prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Själva kärnan i en levandedemokrati är ju ändå att man skall kunna ändra beslutvid ändrade majoritetsförhållanden, om man anser detvara nödvändigt.Det har talats om expropriation, konfiskation ochtvångsvis förfogande över privat egendom m.m. Dethar också hävdats att man inte har rätt att ta tillbakaen gåva. Att däremot låsa in allmänna medel i privatastiftelser utan insyn, kontroll och påverkan var tydli-gen helt i sin ordning. Ta t.ex. , som är den största av de stiftelser som harinrättats med medel från löntagarfonderna. Den fick 6miljarder kronor när den bildades, och disponerar . På vilket sätt skulle detvara mera odemokratiskt att en folkvald regering utserledamöter i den stiftelsen än att styrelsen utser sigsjälv?Den överenskommelse som hargjort med Socialdemokraterna innebär att forskar-samhället kommer att representeras i stiftelsernasstyrelser och att jämställdhetsapekterna kommer attbeaktas. Den innebär också att bildandet av de nyastyrelserna skall ske på ett sådant sätt att kontinuitet ipågående forskningsverksamhet säkerställs. Att dettaskulle strida inte bara mot svensk grundlag utan ocksåmot , som den för ovanlighetensskull samlade borgerliga oppositionen nu gör gällan-de, har prövats av såväl Lagrådet som konstitutionsut-skottet. Tydligen anser de borgerliga partierna att dehar tolkningsföreträde på denna punkt.Jag skall inte utnyttja hela min tid. Jag nöjer migmed att yrka bifall till hemställan i lagutskottets be-tänkande i dess helhet.Anf. 23 ():Herr talman! Det beslut som nu kommeratt fatta kommer att gå till historien. Det kommer attåberopas , och det kommer att legitimeraframtida ingrepp. Jag är alldeles övertygad om att detockså kommer att bidra till urholkning av rättsmedve-tandet i Sverige.Förhoppningsvis kommer det här beslutet att ana-lyseras ur olika aspekter och förhoppningsvis även urett statsvetenskapligt perspektiv. Den fråga som dåbör ställas är: Hur kan ett så uppseendeväckandeförslag slussas igenom alla spärrar och slutligen förasfram till beslut i riksdag?Det enda man kan hysa viss beundran för i det härärendet är den envishet som ger resultat. Mendenna beundran från min sida är naturligtvis intereservationslös. Den uppvisade envisheten gränsar tillfanatism, och den har hämtat sin näring i ett oreson-ligt hat. Hat och fanatism är inte några bra drivkrafteri politiken, särskilt inte när det handlar om grundläg-gande rättsprinciper.Det ena halsbrytande förslaget efter det andra harprövats av regeringen. Först handlade det om att hota stiftelsernas styrelser. Om de inte själva toginitiativ till att ändra stiftelseurkunderna, skulle sty-relserna förlora förtroendet hos . Det kan-ske inte gjorde så mycket. Men han sade dessutom attom styrelserna inte ställde upp skulle hela forskar-världens förtroende för dessa personer försvinna. Vihar sett hur det har gått och vem som har förloratförtroendet.Det andra förslaget som var på tapeten var att pånågot vis skattevägen dra in pengar från stiftelserna.Det förslaget visade sig vara undermåligt och för-svann snabbt ur diskussionen och från dagordningen.Det tredje försöket var att regeringen självständigtskulle kunna ändra ändamålet för stiftelserna. Detblev också utskällt, och Lagrådet stoppade i praktikendet jippot.Inget av de här förslagen har alltså lyckats. Rätts-sakkunniga har avrått och därmed har det inte blivitnågot av. Intill dess har ändå anständigheten hindratatt de här förslagen har förts fram till beslut i riksda-gen.Lagrådet avvisade alltså förslaget om att regering-en på egen hand skulle kunna ändra statligt bildadestiftelsers ändamålsbeskrivning. återkommer re-geringen i stället med förslaget att regeringen ensidigtskall kunna ändra i statligt bildade stiftelsers förord-ningar om tillsättande av styrelse, förmögenhetsför-valtning, osv.Syftet från regeringens sida är att via nya styrelserkunna styra stiftelsernas verksamhet. Det har sagtsklart ut att man vill få kontrollen