viktigt attvi får till stånd en annan småföretagarpolitik som göratt vi får mångfalden och att alla idéer får en chans attprövas. Det är ju det som inte kommer till stånd ,därför att det finns ingen tillförsikt och ingen tilltrotill den socialdemokratiska politiken. Vi hade inte fåtten rad sådana här okänsliga förslag av typen förtidamomsinbetalning, arbetsgivarperiodens förlängningosv. om det hade funnits en sådan känslighet och ensådan vetskap om hur det fungerar i det enskilda lillaföretaget.Birgitta hade också en rad positiva siff-ror. Hon nämnde inte hur arbetslöshetssiffran ser ut,naturligtvis det bästa sättet att avläsa facit av en soci-aldemokratisk näringspolitik. Nyföretagandet är fort-farande i internationell jämförelse lågt. Det svårastesteget, vilket var inne på, är att gå fråningen anställd alls till en, och där går det väldigt trögti dag. Vi har också vid en internationell jämförelse fåmindre företag.Birgitta talade väldigt mycket omlandshövdingar och småföretagardelegationer ochALMI, i stället för om fabrikör , köpmanBengtsson och datakonsult . Det är där vårasynsätt skiljer sig åt.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Det är möjligt att våra synsätt skiljersig åt eftersom jag inte pratade om fabrikörernaSvensson och och handlare jag träffar också precis samma människor. Jaghar respekt för dem som är företagare. Jag har ocksårespekt för att regeringen och har lagt fastförslaget om landshövdingepengarna och att vi denvägen skapar möjligheter. De skall söka lösningar tillsammans medföretagare, kommuner och andra intressegrupper ute isina län. Det är regionalt och lokalt som man hittar derätta lösningarna.För övrigt anser jag att Socialdemokraterna intehar satt upp några hinder för företagarnas verksamhet.Alla som vill och kan starta och driva företag har denmöjligheten.Jag vill egentligen inte heller skylla på att vi inter-nationellt har haft en lågkonjunktur, men det går hel-ler inte att förneka det. Den har gjort oss alla litetsårbara.Anf. 148 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Även om Socialdemokraterna inte ha-de satt upp direkta hinder för företagandet - vi hargemensamt räknat upp ett antal sådana i debatten -räcker det inte. Det måste också finnas incitament förenskilda människor att förverkliga sin idé. Det är ettstort steg att ta. Man riskerar sina besparingar. Manfår jobba väldigt hårt. Man får ta fighter både åt detena och det andra hållet - med myndigheter och fack-förening och med anställda - i ständiga försök att fåut sina idéer och förverkliga företaget. Det är de inci-tamenten som också behövs. Företagarna behöverkänna att politikerna i riksdag och regering tycker attdet de gör är bra. Det är därför de också måste kunnatjäna pengar. Vi måste ha ett skattesystem som t.ex.inte innehåller marginalskatter som motverkar företa-gandet. Där har ett sådant hinder.Företag etableras inte av sig själva. Det är inte fö-retaget som etablerar sig, utan det är enkilda männi-skor bakom det. Det är där vi måste få till stånd enannan politik, och det är tydligen det som man nu iAnders programgrupp så smått skall börjafundera på. Vi kan bara hoppas att det ger resultat.Jag minns att vid något tilfälle sa-de att Socialdemokraterna tycker att det är bra medföretag, men att man har svårare med företagarna. Detär där bekymret ligger.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag är beredd att ge i det påstående som han gjorde sist om hur vitidigare har sett på företag och företagare. Det bordeför den skull inte vara fel att vi omprövar och diskute-rar vår verksamhet. De borgerliga partierna kan inteha ensamrätt på kunskapen kring företagen och före-tagaren.Hade vi tidigare inte haft de stora företagen hadevi heller inte haft de små företagen. Det är en utveck-ling som jag tycker är positiv. Vi drar åt samma hållnär det gäller företagarna och företaget.Flera, bl.a. , har ställt mig fråganom det är fult att tjäna pengar. Jag tror att jag har sagtdet i denna kammare tidigare. Jag anser inte att det ärfult att tjäna pengar. Det är tillåtet för företag att tjänapengar. Tjänar företagen pengar betalar de ocksårimliga skatter.Anf. 150 () replik:Fru talman! uppehöll sigmycket runt arbetslösheten i sitt anförande. Hon beto-nade vikten av att halvera den. Jag instämmer i det.Det är viktigt att man får ned arbetslösheten så fortsom möjligt och så mycket som möjligt. Det behövervidtas olika åtgärder på olika områden, och manmåste även söka nya vägar.Ett område som vi har berört i debatten är tjänstesektorn. Jag kan visa ett exempel somkommer från : "Succé förhemjälp på försök" i . Det är förvisso i denkommunala sektorn man drivit detta projekt, men detvisar att det finns en stor marknad inom den privatatjänstesektorn. Det pågår en utredning om detta frånregeringens sida.