prot · GK0932 · 1996-11-22 00:00:00 — Vi vill från centerhåll att varje kommun skallutarbeta lokala trygghetsplaner som kan minskabrottsligheten och öka tryggheten och säkerheten förde enskilda.De rättsvårdande myndigheterna spelar en mycketviktig roll i kampen mot brottsligheten. Polisens arbe-te är av stor betydelse. Den förändring mot mer pro-blemorienterat arbete som sker välkomnar vi. Vivill att närpolisverksamheten skall utvecklas ytterliga-re. Det krävs ett effektivt domstolsväsende och enhuman kriminalvård med satsning på rehabiliteringför att minska återfallsbrottsligheten.Centern kämpar för ett decentraliserat rättsväsen-de. Vi oroar oss väldigt mycket för den centraliseringsom nu pågår inom rättsväsendets område.Vi bekämpade centraliseringen av åklagarmyndig-heterna. finns det förslag på en ytterligare centra-lisering på kronofogdemyndigheterna. I fråga omdetta kräver vi i första hand ett moratorium för skall se på helhetssynen innan man går in ochsom nu diskuterar en minskning innan utredningen ärklar på området.Flera har berört . Vi sägerredan nu ifrån att vi inte vill ha en nedläggning av demindre tingsrätterna. Vi menar att det inte innebärnågon besparing på detta område.När det gäller behovet av poliser brukar vi fast-ställa antalet beroende på vilken ekonomi vi har. Detenda som vi säkert vet är att oavsett hur många poliservi har kan enbart detta aldrig vara lösningen i frågaom kampen mot brotten, utan det som krävs är att allatar sitt ansvar och tar del i det förebyggande arbetet. Idetta arbete har naturligtvis också polisen ett ansvar.Det som vi också ser nu är att brottsligheten ärinternationell och att vi genom internationellt samar-bete gemensamt kan bekämpa den stora grova eko-nomiska brottsligheten, terrorismen och narkoti-kabrottsligheten.I fråga om domstolarna vill jag säga att såvitt vihar kunnat se är det nu färre inställda huvudförhand-lingar vid de mindre tingsrätterna, vilket skulle talaför att det är dem som vi skall värna om i första hand.Vi vill bevara dessa mindre enheter, och vi tycker attdet är så oerhört viktigt för den lokala förankringen.Vi ser också att det finns ökade resekostnader ochökade kostnader för inställda förhandlingar. Det ärdärför av största vikt att alla ifrågasätter de bespa-ringar som skulle ske om man lägger ned de mindretingsrätterna.När det gäller kriminalvården ser vi nu att sats-ningarna i första hand görs på de alternativa påfölj-derna. Det är något som vi från sida harkämpat . Vi ser också att det innebär attvi inte behöver så många fängelseplatser, att det finnsbesparingar att göra i kriminalvården och att det lig-ger i alla intresse att fortsätta utveckla de alternativapåföljderna.Med det anförda vill jag yrka bifall till majorite-tens förslag till utgiftsramar under utgiftsområde 4.Anf. 124 ():Fru talman! har samtliga företrädare för departier som ställer sig bakom regeringens förslag tillneddragningar utövat någon form av besvärjelsecere-moni. Jag kan inte uppfatta det på något annat sätt.Det talas på olika sätt om att vi måste se kriminalpo-litiken i ett helhetsperspektiv. Sedan är det vackra ordom att vi skall nå detta helhetsperspektiv. Socialdemokraterna har pläderat för dettaunder hela efterkrigstiden, men det har inte fungerat,eftersom det har skett en successiv ökning av krimi-naliteten med undantag för de tre borgerliga åren1991-1994. Men sedan har den ökat igen. Nej, vackraord är inte det som ger människor trygghet, utan detär verkliga åtgärder som ger trygghet.Hur verkligheten ser ut, den verklighet som desom står bakom besparingarna tydligen inte har sett,kan man läsa i gårdagens . Där be-skriver man den krisartade situationen bl.a. på åkla-garmyndigheten i . Man talar om att bara ihögen av strafförelägganden ligger drygt 2 000 ären-den som borde ha skrivits ut. Man talar om att runt1 000 personer väntar på besked avolika slag. Man säger tydligt att det beror på en