över stiftelsernasverksamhet. Tanken är att styrelseledamöterna skallutses med villkor att de skall agera i enlighet medregeringens vilja. Det återstår att se vilka personersom vill ställa upp på det, framför allt från forskar-världen.På det här sättet kan man kringgå ändamålsbe-stämmelsen, och i själva verket har många socialde-mokrater öppet medgett att det är det som är syftet.Det betyder alltså att den nu föreslagna förändringenav stiftelsernas förordnanden i själva verket är enkonstruktion som bakvägen ger möjligheter att kring-gå ändamålsbestämmelsen. I praktiken kommer alltsåregeringens förslag att innebära att stiftelsernas än-damål ändras. Det var någonting som Lagrådet vartveksamt till i det tidigare skedet. Det kunde komma ikonflikt med egendomsskyddet i regeringsformens2 kap. 18 §.När det gäller det föreliggande förslaget, som vinu skall ta ställning till, har den här frågan över huvudtaget inte belysts. Det är naturligtvis en stor brist. Jagskall inte kvälja dom, men man måste ändå undra hurLagrådets yttrande skulle ha kunnat se ut om Lagrådethade analyserat det klart uttalade syftet med regering-ens förslag i förhållande till regeringsformens 2 kap.18 § och Europakonventionen.Vad detta handlar om är konstitutionella frågor,huruvida förslaget strider mot Europakonventionenom äganderätten och egendomsskyddet i den svenskagrundlagen. Det kan naturligtvis inte hävdas att nyastiftelser, som bildas efter lagändringen, skulle stridamot detta, men det här gäller alltså gamla, redan exis-terande stiftelser. Självklart kan man inte heller, somman har försökt under beredningen, göra skillnadmellan dem som ursprungligen har stått som stiftare.Stiftelser är stiftelser oberoende av vilka som har varitde ursprungliga stiftarna. Man undrar naturligtvis vemdet är som står på tur nästa gång.När man skall avgöra huruvida ett förslag stridermot t.ex. bestämmelser omäganderätt skall det göras en vägning mellan det all-männa intresset och det enskilda intresset. Det vet allaatt om man skall dra en väg över en tomt finns det ettstort allmänintresse av att trafiken skall komma fram.Det brukar man säga inte strider mot egendomsrättenoch äganderätten. Men ingen skall komma och försö-ka övertyga mig om att det är ett allmänt intresse attdra ned de totala resurserna till forskning i samhället.Det är det yttersta syftet och konsekvenserna av deturer som man nu håller på med.Det har talats mycket om demokrati, inte bara ,utan i samband med de härfrågorna. Det sades från talarstolen tidigare att detalltid skall finnas offentlig insyn i stiftelser där detfinns allmänna medel eller över huvud taget där all-männa medel används. Då skulle jag vilja fråga: Vianslår miljard efter miljard till olika privaträttsligaorgan. Det är företag, föreningar, organisationer, m.fl.De medlen anslår vi för att de skall användas eftereget skön inom vissa givna ramar. Gäller inte detuttalandet i de avseendena att det skall finnas en of-fentlig insyn genom att man skall ha statliga styrelse-representanter i de här företagen, föreningarna, orga-nisationerna och politiska partierna?Uppenbarligen föresvävar det socialdemokraternaatt bara om staten har sitt finger med i spelet på olikaställen är vi demokrater. Jag drar slutsatsen av dis-kussionen om demokrati att det är odemokratiskt närdet inte blir som socialdemokrater vill. Det är demo-kratiskt att stjäla pengar från företagen och halvtsocialisera dem via löntagarfonder. Men det är ode-mokratiskt att överföra forskningspengar till pri-vaträttsliga stiftelser för att åstadkomma mångfald istiftelsen.Varav huvudet är fullt talar munnen. De socialis-tiska ränderna går aldrig ur.Herr talman! kan ingen vara säker längre. Deträcker inte att gardera sig med hängslen, livrem, fall-skärm och livbåt. Avtal, stiftelseurkunder och grund-lagar är bara nulliteter som kan köras över med enenkel motivering om att politikerna har för litet makt iSverige.Jag vill avslutningsvis ställa en fråga. Vilket ärnästa objekt? Vilka