prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Bl.a. för attmöjliggöra för kommunerna att genomföra nödvändi-ga satsningar eller åtminstone hejda nedskärningarnainom skolans område har vi kristdemokrater i vårmotion presenterat ett förslag som sammantaget ledertill en förstärkning av kommunsektorn med5,i jämförelse med regeringensproposition.Vi vill också ha en annan fördelning än regeringenav de medel som anslås för vuxenutbildning. Inomden ram som vi föreslår, som alltså är något mindreän regeringens, kommer vi att föreslå en utökning avantalet platser vid folkhögskolor och studieförbund.Komvux, folkhögskolor och studieförbund är tre ut-bildningsformer som kompletterar varandra genom attde lockar till sig elever med litet skilda behov. Folk-högskolor och studieförbund har också visat sig varamycket flexibla i sin organisation och har snabbtlyckats anpassa sig efter nya krav. Alla tre utbild-ningsformerna, alltså komvux, studieförbund ochfolkhögskolor, bör få del av de utökade resurserna.Jag har hört i debatten här att socialdemokra-ter har talat varmt om de här andra utbildningsfor-merna också, och därför hoppas jag att det kan bliförändringar i det föreliggande förslaget.Kristdemokraterna kommer också att inom denram vi förespråkar anvisa medel för att återställabarntillägget i svuxa. Alltför många som hade börjatstudera, framför allt ensamstående mammor, harredan tvingats avbryta sina studier sedan regeringenmed kort varsel drog in barntillägget inför hösttermi-nen 1995. Även om det nya studiestödssystemetkommer att skapa bättre förutsättningar för vuxenstu-derande kommer det att dröja innan det träder i kraft.Vi gör också bedömningen att det också i framtidenkommer att finnas behov av ett extra stöd för demsom har barn när de börjar studera vid vuxen ålder.Om regeringen verkligen menar något med talet omatt utbildningssatsningen framför allt skall gälla vuxnakorttidsutbildade är barntillägget en viktig förutsätt-ning för att den skall lyckas.Jag yrkar bifall till reservation 59.Anf. 200 ()Herr talman! I en uppsatstävling med rubriken"" ger bl.a. följande fram-tidsvision. "Skolreformerna som varit ett enda virr-varr framtill 2007, då regeringen äntligen gav valet till ungdo-mar och föräldrar att bestämma hur de ville ha det. "Herr talman! Framtiden är redan här. Det somAnna hoppades skulle inträffa fattar riksdagennu 1996 flera viktiga beslut om. Kommunerna fårmöjlighet att överlåta ansvar och befogenheter till enlokal styrelse med föräldramajoritet, och vi avskaffarden orättvisa skolpengen för de s.k. friskolorna. Vigör det av övertygelse om att den lokala nivån ärbättre skickad än centralmakten att avgöra hur med-borgarnas skattemedel skall fördelas på olika typer avskolor.Med dagens regeringsförslag, som ju är en upp-följning av vårpropositionen, ger vi också konkretabelägg för att det är med en kompetent och välutbil-dad arbetskraft som vi skall bygga och hävdaoss i en allt hårdare konkurrens med omvärlden. Viavvisar den moderata vägen som innebär konkurrensgenom låga löner, försämrad arbetsrätt och kvalifice-rad utbildning endast åt särskilt utvalda.Den massiva satsningen på vuxenutbildningen ochhögskolan parad med ett robustare studiefinansie-ringssystem är väl ägnad att stärka individernas ställ-ning på arbetsmarknaden som den kommeratt stärka som industri- och välfärdsnation. Ensatsning på utbildning och kompetenshöjning är ingenbelastande kostnad i en statsbudget utan en investe-ring för framtiden.Att kommunerna får huvudansvaret för de utbild-ningssatsningar som är riktade mot arbetslösa ochgrupper som helt eller delvis saknar gymnasiekompe-tens visar också på en intressant politisk skiljelinje. Visocialdemokrater har förtroende för den lokala nivånsaktörer. däremot visar bl.a. genom sittförslag till s.k. nationell skolpeng att det är från Ro-senbad och som hela den svenskautbildningspolitiken skall styras. Kommunerna förlo-rar med den moderata s.k. nationella skolpengen i storutsträckning möjligheten att göra egna prioriteringar,vilket i sin tur leder till en utarmning av den kommu-nala skolan.På det hela taget hävdar sig väl som kun-skapsnation i ett internationellt perspektiv. Flera in-ternationella undersökningar, bl.a. i regi, harpå senare tid understrukit detta faktum. Men visstfinns det brister, och det är dessa brister som bl.a. tarsig uttryck i att alltför många vuxna fortfarande sak-nar ett tredje gymnasieår och att utbildningsnivåninom det privata näringslivet är för låg. Det är därförvi nu gör dessa målmedvetna utbildningssatsningar.Jag vill här särskilt understryka det privata nä-ringslivets ansvar. har försökt underblå-sa en debatt som går ut på att det inte lönar sig attstudera och att vi har svårt att rekrytera utländskaforskare till . Aktuell statistik visar att det ihög grad lönar sig att satsa på utbildning. Färska siff-ror visar också att vi enbart inom disciplinerna teknik,naturvetenskap och medicin hade en nettoinvandringpå över 300 personer med forskarutbildning 1994.För att sedan avliva den kanske sista resten av denmoderata mytbildningen kring forskning och utbild-ning vill jag hänvisa till en nyligen publicerad rapportfrån . Den visar att utländska fors-kare uttrycker besvikelse över arbetsmiljön hos före-tag, t.o.m. hos sådana giganter som , Astraoch . Däremot är de utländska forskarnapositivt överraskade över skatterna som inte är såhöga som de befarat respektive över lönerna som ärhögre än vad man trodde när man fick erbjudande omatt komma hit. Den moderata skattekverulansen iexportförpackning på internet har tydligen inte sattnågra djupare spår i det internationella forskarsamhäl-let. Och väl är väl det.Herr talman! Slutligen vill jag ställa några frågortill företrädare i debatten, vi diskuterade högskole-frågor i denna kammare, bl.a. satsningen på mindreoch medelstora högskolor, avvisade i sinpartimotion bl.a. tanken på en ny högskola i kallade detta för en stympning av Lunds uni-versitet. Den moderata företrädaren i Malmökommit-tén, , lämnade utredningen efter att hareserverat sig mot beslutet. har er-satts av i kommittén som den 1 augustiskall redovisa sitt slutbetänkande.Jag vill därför fråga: Står bakom be-slutet att skall få en ny högskola och bakomden satsning på i första hand 3 000 platser som skalltillföras denna högskola ?Anser fortfarande att satsningar på demindre och medelstora högskolorna kan leda till enkvalitetssänkning? Eller är de nu beredda att accepteradet kraftigt utökade platsantal för mindre och medel-stora högskolor som föreslås i dagens proposition,som alltså är en uppföljning av vårpropositionen?Anf. 201 () replikHerr talman! Om vill ha enfriskoledebatt skall han få det. Jag förstår att BengtSilfverstrand är nöjd och att han gläder sig på föräld-rars och barns bekostnad.TEMO opinion gjorde en undersökning avhur inställningen till friskolor är i . Den visaratt en mycket stor majoritet speciellt i de åldersgrup-per som har barn i skolåldern är positivt inställd ochvill se en utveckling av de fristående skolorna. Allerfarenhet visar att villkoren drastiskt förändras tilldet sämre när man lägger fast en miniminivå för denekonomiska ersättningen till de fristående skolorna.Ändå talar om den orättvisa skol-pengen och gläder sig åt att den är avskaffad.Varför läggs hela vuxenutbildningssatsningen påkomvux, och inte också på folkhögskolor och studie-förbund? Jag undrar om socialdemokraterna inte hartillräckligt stort förtroende för de utbildningsanord-narna. De förslag om indragningar från framför alltfolkhögskolorna som vi i utbildningsutskottet lyck-ades stoppa kan ju tyda på det. Varförläggs hela den nya satsningen på komvux?Anf. 202 ()replikHerr talman! För det första avskaffas de friståendeskolorna inte genom detta nya beslut. Vi myndigför-klarar däremot kommunerna. De lokala aktörerna bästa överblicken. Man är betydligt bättre skickadi Skråmyllehuk att avgöra hur resurserna där skallfördelas på olika skolor än vad vi är i riks-dag. Vi ställer de övergripande resurserna till förfo-gande. Sedan avgör man lokalt hur man skall fördeladem. Detta beslut innebär att fristående skolor kom-mer att behandlas på exakt samma villkor som dekommunala skolorna.Jag skall svara mycket rakt på när det gäller komvux kontra studieförbundenoch folkhögskolorna. Genom dagens propositionbereds kommunerna möjligheter att antingen i egenregi via komvux eller genom att utnyttja andra ut-bildningsanordnare - de praktiska erfarenheterna visaratt det är bra i många sammanhang, inte minst när detgäller att ge den enskilde ett bättre självförtroende -avhjälpa de brister i grundutbildningen som finns. Jagdelar uppfattning att de är ett pro-blem. Öppenheten och den ökade flexibiliteten i re-geringsförslaget ger möjligheter till en sundare ochefter förhållandena bättre lämpad fördelning mellankomvux, folkhögskolor och studieförbund.Anf. 203 () replikHerr talman! All erfarenhet, både internationelloch svensk, visar som jag sade att det behövs en fast-ställd miniminivå för att de fristående skolorna skallutvecklas. Det kommer att visa sig, så egentligenbehöver vi inte käbbla så mycket om det.Vi kan jämföra med . Där är det kommu-nerna som avgör vilka skolor som skall få bidrag. Därfinns det 30 friskolor. I har man ett systemsom liknar det vi har haft . Där finnsdet några hundra fristående skolor, och ungefär 10 %av eleverna går i dem.Det kommer att visa sig, . Vikommer att stå här och se resultatet.Vi är överens när det gäller vuxenutbildningen.Jag hoppas också att kommunerna kommer att fördelaresurserna även till de andra utbildningsanordnarna.De har litet annan inriktning. Jag tror att många sominte har studerat på länge behöver komma till en folk-högskola eller börja vid ett över tröskeln, som faktiskt är ganska hög närman inte har studerat på . Vi kommer att i vårmotion fördela en viss summa till dessa utbild-ningsanordnare och ange det. Vi tror att det är viktigtatt göra det.Anf. 204 ()replikHerr talman! Vi kan konstatera att utbildnings-standarden är ganska jämn och bra och på en hög nivåi de kommunala skolorna. Den är mycket ojämn i defristående skolorna. Det innebär att de finns ur kvali-tetssynpunkt synnerligen bra fristående skolor, mendet finns också dåliga sådana.Undersökningar visar bl.a. att det är ganska illabeställt med behörigheten hos lärarna. Den senasteundersökning av den typen som har redovisats visaratt av lärarna var obehöriga. Det måste väl ändåbekymra vänner av kvalitet. Den förenade oppositio-nen uttalar i praktiskt taget varje mening att detta ärett bekymmer.Det finns två fundamentalt viktiga frågor i det nyaförslaget. Man skall ha möjlighet att få en bättrekommunal överblick över samtliga skolor, och manskall också granska fristående skolor på ett annat sättän vad man har gjort. Ytterst handlar det om -det är svaret på fråga - att friståendeskolor skall få bidrag efter sitt utbildningsåtagande påsamma grund och på samma villkor som de kommu-nala skolorna.Vi är överens när det gäller fördelningen efterförutsättningarna ute i den praktiska verkligheten ikommunerna mellan komvux, folkhögskola och studi-eförbunden. Jag har precis samma uppfattning. Folk-högskolor och studieförbund är synnerligen väl läm-pade att ta hand om många av de människor som nuäntligen skall få chansen att förkovra sig.Anf. 205 () replikHerr talman! Det var intressant att lyssna på BengtSilfverstrand. Han sade många vackra och fina ord.Han frågade bl.a. om vi inte litar på den lokala nivån.Det gör vi inte riktigt, . I vissakommuner finns det partibröder till som agerar på exakt det sätt som han har uttalati debatten om synen på friskolorna. Det är det somskrämmer oss litet grand. I annat fall hade vi kanskehaft en öppnare inställning i denna fråga. Jag kan vidlämpliga tillfällen citera vad harsagt i denna debatt, men jag tror inte att jag nu skallupprepa det för kammaren.Han talade också litet grand om att det trots alltfinns brister i utbildningssystemet. Det tyckte jag varvälgörande att höra. Jag tror att vi är överens om attmycket är kvar att göra och att mycket kan förbättras.Framför allt gäller det på forskningssidan. Vi ser frånmoderat håll med stor oro på de attacker mot de olikaforskningsstiftelserna som tydligen förbereds idepartementet.Sedan tog upp en fråga vadgäller den utredning om en Malmöhögskola som vigemensamt sitter i. Eftersom det fortfarande i varjefall är ett sammanträde kvar innan vi får se slutpro-dukten tycker jag att och jag kanvänta med den debatten tills vi ser det färdiga resulta-tet av utredningen.I övrigt vill jag säga att satsningen på de mindreoch medelstora skolorna i och för sig kan vara alldelesypperlig. Men att det skulle kunna ske i den omfatt-ning som regeringens företrädare har sagt i dagensdebatt utan att det innebär kvalitetssänkningar är förmig fullständigt obegripligt. Så stora satsningar haraldrig tidigare i något fall kunnat ske utan att det harlett till påtagliga bekymmer med kvaliteten.Det är svårt att skaffa lärare. Det är svårt att skaffalokaler. Framför allt kommer man att få in unga läraresom börjar undervisa på ett tidigt stadium och sedanstannar kvar i systemet. Låt oss se litet öppnare pådetta. Låt oss arbeta för att genomströmningen skallöka i stället för att det skall ske en stor ökning avantalet elever.Anf. 206 ()replikHerr talman! får gärna citera vad jaghar sagt om friskolor, för jag står för vartenda ord. Jaghar för inte så länge sedan blivit utnämnd till social-demokraternas friskoleideolog av det jag förmodar ärRune Rydéns liv- och husorgan - Svenska Dagbladet.Det är däremot en grov överdrift.När det gäller forskningsfinansieringen och ansla-gen vill jag säga att det svenska forskarsamhällettillförs ökade resurser . Bekymret är att visom medborgarnas demokratiskt valda företrädarebara har överblick över delar av systemet. Genom debeslut som är fattade har man frånhänt de svenskamedborgarna offentlig insyn vad gäller stora delar avforskningsresurserna. Man har också frånhänt oss somvalda företrädare möjligheten att förfoga över samtli-ga resurser och fördela dem på ett lämpligt sätt.Vi attackerar inte forskningsstiftelserna. Jag avslö-jar ingen hemlighet om jag säger att bl.a. jag själv församtal med forskningsstiftelser för att försöka åstad-komma en smidig övergångslösning när regeringen nukommer att lägga fram ett förslag som innebär attockså forskningsstiftelserna skall behandlas på sammavillkor som övriga delar av forskarsamhället. Det ären rimlig inställning.Men jag kan säga en sak. Denna dialog och dennakonstruktiva lösning försvåras ju av den typ av dy-namitagitation som företrädare för , medPer i spetsen, bedriver. Den löser inga pro-blem. Jag kan lämna ett mycket tydligt svar vad gällerde påståenden som har riktats både från Per Unckeloch den förre statssekreteraren i Utbildningsdeparte-mentet om forskningsstiftelserna. Naturligtvis kom-mer inga av de forskningsprojekt som pågår att upplö-sas genom den förändring som äger rum till hösten.Anf. 207 () replikHerr talman! Jag vill bara säga till att det är bra att han står för det som han harsagt i friskoledebatten. Detta oroar oss mycket, och vikommer dessvärre ihåg det.Vad gäller forskarsamhället och de olika forsk-ningsstiftelserna anser vi från moderat håll att det äralldeles ypperligt att vi har fått ett antal stiftelser. Dekan öka pluralismen och mångfalden i forskarsamhäl-let. Det är nämligen inte bra om det likriktas från ettenda håll. Ingen kan egentligen styra forskningen påett effektivt sätt, utan mångfalden är en kvalitetssäk-ring i sig själv.Jag skulle vilja ställa en direkt fråga till . Han kritiserar dessa stiftelser. Hur ser hanpå det förslag som har framförts när det gäller Stiftel-sen för strategisk forskning? Det handlar om att stif-telsens styrelse skall utses på ett annat sätt än vad somhar föreslagits tidigare, nämligen genom IVA:s ochKVA:s försorg. Är det en väg som kan tänka sig för att man skall kunna åstad-komma det inflytande som han är ute efter? Jag anseri och för sig att man inte behöver ha ett inflytande pådet sättet. Det skulle vara intressant att höra vadBengt Silfverstrand har för uppfattning på det härområdet.I övrigt noterade jag att intesvarade på frågan om den kvalitetsänkning som inträf-far om det blir en så våldsam ökning på de mindre ochmedelstora högskolorna.Anf. 208 ()replikHerr talman! Om det oroar att jag villatt fristående skolor och kommunala skolor skall halikvärdiga villkor när det gäller bl.a. anslag får detstår för räkning. Det bekymrar inte migsärskilt mycket.Det är viktigt att vi ser till att det blir en förbätt-ring vad gäller behörigheten hos lärarna i de friståen-de skolorna. Jag tar naturligtvis avstånd från de över-drifter och de fundamentalistiska inslag som finns hosmånga friskolor, bl.a. i Livets Ords skolor. Det ärviktigt att genom sin tillsyn och utvärde-ring rättar till de bristerna. Annars skall den typen avskolor definitivt inte förses med statsmedel.Jag kan svara på frågan om det förslag som harkommit från . Jaghar diskuterat just det förslaget med ledningen. Jagkan konstatera att förslaget är ett steg i rätt riktning.Slutligen skall jag besvara frågor.Jag konstaterar att detta är oerhört viktigt. var själv så sent som för någon vecka sedan med ien mycket seriös diskussion i . Vikonstaterade att kvalitetskraven skall hållas oförändrathöga. Därför har man detta upplägg. Man lägger ut ettantal platser . Sedan gör man enliten paus och så lägger man ut en ny omgång.Det görs verkligen en mjukstart när det gäller dennya högskolan i . Det blir en försiktig inled-ning just för att den kraftiga ökningen inte fårske på bekostnad av kvaliteten.Anf. 209 ()Herr talman! Det här är en debatt som på mångasätt har handlat om hur vi skall kunna lyfta Sverigeupp ur den stora arbetslösheten.Det sägs ofta att utbildning är den stora möjlighe-ten. Frågan är varför. Jag såg en studie som OECDgjorde . Den visade att det tillkommer10 % arbetstillfällen som kräver högre kvalifikationer.Varje år försvinner lika många enklare jobb, som intekräver så hög utbildning. Det stora problemet är alltsåinte att det blir färre jobb utan att det bara tillkommer2-3 % personer med ny utbildning . Det finnsalltså för få som har den utbildning som krävs för denya jobb som skapas.Då står vi i ett mycket viktigt vägval. Antingensatsar vi på mer utbildning för lågutbildade eller påfler jobb för lågavlönade. Om vi germänniskorna tillräckligt mycket utbildning kommerde att kunna få arbete. Men om vi ger upp och intesatsar på utbildning gäller i stället de lågavlönadejobben, den ganska dystra framtiden och den ganskadåliga spiralen nedåt. Därför är det så viktigt med ettlärande hela livet. Det är tanken bakom den oerhörtstora utbildningssatsning som den socialdemokratiskaregeringen och gemensamt satsar på attgenomföra.Av de som går ut går vi-dare till gymnasiet. Så är det för ungdomar . Menmellan 1,7 och 2,4 miljoner människor - det är litetsvårt att beräkna - ute i arbetslivet saknar enfullständig gymnasieutbildning i kärnämnena svenska,engelska och matematik. Det är självklart att detmånga gånger är dessa människor som har svårt att fåde nya jobben. Därför satsar vi nu hårt på att lyftadem i den stora satsning på vuxenutbildning som vigör.Jag håller med om det som sadealldeles , men jag vill tillägga att det ingår i detsom vi har sagt att 10 000 platser fördelas till folkhög-skolorna. Det sägs uttryckligen att det också skallfördelas pengar till studieförbunden. Dessutom finnsen satsning på lärlingsutbildning med. Mer bör ske, och det skall ske lokalt ute ikommunerna.Den andra stora biten handlar om att vi måste fåett lärande i hela landet. Därför genomför vi nu denstora högskolesatsningen över hela landet. Vi vet attSverige har för få högskoleutbildade, framför allt inäringslivet och i industrin. Och vi har för få forskar-utbildade. Därför görs den här satsningen. Det skallbli 30 000 nya permanenta platser. Ingen har någonsinförsökt att dölja att en del av dessa ersätter tillfälligaplatser. Tre fjärdedelar av platserna hamnar ute i demindre och medelstora högskolorna. Det är denstörsta ökning som någonsin har skett i de skolorna.Varför är det så? Jo, jag tror att alla som har följt vadsom har hänt och som har rest runt till dessa högsko-lor, som vi har gjort från sida, har möttdet oerhörda engagemang som man arbetar med. Deforskarutbildade och disputerade lärarna ökar i antal.Man bildar forskargrupper. Man lägger ned en iver påatt förbereda sig för att ta emot denna ökning utan förlorar någonting vad gäller kvaliteten.Detta säger jag också direkt till somoroade sig. Underskatta inte de mindre högskolornasvilja att förbereda sig! Också de inser att de kommeratt granskas. De förstår inte minst hur många debatterRune är beredd att föra om det är så att de intelyckas. Självfallet förbereder de sig för denna kvali-tetsinriktning. Därför är det så viktigt med fastaforskningsresurser. Vi har i den här propositionenfått igenom att det skall bli sådana vid samtliga lärosä-ten. Detta har tyvärr år motarbe-tat. Det är en oerhört viktig kvalitetssatsning som nuäntligen blir av.Framför allt vet vi nu att det behövs många hög-skoleutbildade ute i näringslivet och i industrin. Hurkan då säga nej till en så kraftig ökningav antalet platser?Alla som har talat här om utbildning har förten friskoledebatt. Jag lyssnade på den. Jag tänkte intesäga så mycket om den. Jag vill bara ta upp något. Jaghörde att sade att den orättvisaskolpengen äntligen blir avskaffad. Då tänkte jag imitt stilla sinne att röstade för justden skolpengen . Jag tycker att det varett bra beslut som vi fattade kring det som så felaktigtkallas skolpeng, men det hade varit bra om vi hadestått kvar vid den uppgörelse vi då träffade.Sedan vill jag ställa en fråga till , somåterigen talade om den nationella skolpengen. Dettaåterkom i den partimotion väckte i går.Moderaterna väckte en motion tillsammansmed kds och . Vi slåss nu hårt för att se tillatt kommunerna skall garantera bidrag till de friståen-de skolorna. Kan garantera att detta blirModeraternas linje om det blir ett majoritetsskifteefter nästa val?Anf. 210 () replikHerr talman! Jag märkte hos enviss ödmjukhet inför den satsning som regeringenföreslår för de mindre och medelstora högskolorna,och jag tycker att det var klädsamt. Det är inte så attvi missunnar dessa högskolor att få fler utbildnings-platser, utan det handlar om en djupt känd oro för attdetta kommer att leda till tekniska problem.Jag var själv med om den stora expansionen på destora universiteten . Redan efter det att jagtagit tre betyg i ett ämne plockades jag upp som lära-re. Praktiskt taget hela lärarkåren på den institutionenblev sedan kvar i undervisningen och har blivit litetgrand av proppar i systemet. Det finns en väldigt storrisk att exakt samma fenomen kommer att upprepasen gång till. De här små högskolorna - som vi nubenämner mindre och medelstora - har sammastuderandeantal som de stora universiteten hade närden förra expansionen som jag talade om inträffade.Lunds universitet hade när jag började 7 000 studen-ter. Det är vad flera av de här skolorna har i dagsläget.Det är detta som oroar mig och som gör att vi frånmoderat håll har sagt att vi kanske mer skulle titta påkvalitetsaspekter, mer titta på möjligheten att ökagenomströmningen - detta är kanskeväl så viktigt som antalet platser vid en viss högskola,och det innebär att vi får fler utexaminerade.Anf. 211 () re-plikHerr talman! Det är bra att inte alltid vara så oer-hört kaxig. Däremot anser jag att det skulle vara felatt begränsa sig till att bara prata problem. Självklartkommer det att finnas problem, men vi måste ocksåvisa att vi är beredda att satsa för att lösa de proble-men, och det är det vi har gjort nu.Just det exempel väljer visar ju ocksåatt det alltid finns tider när man har sagt: Nej, inrättainte nya högskolor, starta inte nya, låt dem inte växa,låta inte fler av dem bli universitet. Men allt det harvisat sig fel. har sådana satsningargjorts, och det har visat sig vara rätt.