kraf-tig neddragning. Plötsligt skulle av kansliperso-nalen sägas upp. En kammaråklagare säger att detbara är att be till de högre makterna att det inte liggernågot brännande hett i de högar av inkomna ärendensom man inte hinner gå igenom.Detta är verkligheten, och den borde de som stårbakom besparingarna titta litet närmare på. Är det dentryggheten som svenska folket skall ha?Anf. 125 ():Fru talman! Vi är överens om att den bästa vägennaturligtvis är att man förebygger brott. Det är ocksåviktigt att ha en helhetssyn. Man måste då kommaihåg att alla måste dra sitt strå till stacken för attminska brottsligheten. Det gör man naturligtvis ge-nom att se till att barnen får en bra uppväxt, att ung-domarna utvecklas på rätt sätt, att familjerna får sinchans och att det verkligen blir jobb. Man kan ocksåbygga bort brott på olika sätt. Men för att varje män-niska skall få en vettig chans till en god självkänslaoch för att det skall finnas tilltro till samhället måsteallt detta fungera. Det måste också finnas en funge-rande sjukvård. Socialförsäkringssystemet måsteförändras, så att människor inte alltid känner att dekommer till korta mot samhället.På olika sätt har emellertid den socialdemokratis-ka majoriteten föreslagit besparingar som gör att vi iFolkpartiet frågar: Har ni egentligen gjort de kon-sekvensanalyser som borde göras? Hur är det medhelhetssynen? Se t.ex. på indragningen av tingsrätter-na. I fråga om detta borde man ju först ha tagit ställ-ning till vad de skall göra, vilket ansvar och vilkenuppgiftsfördelning de skall ha och därefter bestämmahur det skall bli. Har man egentligen sett på kostnad-seffekterna av dessa förändringar? Erfarenheten visarnämligen att det kostar att göra på detta sätt, och detkostar mer än vad man har tänkt sig. Det enda manvet är att initialkostnaderna blir stora. Och om densocialdemokratiska regeringen vill ha en besparingunder är detta inte ett bra förslag,eftersom det tar innan man kommer in iordnade förhållanden.Jag vill också fråga: Hur tänker Socialdemokra-terna leva upp till krav när detgäller förändringar av rättshjälpen? I Europakonven-tionen sägs det att staten skall ha det finansiella an-svaret för medborgarnas rättshjälp. Hur tänker Soci-aldemokraterna klara det med denna förändring?Anf. 126 ():Fru talman! När man ser på ökningen av kriminali-teten, trots helhetssynen, och att det har varit en ök-ning , måste man också sepå vilken typ av samhälle vi har och vilken typ avbrott som begås. Ju större prylsamhälle man har, destofler brott begås.Det sker nu en ökad belastning hos åklagarna ochpolisen, vilket och säger,och det talas om människors trygghet. Jag önskarockså att hade haft obegränsat medpengar, så att man hade kunnat sätta in resurser i dag.Men man måste ändå göra en avvägning. Man ser vadsom händer ute i kommunerna när det sker nedskär-ningar. Man ser att just de unga människor som ärmest benägna att begå brott är de som man sparar på.Antalet utslagna och hemlösa ökar, och dessa männi-skor måste begå brott för att överleva. Då löser maninte dessa problem genom att ge åklagare eller polismer medel. är det insatser som mer hand-lar om samhällsutvecklingen och den sociala välfär-den som måste till för att stoppa den brottsutvecklingsom sker.När det gäller närpolisverksamheten, vilken ärotroligt viktig och måste vidareutvecklas, måste manockså inom polisen se om det verkligen är nya ochdyra lokaler som man behöver i stället för att satsapengarna på att ha personal anställd.Anf. 127 (mp):Fru talman! Till , som angrep departier som inte yrkade på ännu mer medel till deträttsliga området, vill jag bara säga att man kan vändapå detta. Om det inte hade förekommit en förebyg-gande social politik, som vi väl ändå kan säga att vihar haft, hur skulle brottsstatistiken då ha sett ut?Vi kan ju se hur det ser ut i och Storbritanni-en. Där har man börjat bygga upp murar runt väleta-blerade människors områden, därför