stiftelser där även andra tillsätterstyrelseledamöter och där staten är med som ur-sprunglig stiftare står på tur?Herr talman! Jag yrkar avslag på det här förslaget.Anf. 24 ():Herr talman! Demokrati, , är ettallmänt intresse. Vi talar här om statligt bildade stif-telser. Jag har väldigt svårt att se hur det kan jämförasmed från en lång rad synpunkter.Birgit avslutar med att fråga vilket somär nästa objekt vi skall göra någonting åt. Ja, vi får välse. Men man kan också fråga : Vilkaär nästa miljardpaket som skall tas ur den gemen-samma ekonomin, ur vårt lands kassa, och placeras idolda stiftelser eller i annan form? Det är ju det somär själva centralfrågan och som utgör en fond för dendebatt vi nu för.Förra veckan stod moderater, folkpartister ochkristdemokrater här och förfasade sig över statsminis-terns formulering vid besöket i . Då var enighe-ten om mänskliga rättigheter och demokrati stor.Men det var då. I fråga om och varenigheten fullständig. är det annorlunda. Nuhandlar det om . Då är inte demokrati hon-nörsordet utan indignation. handlar det inte omdemokrati utan om privatiseringsideologi, och dågäller andra regler.Nyckelorden i den här debatten är inte, som vi harhört, frågan om makten över forskningsstiftelserna.Nej, det är demokrati och offentlighet. KU har i sittyttrande strikt försökt hålla sig till dessa frågor. Menreservationen från och hållersig inte alls till den aktuella frågan utan vill få oss atttro att det är regeringens avsikt med propositionensom styr den konstitutionella bedömningen.För KU:s del går frågorna tillbaka till såväl inrät-tandet av löntagarfonderna som den dåvarande bor-gerliga regeringens beslut om att inrätta stiftelser.Frågorna har också varit föremål för KU:s gransk-ning, och vi har haft flera utfrågningar med tidigarestatsråd från såväl den Bildtska som den Carlssonskaregeringen.I KU:s arbete har vi haft anledning att apostroferaFolkpartiet, som under sin kulturminister valde enöppen och mer demokratisk form för den kulturellastiftelsen, medan bl.a. Per valde formen attlåsa in offentliga medel, vilket han själv i KU:s ut-frågning talade om som att föra dem bortom demo-kratins kontroll. har därefter markeratatt hon betraktar den öppna och demokratiska formhon valde som ett misstag, och det innebär väl att detinte längre finns anledning för oss att skilja på mode-rater och folkpartister i detta avseende.Jag har funderat mycket på vilken samhällssynsom ligger bakom att i tala med vällust talaom att föra något bortom demokratins kontroll. OmPer hade sagt att stiftelserna skulle föras bortfrån statens kontroll skulle jag ha kunnat förstå detoch se det som uttryck för en konservativ samhälls-syn. Därmed skulle jag bara ha ogillat det men avdemokratiska skäl respekterat det. Men att föra ettantal miljarder ur den statliga kassan till det man nukallar privata stiftelser, bildade av regeringen, bortomdemokratins kontroll måste representera en samhälls-syn som är diametralt motsatt en parlamentarisktburen statsform. Det är i detta perspektiv vi måsteförstå den upprördhet som vi hörde uttryckas -"vägen till godtycke".Jag kan inte låta bli att ställa frågan: Finns det an-nat som t.ex. Per vill föra bortom demokratinskontroll? Det kan väl inte utsträckas till frågor omförsvaret eller Polisen?Vad är det då man gjort? Jo, i statligt bildade stif-telser placerades ett stort antal miljarder. I förordnan-det fick de i uppdrag att fördela medel. I styrelsenutsågs ett antal personer. De skulle sedan själva utsenya ledamöter. Medlen skulle placeras - hur reglera-des inte. Vi vet ingenting om eventuella restriktionervad gäller sambandet mellan t.ex. styrelseledamöternaoch deras egna intressesfärer.Jag tror inte att det här rymmer något oegentligteller etiskt ifrågasättbart, men om det vet vi inget -dessa stiftelser är ju förda bortom demokratins ochoffentlighetens kontroll. Enligt den borgerliga be-greppsanvändningen är de nu att betrakta som privata,och egendomsskyddsfrågan används som den tuvasom skulle stjälpa den nuvarande regeringens förslag.Jag har svårt att tro att svenska folket upprörs överdetta förmodade ingrepp i den privata sfären bortomdemokratins kontroll.Nu föreslår regeringen och majoriteterna i lag-,utbildnings- och konstitutionsutskotten att dennaslutna privatisering upphör och att stiftelserna ochderas styrelse och förvaltning återförs under demo-kratins och offentlighetens kontroll. Detta motsättersig ett antal av demokratiska partier.Kunde då saken ha fått en annan historia? Ja, visstkunde den det! Den borgerliga regeringen kunde halåtit bli att hantera löntagarfondsmedlen som mangjorde, utan det då utlovade förberedande samrådet.Man kunde vidare ha låtit bli att föra stiftelserna ochderas kapital bortom demokratins kontroll. Vidarekunde, såsom talade om tidigare, detillsatta stiftelsestyrelserna ha besvarat utbildnings-ministerns brev på ett annat sätt än de valde. De kun-de mycket väl ha valt att samarbeta med den demo-kratiskt reglerade delen av Forskningssverige.Men icke! Man trodde att man hade funnit denslutliga lösningen. Men denna riksdag, och det svens-ka folket, accepterar inte beslut som innebär att manprivatiserar eller undandrar verksamhet från offentliginsyn och demokratisk kontroll. Den socialdemokra-tiska gruppen i KU står därför bakom föreliggandeförslag i lagutskottets betänkande och föreslår därföratt reservationerna avslås.Jag har en randanmärkning. När riksdagenfattade beslut om stiftelserna fattades detta i demo-kratisk ordning - alldeles korrekt. Men riksdagenhade då inte full information på sitt bord om hur de-taljregleringen av dessa stiftelser skulle ske. Det visa-de sig, t.ex. av det enkla exempel som jag var inne på,att kulturministern valde en annan form. Det går alltsåinte att hänvisa till att en gång för alla medfull insyn avhände sig de här medlen.Jag tycker att det är angeläget att vi nu får den härförändringen. Det är klart att ändamålsparagrafen intekan ändras. Sedan kan man fundera över hur stringen-ta såväl som Per var i formu-leringarna av ändamålet. Men det är det som liggerfast och utgör linjen för stiftelserna.När det gäller andra offentliga stiftelser, t.ex. ikommunerna, har beslut fattats som innebär att vi påsamma sätt som i offentlig förvaltning - i kommuner-na, i helkommunala bolag och i stiftelser där kommu-nen är huvudman - har samma insyn. Så tala inteindignerat om att det är någonting som kommer somnästa steg. Vi har redan, tillsammans, infört det här.Anf. 25 () replik:Herr talman! ägnar sig mycketåt historien. skall vi ta ställning till, med degivna förutsättningar som finns, vilka rättsprincipersom skall råda i Sverige.Pär-Axel ser tillbaka. Han säger att jaggjorde på ett annat sätt än . Det är helt rätt. Jaglitade på att den gamla traditionen inom kulturområ-det skulle innebära att politikerna skulle hålla sakeroch ting på armlängds avstånd.I Stiftelsen utsågs inte några re-presentanter på politiska grunder utan på helt andragrunder. Ringaktningen och misshandeln av dåvaran-de styrelseledamöter från den socialdemokratiskaregeringen har verkligen gjort mig chockerad. Det ärdogmatism som har tvingat mig att ångra mig ochsäga att jag var blåögd som valde den formen somvaldes. Och jag är ledsen för att man inte skall kunnalita på grundläggande traditioner som vi länge harvarit överens om.Sedan kommer dragande medRyssland och . Ja, i strävar man ju justefter att få en ökad mångfald, en ökad valfrihet och enprivatisering för att få en utveckling till stånd i landet.Man vill ju bort ifrån monokulturen. Vad Pär-AxelSahlberg vill är att man skall dra in alltmer underpolitikernas och under statens kontroll och inflytande.Det är ju att gå andra vägen.Sedan säger han som svar på frågan om vilka somstår på tur härnäst: Ja, vi får väl se. Precis just det.Det här kommer att användas . Det gerlegitimitet till att klampa in precis var man vill heltgodtyckligt.Denna osäkerhet underminerar rättsmedvetandet iSverige. Det finns ingenting längre som man kan litapå. Det finns inget längre som man kan litapå. Vad har det för effekt på tilltron till det demokra-tiska systemet?Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Vi har haft anledning att hylla Frig-gebo som demokrat i det här avseendet. Det är honsjälv som har talat om att hon har ångrat sig - det varett misstag - och vi hör också nu hur upprörd hon är.Men vi tyckte att det var bra att höllstilen i det här avseendet och valde en öppen offentligdemokratisk form till skillnad från Per och frågade vilka nya miljardersom skulle parkeras utanför offentlighet och utomsynhåll. Vi fick självfallet inget svar på den frågan,men väl ett anfall i frågan om vilka beslut som kom-ma skall. Jag ägnar mig åt historien inte bara därföratt jag är historiskt intresserad, utan för att dennafråga måste ses i ett perspektiv som hänger sammanmed de beslut som den regering som en gång fattade. Därför är det angeläget attse det här perspektivet. är det demokratins linjesom gäller, och jag är angelägen om den - här, gärna iKina och i Ryssland.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag beklagar det jag nu behöver sä-ga, men jag betackar mig faktiskt för den klapp påaxeln som jag nu får av . Han harmissbrukat ett förtroende som jag hade för ett systemsom jag trodde att vi var överens om. Socialdemokra-terna har missbrukat det förtroendet.Det är ingen nyhet att och flera av deborgerliga partierna vill öka mångfalden och valfrihe-ten i och tycker att vi bör överföra mer makttill de enskilda människorna, till våra medborgare.Det är en självklarhet. Det är svaret på Pär-AxelSahlbergs fråga.Här har sagts att det är så odemokratiskt att all-männa medel utskiljs till något privat och att staten dåmåste ha insyn och kontroll via styrelser. Med tankepå alla de miljarder som vi ger i företagsstöd till före-tag av olika slag, föreningsstöd till organisationer ochpartistöd till partier vill jag fråga: Är det då inte enkonsekvens att man måste ha kontroll och insyn viastyrelserna i dessa företag? Vad är det för skillnad?Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Jag fick inget svar på vilket nästaförslag skulle vara om att dölja nya miljarder.Den typ av beslut som den regering tillhörde en gång genomförde går inte att jämföramed andra typer av anslag eller offentliga satsningar.Detta är statligt bildade stiftelser. De är från börjanriktade och destinerade med ett speciellt bestämtsyfte. Den här jämförelsen faller fullständigt på sinegen logik.Det allvarligaste är väl att talar omett missbrukat förtroende, och att det har gjort henneså upprörd över att hennes demokratiska stil var ettmisstag. Jag menar att vi inte har hört från BirgitFriggebo de kommentarer som skulle vara angelägnautifrån ett demokratiskt perspektiv när t.ex. PerUnckel talar om och hyllar idén om att föra bortomdemokratisk kontroll.Vi talar tyvärr inte riktigt om samma saker ochsamma frågor just , men det hade behövts ettmycket tydligare signalsystem, inte minst från Folk-partiet, i det här avseendet, och inte bara en indigna-tion och bitterhet över hur historien har utvecklat sig.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 29 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag hälsar regeringens företrädare välkomna tillveckans frågestund. Det gäller utrikesminister , socialminister ,utbildningsminister , kulturminister och miljöminister samt statsrå-den och besvarar såvälallmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget an-svarsområde inom regeringen. Frågor till övriga stats-råd förutsätts beröra deras ansvarsområde inom rege-ringen.TV 4Anf. 30 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturministern angående och dess lokalstatio-ner. Vi ser nu hur ivern att kontrollera medierna inne-bär en direkt negativ utveckling för mediesamhället istort. Den privata lokalradion är hotad. Regeringensplaner på ett markbundet digitalnät kommer att hindrainte bara mångfalden utan också informationstekni-kens förnyelse. Och gäller det ett regelsystem somriskerar att slå ut en lång rad olika lokala TV-stationerför TV 4.Det finns två olika alternativ för hanteringen avdenna fråga.Det ena alternativet är att man säger: Vi öppnarfrekvenserna M 4 och M 5 för regionala koncessioneroch slopar koncessionsavgift, som ärett sätt att betala för att man har monopol på reklam . På en gång skulle vi därmed få en enorm utveck-ling av regional och lokal TV. Jag är övertygad om attTV 4 skulle se till att den lokala TV-verksamheten kunde fortsätta inom . Det är detbästa och rimligaste alternativet.Det andra alternativet om man ändå vill behållagreppet, som likväl är ett rimligt steg att ta, är att manförändrar avgiftssystemet, så att de lokal-TV-stationersom hunnit växa fram under kan fortsättaatt utvecklas med det bidrag som det innebär för tit-tarnas del.Jag skulle vilja veta vilket av de här alternativensom kulturministern tänker ta initiativ till.Anf. 31 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar inte riktigt beskrivning av utvecklingen på medieområdet.En rad problem hotar mångfalden. Det handlar om ettslags förflackning och om en brist på pengar inompublic service-sektorn. Vidare finns det utvecklings-tendenser som på andra sätt inte är bra för mångfaldeninom medierna.När det gäller den konkreta frågan om finns det ju redan ett avtal mellan staten ochTV 4 om det fortsatta tillståndet. Det är som haransvaret för de här lokalbolagen, som kan betecknassom underleverantörer - för att sätta en begripligetikett på dem. har jag ingen anledning attbetvivla att undersöker olika möjligheter att taansvaret för dessa underleverantörer. Det är ju TV 4:sansvar. lyssnar jag naturligtvis gärna på vadolika partier i har att säga om lokalbolagen.Gunnar har här angett några alternativ.Birgit har i en tidigare frågedebatt och ocksåi ett brev beskrivit vilka alternativ hon ser. Själv harjag i ett mycket tidigare skede talat med representan-ter för om hur man skulle kunna stötta lokal-TV-bolagen. Gemensamt för dem som jag talatmed om lokalbolagen inom är att man menar atthuvudansvaret ligger på . Jag träffar dem fortlö-pande för att tala om TV-frågor i största allmänhetoch, naturligtvis, också om lokalbolagen.Anf. 32 ():Herr talman! Sedan monopolet avskaffades harmångfalden ökat rejält. Att kulturministern inte upp-skattar den mångfalden spelar mindre roll, med tankepå att tittarna och lyssnarna uppenbarligen uppskattarden.Det intressanta i den konkreta frågan är vilka lagaroch regler vi har som påverkar den faktiska utveck-lingen. Jag undrar alltså om kulturministern är bereddatt vidta en åtgärd, så att det inte blir en nedläggningav de olika lokala stationerna. Och varför inte prövafrågan om att öppna M 4 och M 5, så att det blir fartpå utbyggnaden av lokal TV i på likvärdigavillkor och på ett sådant sätt att mångfalden under-stöds? Tänker kulturministern över huvud taget inte tanågot politiskt initiativ utan bara leva med det faktumatt de lokala helt och hållet är hänvi-sade till bedömning av framtid? Blirdet inget initiativ eller blir det ett sådant?Anf. 33 Kulturminister ():Herr talman! Jag hävdar, precis som GunnarHökmark, att det har varit bra för mångfalden att vihar ett kommersiellt TV-företag som , som harett reklammonopol i marknätet som därmed ger TV 4ett särskilt ansvar för de underleverantörer som manknutit till sig.Fortfarande ligger bollen hos . Det är TV 4som har ansvaret och det är på som trycket skallläggas. Det känner också ledning till. Jag ärinte beredd att i detta läge ta några initiativ, men jaghar precis samma grundinställning. De lokala TV 4-bolagen betyder mycket för mångfalden. Dessutomtror jag att de är av kommersiell betydelse för TV 4om man vill fortsätta att vara hela och helafolkets kommersiella TV-kanal.Anf. 34 ():Herr talman! Jag såg en uppgift om att andelenstatliga kulturpengar som går till ärmer än hälften av de medlen, medan mindre än enfemtedel av befolkningsandelen finns där. Jag vet inteom mediepengarna räknats in.