att brottsutveck-lingen är sådan att de som har råd skyddar sig och deandra får leva utanför med stor kriminalitet ochmånga brott. Det är ju inte på det sättet som vi vill hadet, så visst hänger det ihop. Men det måste finnas enskälig balans i det hela.Jag vänder mig nu till . Det gäl-ler Schengen. Detta problemområde står mig nära. ÄrSchengensamarbetet värt de pengar som vi nu upp-täckt att det kostar? eller senare tar EU det ste-get. Det ingår ju där. När det nu talas om att sanerastatens finanser och när vi i verkligen ärberett att hjälpa till, skall vi då ta på oss ökade kost-nader som drabbar rättsväsendet? Är det värt detta?Man pratar om värdet av fri rörlighet som den vi haft iNorden. Ja, en sådan har vi haft. Men vi har inte be-hövt bygga upp ett så gigantiskt kontrollsamhälle,utan vi har haft ett ordinärt polissamarbete. Jag förstårinte att man kan ge sig in i detta projekt när våra fi-nanser ser ut som de gör.Anf. 128 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! , när det görs stora neddragning-ar inte minst inom vården och omsorgen i kommuner-na, används ofta argumentet att det handlar om ned-dragningar med bibehållen kvalitet. Samma argumentframskymtar i utskottsmajoritetens text - det skall intebli försämrad kvalitet. Jag tror inte på sådana resone-mang.Majoriteten i justitieutskottet säger i sin skrivningatt den ekonomiska brottsligheten är ett prioriteratområde. Det tycker jag är mycket bra. Vi kristdemo-krater har länge förordat en särskild ekobrottsmyn-dighet. Vi tycker att den bör vara utformad som detstår i regeringens ekobrottsutredning, Ds 1996:1.Detta innebär att ekobrottsorganisationen frånpolis- och åklagarväsendet och att den blir en själv-ständig organisation direkt under regeringen, på sam-ma sätt som man organiserat detta i ochNorge.Uppbyggnaden av verksamheten vid den härekobrottsmyndigheten måste få de resurser som krävs,men resurser skall inte tas från övriga verksamheterinom rättsväsendet. Det skulle vara intressant att hörahur Socialdemokraterna ser på den frågan. Anser nialltså att den här riksenheten mot ekonomisk brotts-lighet kan införas utan att resurser tas från övrigaverksamheter?Anf. 129 ():Fru talman! Jag tar den sista frågan först. Detär klart att den nya ekobrottsmyndigheten måste haresurser. är avsatta under anslag för ökade kontrollinsatser. av de pengarna måste naturligtvis användas tilluppbyggandet av ekobrottsmyndigheten.Av inlägg förstår jag nu att Mode-raterna avvisar helhetsperspektivet. Det är anmärk-ningsvärt att här i kammaren höra det. I länder därman inte har bedrivit välfärdspolitik, där man inte harmånat om de svaga grupperna, är brottsligheten defacto högre än vad som gäller i . Framför alltär den grova våldbrottsligheten betydligt högre. Detfinns ett mycket klart samband mellan hur ett samhäl-le är uppbyggt och brottslighetens utveckling.Jag tycker att det är något magstarkt, för att intesäga genant, att använda brottsutvecklingen under1995 som ett argument för att den socialdemokratiskakriminalpolitiken skulle vara misslyckad. Jag kannämna - utan att använda detta som ett argument - attvåldsbrottsligheten ökade mycket kraftigt under dentid då var justitieminister. Jag beskyllerinte kriminalpolitik för att vara orsakentill att antalet våldtäkter ökademed 500. Det är för enkelt och vulgärt att föra debat-ten på det sättet.Fru talman! Som svar till alla dem som frågat omdomstolsorganisationen vill jag säga följande. är ännu inte klar med sitt arbete.Därför är det för tidigt att nu föra en debatt om denframtida domstolsorganisationen. Låt oss avvakta detbetänkande som arbetar med föratt därefter föra den diskussionen!Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill betona en, som vi ser saken,inkonsekvens i tankegångarna på rättsväsendets om-råde. Vi anser att man där handlar på ett riktigt sättnär det gäller polisens arbete och polisens sätt attarbeta samt hur man fördelar resurser och låter poli-serna jobba som närpoliser ute. Det är ett decentrali-serat arbetssätt. Men en majoritet i harsedan beslutat att i stället centralisera t.ex. åklagarnasarbete. Därmed bryter man sönder det fantastiskt finasamarbete som vi i menar är nödvändigtmellan polis och åklagare. Jag skulle vilja att manmycket nära följde upp hur det här arbetet blev.Jag har fått brev och samtal från åklagare sombetonar att man nu "ligger på vägarna och kör". Olikaåklagare får olika nya mål. Det samarbete som mantidigare hade med poliser som man kände på en vissort är nu förstört eller försämrat. Därför betonar vivikten av ett moratorium när det gäller ytterligarecentraliseringar på rättsväsendets område, där vi harvåra krav beträffande kronofogdemyndigheterna. Jagförstår när han säger: Visst, detfinns en domstolsutredning, vars arbete vi senare skalldebattera.Anledningen till att vi tar upp frågan hängersamman med möjligheterna att genom den här debat-ten, och alla andra debatter, påtala att detta är någotsom vi inte tycker om. Vi vill inte ha ytterligare cent-ralisering på detta område.Anf. 131 ():Fru talman! Det är intressant att lyssna på IngbrittIrhammar när hon talar om behovet av decentralise-ring. Vi är helt överens i den frågan. Men IngbrittIrhammar och står ju helt och fullt bak-om de socialdemokratiska besparingarna på rättsvä-sendets område, och därför kan jag icke ta detta reso-nemang på allvar.Lars-Erik , vill man missförstå något, dågör man det! Är nöjd med den s-dominerade kriminalpolitiken och dess resultat underefterkrigstiden?Socialdemokraterna har som utgångspunkt för sinkriminalpolitik något som låter väldigt bra: frihet,jämlikhet och solidaritet. Tydligen skall det ge enförklaring till förslagen om de omfattande nedlägg-ningarna. Om det är utgångspunkten för kriminalpoli-tiken är det inte så konstigt att man inte kan accepteraatt en del inte har frihet utan sätts i fängelse. Då gällerdet naturligtvis att ha så få fängelser som möjligt.Fram till , från det att vi bör-jade sammanträda, har över 1 000 människor anmältbegångna brott. Hur kommer dessa 1 000 männniskoratt bli bemötta? Vilka möjligheter finns det, medtanke på de omfattande besparingarna, att få dessabrott utredda? Vilken trygghet kommer de här männi-skorna att kunna känna , med tanke på deomfattande besparingarna? Det är detta som är avgö-rande för den moderata kriminalpolitiken.Anf. 132 ():Fru talman! Vi i vill understryka vik-ten av att människor verkligen känner tilltro till sam-hället. Tyvärr är människors tilltro till samhälletmycket mindre än den var i går. Det är nu vibestämmer hur det skall vara med tilltrontill samhället. Där är rättsväsendet en viktig pusselbitbland många andra viktiga pusselbitar. För att vi skallfå den tilltro som vi så väl behöver krävs det båderättssäkerhet och rättstrygghet.Flera av de besparingsförslag som den socialde-mokratiska regeringen har lagt fram är tyvärr sådanaatt de undergräver i stället för förstärker rättssäkerhe-ten.Socialdemokraterna glömmer de svaga och utsat-ta. Var finns solidariteten med dessa människor? Ochvar finns solidariteten med de konventioner som viskrivit på, exempelvis ?Anf. 133 ():Fru talman! När det gäller kriminalvården och be-sparingarna inom denna är det ett resultat att vi kom-mer att införa andra påföljder, som inte är frihetsbe-rövande. Tittar man historiskt på fängelset som insti-tution, och detta gäller över hela världen, ser man attfängelsestraffet i sig har en tendens att alstra återfalls-förbrytare.Har man suttit i fängelse mer än en gång ökar ris-ken för återfall gång på gång. Därför är det oerhörtviktigt också för det framtida samhället att titta påvilka metoder, vilka lösningar vi kan hitta i stället förfängelse som ger så dåligt resultat. Det kommet att hastor betydelse för hur mycket resurser vi kommer attha i rättsväsendet i framtiden.Jag delar ilska och förundran över depengar som skall tas från polisen till Schegensamarbe-tet, som vi ännu inte har fattat något beslut om. Dethar varit ett sätt att mörka de här pengarna och denbesparingen hos polisen. Jag hoppas att Lars-ErikLövdén kommer att ha något svar att ge på dennafråga.Man kan, som jag sade i mitt huvudanförande, sepå frågan om rättsväsende på två sätt, och man kanmöta brottslighet och kriminalitet på två sätt: antingenmed ökade resurser till den repressiva delen ellergenom att använda resurser till att få ett ökat solida-riskt och jämställt samhälle.Gun undrade hur människor skall kunnakänna trygghet med dessa besparingar. Jag undrar hurmänniskor inom sjukvård, skola och de människorsom blir beroende av samhället skall kunna känna sigtrygga med de nedskärningar är bereddaatt göra.Anf. 134 (mp):Fru talman! Jag fick tyvärr inte något svar frånLars-Erik . Han hade fyllt upp med det vanligagnabbet från . Men jag hoppas få svar inästa inlägg.Det talas också - något som jag har undrat över -om internationell brottslighet. Det förekommer helatiden i vår diskussion. Men den har väl inte hellerriktigt analyserats. Är den så mycket större än vårnationella brottsligheten? Är det en så stor skillnad attvi skall satsa alla våra resurser på den internationellabrottsligheten, eller är det bara ett begrepp som vi harköpt från EU-samarbetet? undrar jag.När och Socialdemokraterna är enigaom någonting i sin heliga allians, då får vi inte disku-tera de frågorna. Det är typiskt i fråga om Schengen-samarbetet. Det är tyst, det sopas undan.Om det nu är så som säger att 1 000har anmält begångna brott , hur kan vi i dettaläge utöka vårt ansvarstagande till att bevaka vårayttre gränser till en så hög grad och bygga upp det härsystemet? I en av de större Stockholmstidningarnastår en platsannons från , som sökeråtta nya projektledare till ett teknikcentrum som iförsta hand skall bemanna den av Schengensamarbe-tet och Europolsamarbetet föranledda avdelningen förett nytt misstanke- och belastningsregister. Om vi haren så stor brottslighet nationellt, varför satsar vi pådetta? Jag måste svar av . 135 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Sammantaget finns det en rad skäl tillatt rättsväsendet behöver mer resurser än vad rege-ringen har föreslagit . Rättssäker-heten kräver detta. Jag har nämnt dem : oaccep-tabla neddragningar på domstolar och polis, en när-polisreform som ha stannat upp, att regeringen intehar tagit hänsyn till att de kostnader som internatio-nella åtagande medför finns med i budgeten, att kam-pen mot ekonomisk brottslighet kräver mer resurser.Vår demokrati är beroende av att rättsväsendetfungerar. I annat fall urholkas människors tilltro tillrättssamhället.Anf. 136 ():Fru talman! Jag skall ge ett svarnär det gäller . Regeringen harännu inte definitivt tagit ställning till vilka resursersom behöver användas för - detgäller framför allt resurserna . Däremot harRikspolisstyrelsen begärt medel på en viss nivå för1997 och 1998.Det är alldeles klart att den internationella brotts-ligheten har ökat och blivit allvarligare. Det gällerinte bara den ekonomiska internationella brottslighe-ten utan i hög grad även narkotikabrottsligheten,våldsbrottsligheten, vapenhanteringen, riskerna försmuggling från öststatssidan av massförstörelsevapen.Sverige måste delta i det internationella polissamarbe-tet för att vi skall ha en möjlighet att möta den grovabrottsligheten. Det är det perspektivet man måste ha.Av de totala polisresurser som vi har till förfogande ilandet , , är det ändå en för-svinnande liten del som satsas på det internatio-nella samarbetet för att möta den internationella grovabrottsligheten.Så några ord om polissituationen eftersom denfrågan varit föremål för diskussion . Det finns 17 300 poliser. Det är 600 fler än vad GunHellsvik i sin första budget som justitieminister angavsom mål för antalet poliser. Det finns också, och dethar påpekat,utrymme för en betydande rationalisering inom po-lisväsendet. Vi kan helt enkelt få ut mer direkt poli-sarbete av de som vi satsarpå polisväsendet. Låt oss ta vara på den möjlighetenatt göra rationaliseringar och effektiviseringar, så attvi får ut mer av de 11 miljarderna i form av direktpolisverksamhet på fältet.Anf. 137 ():Fru talman! Till vill jag säga att detinte bara är fråga om hur stora eller små resurser viger till områden. Det är framför allt fråga om hur mananvänder resurserna. Det är här vi från sidaifrågasätter om det över huvud taget blir någon be-sparing med de centraliseringar som sker. Inom dom-stolsväsendet har inte vi accepterat de besparingsbe-räkningar som gjorts från olika håll med olika siffrornär det gäller att centralisera och ta bort de små tings-rätterna. Vi menar att det äts upp av resekostnader,inställda mål, ineffektivitet, ökade lokalkostnader vidcentralisering. Listan kan göras jättelång. Alltså vill vii stället att resurserna skall användas effektivt på ettdecentraliserat sätt. Det är det som kännetecknarCenterpartiets syn på dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkoms-ternaMom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiska poli-tiken)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:19 för res. 216 för res. 3271 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:102 för res. 118 för res. 2188 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:171 för utskottet105 för res. 133 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 cFör res. 1: 72 m, 20 fp, 1 v, 12 kdAvstod: 17 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 2 (sparandet)1. utskottet2. 4 (m, fp, kd)Votering:186 för utskottet104 för res. 417 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 17 vFör res. 4: 72 m, 20 fp, 12 kdAvstod: 1 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 3 (den kommunala sektorns ekonomiska ut-rymme)1. utskottet2. 6 (v)Votering:179 för utskottet18 för res. 6109 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 m, 24 c, 7 fpFör res. 6: 18 vAvstod: 69 m, 13 fp, 16 mp, 11 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdMom. 6 (ställning)1. utskottet2. 14 (m, fp, kd)Votering:171 för utskottet104 för res. 1434 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 cFör res. 14: 72 m, 20 fp, 12 kdAvstod: 18 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 7 (ansvaret för valutapolitiken)1. utskottet2. 17 (c)Votering:251 för utskottet24 för res. 1734 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 20 fp, 12 kdFör res. 17: 24 cAvstod: 18 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 9 (EMU)1. utskottet2. 27 (mp)Votering:167 för utskottet17 för res. 27123 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 23 cFör res. 27: 1 s, 16 mpAvstod: 72 m, 1 c, 20 fp, 18 v, 12 kdFrånvarande: 16 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 14 (skattepolitikens inriktning)1. utskottet2. 33 (m)3. res. 34 (fp)4. res. 35 (v)5. res. 36 (mp)6. res. 37 (kd)Förberedande votering 1:16 för res. 3612 för res. 37279 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 36.Förberedande votering 2:18 för res. 3516 för res. 36274 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 35.Förberedande votering 3:19 för res. 3418 för res. 35271 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 34.Förberedande votering 4:72 för res. 3320 för res. 34213 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 33.Huvudvotering:170 för utskottet72 för res. 3366 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 cFör res. 33: 72 mAvstod: 20 fp, 18 v, 16 mp, 12 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom. 22 (löneskatt på vinstandelar)1. utskottet2. 39 (m, c, fp, kd)Votering:181 för utskottet127 för res. 3941 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 1 c, 18 v, 16 mpFör res. 39: 72 m, 23 c, 20 fp, 12 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdMom.