prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Eventuellt borde även studieskulder med-föra rätt till avdrag på liknande sätt.Regeringens förslag innebär att den bidragsskyldi-ge föräldern får betala mer i underhållsstöd om hanseller hennes inkomster ökar och mindre om inkomstenminskar. Det är självklart och tydligt och därför bra.Det är också bra att hänsyn tas till barnens inkomstvid beräkning av det underhållsstöd som den bidrags-skyldige föräldern skall betala. Även boföräldernsinkomster kan dock förändras, och om de förändrasmycket bör man ta hänsyn till detta. Vi anser att detfinns starka skäl för att närmare pröva om inte boför-älderns inkomst skulle påverka den bidragsskyldigesunderhållsstöd.Det här betänkandet är väldigt tekniskt, men det ärviktigt att man talar tydligt om de här sakerna.Slutligen vill jag bara säga att det känns bra att vinu skall förändra ett system som alltför länge bäddatför godtycke. Uppföljningen av utgivet underhållsstödblir rättvisare. Återbetalningen blir schabloniserad.Vad vi i hade velat förbättra i lagförsla-get är fördelningsprofilen. Ett höjt grundavdrag hadeförbättrat förslaget ur de lågavlönades synvinkel. Menvi får nog anledning att återkomma i frågan, och tilldess är dagens lagförslag ett steg på rätt väg.Jag står bakom samtliga reservationer där Miljö-partiet är med men yrkar bifall endast till reservation5 och 9.Anf. 189 ():Fru talman! Förslaget om underhållsstöd till barntill särlevande föräldrar har som jag ser det både plusoch minus i sig. När man går igenom förslaget harman alltså anledning att på sina håll skriva plus ikanten och på sina håll minus. Eftersom det alltid ärtrevligt att vara positiv vill jag börja med att tala omvar jag tycker att man har anledning att sätta plus.En viktig sak är att det ger rätt signal om att för-äldrarna själva har det ekonomiska ansvaret för sinabarn. Som mamma och pappa har man föräldraansva-ret, och det inkluderar det ekonomiska. Det är intestaten eller kommunen utan det är man själv som iförsta hand har ansvaret.Ett annat plus med förslaget är att man kommertill rätta med de negativa verkningar vi har avsamordningen mellan reglerna om underhållsbidragoch reglerna för bidragsförskott.Ett annat plus är att man uppnår en besparing istatens finanser. Jag tror att man kan ha anledning attkänna viss osäkerhet om huruvida den besparinguppnås som regeringen har förutskickat, men en be-sparing blir det. Det är också positivt.En annan sak som är positiv med förslaget, frutalman, är att det är ett enkelt system. Det ser jag somen av de stora fördelarna med det. Man kan som för-älder sitta hemma vid köksbordet och räkna ut vadman faktiskt blir skyldig att betala - om man nu går inunder det här regelsystemet. Vi skall nämligen ocksåha klart för oss att det inte är det här man skall ta till iförsta hand. Det är bara om man som separerandeföräldrar inte kan komma överens och göra upp medvarandra om hur man skall dela på det ekonomiskaansvaret som man skall kunna gå in under det här.Vad är det då som jag och vi kristdemokratertycker är negativt med det här? Vad har vi för minus ikanten? Jo, det har vi speciellt för att man inte tarhänsyn till vårdnadshavarens ekonomi. Det blirskärpta krav på underhållsskyldiga, men trots detta,trots de stora krav som läggs på underhållsskyldiga,kommer ändå staten att betala ut pengar till boföräld-rar som inte har något behov av det.Vi kristdemokrater är kritiska till att ett utfyll-nadsbidrag skall utgå även när behov inte föreligger.Detta kan inte vara rätt signal med de ekonomiskaomständigheter som vi lever under när det gällerstatsfinanserna.Vi accepterar alltså att en förälder alltid skall beta-la när han eller hon kan, oavsett om den andra föräl-dern tjänar miljoner. Det spelar ingen roll. Man skallha ett föräldraansvar. Men staten skall inte betalautfyllnad när det inte behövs. Det vänder vi oss verk-ligen starkt emot. Det är då naturligtvis viktigt att mankan införa ett sådant system utan att man får högamarginaleffekter och höga administrationskostnader,men det är också viktigt att vi har ett system som kanvara legitimt och som vi kan uppleva som rättvist.Därför är det här en mycket viktig fråga.Jag yrkar därför bifall till reservation 4.Det finns också andra brister. Vi har velat göra endel tillkännagivanden till regeringen också på andrapunkter. Vi ser det som en stor brist att regeringeninte har tagit tag i resekostnadsfrågorna, och vi har ivår reservation velat påpeka vikten av att mycketskyndsamt komma tillbaka till med det. Detfår nämligen inte ske att en underhållsskyldig inte harråd att utnyttja sin umgängesrätt på grund av högaresekostnader. Här kan vi inte vänta , utan härmåste en snabb lösning komma till stånd. Det är bar-nets behov av kontakt med och närhet till den under-hållsskyldige föräldern som måste stå i centrum.Vi diskuterar också i vår motion frågan om kost-nader för barn i olika åldrar. Kostar de lika mycket?Ja, säger en del, om man räknar in barnomsorgskost-nader. har alla inte den typen av kostnader; det ärinte av barnen för vilka man har barnomsorgs-kostnader. Men vi menar att det finns särskild anled-ning att titta på ensamstående med tonårsbarn. De kanha stora problem eftersom tonårsbarnen inte har möj-lighet att bidra med inkomst under sommarmånadernanär man inte har något stöd från det allmänna.En annan mycket viktig fråga som jag vill ta uppär uppföljningen. Där har vi också en reservation somjag yrkar bifall till, reservation nummer 8.Vi anser nämligen att det är en stor brist att rege-ringen inte har gjort den typ av undersökningar somgör att man i förväg kan uttala vilka konsekvenserdetta får. Här sätter vi faktiskt - det måste man erkän-na - ett försökssystem i sjön, och så får vi se efteråtvilka konsekvenserna blir. Detta är inte bra, men somlitet oppositionsparti har man inte utredningsresurserför att lägga fram ett alternativt förslag som man kanvara säker på är bra. Därför ställer jag ändå, medtvekan, upp på det här, men jag vill uttala en kraftfullreservation när det gäller uppföljningen. Här når viinte de fördelningspolitiska målen. Här gäller det attregeringen kommer med justeringar när man har settvilka konsekvenserna blir.Anf. 190 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! "Konventionsstaterna skall göra sittbästa för att säkerställa erkännandet av principen attbåda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnetsuppfostran och utveckling. - - - Barnets bästa skallför dem komma i första rummet". Så står det i barn-konventionens artonde artikel.Jag tycker det finns anledning att börja där när videbatterar samhällets ansvar för underhållsstöd tillbarn med särlevande föräldrar. Det måste vara ut-gångspunkten för vår diskussion här - det har juockså glädjande nog de tidigare inläggen visat - attdet är föräldrarna som har ansvar för sina barn. Läggsärskilt märke till vad konventionen säger om attansvaret för barnets bästa skall komma först.Vid en separation är det mycket man skall lösa.Föräldrarna skall komma överens om vem som skallha ansvar för omvårdnaden av barnet. För enkelhetensskull talar jag om barnet, men det är ju viktigt attkomma ihåg att det ofta handlar om flera barn. Detblir emellertid allt vanligare med gemensam vårdnad.Då en förälder får ensam vårdnad skall man ocksåbestämma om formerna för barnets umgänge med denandre föräldern.Avslutningsvis skall föräldrarna avgöra hur mangemensamt skall bidra till barnets försörjning och hurmycket den underhållsskyldige föräldern skall bidramed. Om föräldrarnas ekonomiska ansvar säger barn-konventionens tjugosjunde artikel följande:"Föräldrar eller andra som är ansvariga för barnet har,inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiskaresurser, huvudansvaret för att säkerställa de lev-nadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveck-ling. "Detta är utgångspunkten. Föräldrarna har ansvaretför att lösa frågor om vårdnad, umgänge och under-håll.Om föräldrarna däremot inte kan ta sitt ansvar förbarnets bästa och komma överens, då kommer frågani ett helt annat läge. De stora och svåra frågorna i ensådan situation är frågorna om vårdnad och umgänge.Dem skall vi emellertid inte diskutera här , ävenom det ibland kan kännas svårt att undvika det. Defrågorna får vi återkomma till när Justitiedepartemen-tet har kommit med sin proposition.Jag har i samband med utskottets behandling avfrågan uttalat att det naturligtvis är beklagligt att debåda frågorna inte kan behandlas i ett sammanhang,även om propositionerna skulle gå till olika utskott.Nu har moderater, folkpartister och kristdemokratersamlat sig till ett gemensamt yttrande där man sägersamma sak - dock med en stor skillnad. Regeringensursäkt att tidsbrist gjort detta omöjligt är enligt våruppfattning inte hållbar, säger man. Den centralafrågan i det här sammanhanget är ju att vi med dettabetänkande de facto skall genomföra en besparing. Deviktiga frågorna om vårdnad och umgänge bör intehastas på av denna anledning.Samtidigt känns det märkligt att konstatera attsamma parti som vill avskaffa ett system med under-hållsstöd - - , i samma yttran-de, uttalar att staten borde gjort ett åtagande vad gäl-ler umgängesresorna. Det får jag inte att gå ihop, menumgängesresorna skall jag be att få återkomma till.Fru talman! Statens ansvar med anledning av re-geringens proposition gäller ett ekonomiskt åtagande.Det handlar om barnets ekonomiska trygghet vidföräldrarnas separation. När föräldrarna inte förmårlösa situationen eller då den underhållsskyldige föräl-dern inte fullgör sin skyldighet att betala för barnetsunderhåll, då träder samhället in och då garanterasbarnets ekonomiska trygghet. Det sker genom attboföräldern ansöker om underhållsstöd. Så är det i detnuvarande systemet och så blir det också med detförslag vi skall besluta om i morgon.Bidragsförskottssystemet har utretts vid ett flertaltillfällen , först av 1983, sedan av revisorer imitten av följt av 1987 och slutligen av Underhålls- ochbidragsförskottsutredningen . Alla kom de medolika förslag för att komma till rätta med de bristersom länge varit uppenbara i det nuvarande systemet.I det nuvarande systemet kan, som tidigare påpe-kats, föräldrarna vältra över en del av ansvaret förbarnets ekonomiska försörjning på staten. Det skergenom att föräldrarna fastställer för låga underhålls-bidrag med utgångspunkt från sina ekonomiska möj-ligheter. av alla underhållsbidrag är i dagsatta till . Det genomsnittliga underhållsbidragetligger så lågt som på . Det skall jämfö-ras med dagens bidragsförskott på , en nivåsom blir densamma för underhållsstödet. blir detstaten som får träda in i många fall - oavsett vad denunderhållsskyldige föräldern tjänar.Ett annat problem är att underhållsstöden inte om-prövas tillräckligt ofta i dagens system. En under-hållsskyldig förälder kan ha fått betydligt förbättradekonomi utan att det för den skull avspeglar sig i detunderhåll som han eller hon är skyldig att betala.I dagens system har därtill barn rätt till bidragsför-skott så snart de inte lever med båda sina föräldraroavsett om barnet behöver bidraget eller ej. Ingenhänsyn tas nämligen till om barnet har egen förmö-genhet eller egna inkomster.Dessa brister kommer i långa stycken att kunnarättas till. Med regeringens förslag till nytt underhålls-system får vi ett system där det för det första tydligtframhålls att det är föräldrarna som har ansvaret förbarnets försörjning, där den underhållsskyldige för detandra bättre kan överblicka vilka ekonomiska förplik-telser han eller hon har, och där det för det tredje tashänsyn till att det blir allt vanligare att barn bor väx-elvis hos föräldrarna.Detta till trots vill jag ändå understryka att när vinu får ett nytt system bör det noga följas upp i allasina delar. Det är också något som tydligt markeras iutskottets betänkande och som flera av talarna harpekat på. Låt mig här understryka behovet av en upp-följning när det gäller inte minst storleken på detavdrag som den bidragsskyldige föräldern får göraoch vilka procentsatser som bör gälla. Utskottet hartydligt sagt att det är viktigt att det sker en uppfölj-ning av reformen när det gäller föräldrarnas ekono-miska situation.Fru talman! Det är viktigt att barn har sin försörj-ning tryggad även när föräldrarna är skilda. Men detär minst lika viktigt att barnen får fortsätta att träffabåda sina föräldrar.Huvudregeln är att föräldrarna skall hagemensam vårdnad om barnen. Det är ett uttryck föratt vi på alla sätt vill underlätta nära och täta relatio-ner mellan barn och föräldrar.I det sammanhanget har frågan om umgängesresorkommit upp. Det bästa är naturligtvis att föräldrarnakan komma överens och dela på dessa kostnader. Menom så inte sker kan vissa föräldrar av ekonomiskaskäl tvingas avstå från att träffa sina barn i den ut-sträckning eller med den regelbundenhet som de öns-kar.I det nuvarande systemet tas viss hänsyn till kost-nader för umgängesresor. När så inte längre kommeratt ske vill socialförsäkringsutskottet, i likhet medbåde lagutskottet och socialutskottet, understrykabehovet av att den frågan får en lösning. Regeringensäger också i propositionen att den kommer att ta uppfrågan om resekostnader i samband med frågorna omumgänge i en proposition på grundval avVårdnadstvistutredningens betänkande.Det finns skäl att efter dagens inlägg notera att ut-skottet egentligen är överens om i vilken riktning enutveckling av underhållsstödet bör gå. Ett klart undan-tag från det utgör emellertid , som hellreser en avveckling.Fru talman! har jag talat mycket om boföräld-rar och underhållsskyldiga föräldrar. I grund ochbotten handlar det dock om barnets rätt till sina för-äldrar och inte tvärtom. När jag nu yrkar bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer ber jag att få avsluta med enstunds eftertanke. Jag läser några rader av KhalilGibran när han talar om barnen i boken . "Era barn är inte era barn.De är söner och döttrar av Livets längtan efter sigsjälv.De kommer genom er men inte från er.Och fastän de lever hos er, tillhör de er ändå inte."Anf. 191 ():Fru talman! Jag vill först uttrycka vår uppskattningöver att ansvarigt statsråd är närvarande i kammarennär vi behandlar detta ärende som är oerhört betydel-sefullt för många. Det som har påtalats från flera håll,nämligen att det är barnets bästa som vi skall ha förögonen när vi fattar beslut i denna fråga, tycker jag ärmycket viktigt att understryka. Det är precis somMargareta sade, att vi alla i grund tycker attdet har gått åt rätt håll när det gäller detta förslag, ochde flesta av oss ställer oss bakom det. Men det finnsmånga skönhetsfläckar, och det är väl det som vi frånolika partier har påtalat i våra reservationer.Jag vill fråga utskottsmajoritetens företrädare elleransvarigt statsråd varför det var så omöjligt att sam-ordna dessa två lagstiftningar, dels den offentligrätts-liga, som vi nu behandlar, och den civilrättsliga. Detskulle väl ha varit möjligt att påskynda behandlingenav den civilrättsliga delen, så att vi hade kunnat göraen samordnad bedömning. Eventuellt hade vi kunnatbehålla samordningen mellan de två systemen utan attde negativa verkningar som vi ser hade förele-gat. Men varför var detta omöjligt? Det vill jag gärnaha ett svar på.Anf. 192 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Jag tycker att utskottets vice ordfö-rande nästan gav svar på sin egen fråga. Det är natur-ligtvis så att när vi nu skall göra denna besparing skallvi inte skynda på med de andra åtgärderna somegentligen, vilket jag sade i mitt anförande, är såmycket viktigare.Däremot är jag förvånad över att moderata före-trädare nu väljer att glida över på frågan om samord-ningen i stället för att tydligare förklara varför debåde vill utveckla och avveckla ett förslag. De reser-verar sig för frågor som drar åt olika håll. Först sägerGullan att ställer sig bakomdessa besparingar. Men å andra sidan säger hon attdet är synd att grundavdraget inte är i ställetför . Med mina matematiska kunskaperinnebär detta ökade kostnader. säger isin reservation att det inte är en uppgift för skattebeta-larna att betala för barnets försörjning. Det skall för-äldrarna göra. Men om de inte gör det skall skattebe-talarna gå in med socialbidrag. Och egentligen voredet, enligt , bäst om ett sådant systemhelt avskaffades.Jag tycker att den frågan vore intressantare att fåklarlagd. Även om regeringen hade lagt fram tvåpropositioner nu så verkar det vara på det sättet attModerata samlingspartiet hellre ser ett avskaffande änett utvecklande av systemet.Anf. 193 () replik:Fru talman! Vi anser att det hade varit möjligt attsamordna dessa två förslag. Men det är inte någonbristande logik i detta. Vi menar nämligen att om manverkligen hade gett ett större förbehållsbelopp - attden enskilde underhållsskyldige hade fått behålla merpengar kvar i sin egen portmonnä att själv bestämmaöver - då hade man också löst den här frågan om bådeumgängesrätt och resor på ett helt annat sätt. Manhade haft större möjligheter att klara av detta.Som förslaget nu ser ut, där vi helt och hålletrycker upp det gemensamma ansvaret, anser vi fak-tiskt att det finns skäl att diskutera om man helt enkeltskall avskaffa systemet. Men det är inget självända-mål att så sker. Men som förslaget ser ut är det dåligtutformat. får regeringen en tidsfrist att funderaöver om man inte helt enkelt skall ersätta det med ettvettigare system som gör att det är barnet man skallbetala till och icke till staten. Vi ser nämligen en fara iatt föräldrarna inte har något incitament att verkligenkomma överens om ett underhållsstöd utan att det blirstatens angelägenhet. Det är det som vi har velat påta-la. Om man inte kan lösa detta på ett bättre sätt viduppföljningen, då ifrågasätter vi om det inte är bättreatt man helt enkelt avskaffar systemet.Anf. 194 ()replik:Fru talman! Jag beklagar, men jag är inte mycketklokare . Jag föreslår att man från moderat håll tarsig samman till nästa motionstid och skriver en mo-tion där man litet tydligare kan redogöra för om det ären utveckling och en förändring av systemet som manvill se eller om det är en avveckling. Vi kan ju inteföra ett resonemang som går ut på att den underhålls-skyldige antingen skall ha ett högre avdrag eller ocksåskall vi avskaffa systemet, och då får den föräldersom har vårdnaden om barnet gå till det sociala. Jagtycker inte att detta rimmar. Det stämmer inte klartöverens.Om vi skall ta ansvar för ekonomin kan man välsäga att detta är ett förslag som går i rätt riktning. Ochdet är väl känt också för att det fannslångt gångna tankar om att det skulle finnas ett grun-davdrag på men att de ekonomiska förut-sättningarna för detta inte visade sig hålla. Då är frå-gan vilket ansvar för dessa frågor som man tar frånModerata samlingspartiets sida.Anf. 195 ():Fru talman! Jag vill till ställaen fråga om vårdnadshavarens ekonomi: Varför skallskattebetalarna betala utfyllnadsbidrag när det absolutinte behövs?I nuvarande statsfinansiella läge, med besparingarinom varje område i välfärdssystemen, anser vi krist-demokrater att det är stötande att statligt stöd skallbetalas ut till vårdnadshavare i de högsta inkomstskik-ten. Hur motiverar ni detta?Anf. 196 ()replik:Fru talman! Låt oss titta på den reservation somKristdemokraterna tillsammans med harfogat till betänkandet. Reservanterna skriver att hän-synstagandet till boförälderns ekonomi skall ske "såatt marginaleffekter minimeras och så att administra-tionskostnaderna inte ökar". Vi har inte kunnat finnanågon metod för att lösa detta på ett sådant sätt att viockså klarar kraven i er reservation. Det är väl ettganska klart och tydligt svar.Det är helt klart att marginaleffekterna ökar medden här typen av inkomstprövning. är jumarginaleffekterna oerhört stora för ensamståendeföräldrar. blir det t.o.m. problem när det gälleratt realt få ut något av en förvärvsinkomst, och deminskar knappast när det gäller den här metoden.Dessutom har utredningarna visat att de administ-rativa kostnaderna ökar. Bidragsförskottsutredningenhar pekat på att en besparing av en sådan här åtgärdskulle handla om ca . Samtidigtskulle de administrativa kostnaderna uppgå till10 miljoner kronor.Anf. 197 ()replik:Fru talman! Det låter som om jag borde tolkaMargareta så att ni har försökt att hitta enmodell för det här, men att ni inte lyckats tillgodosevåra krav. Jag måste säga att jag tvivlar något på det.Om det är på det sättet måste ni ju vara öppna för atthitta en sådan modell.Vid den hearing som utskottet hade ställde jag denhär typen av frågor till . Jag fickett intryck av att man trodde att det fanns möjlighet atthitta en modell som innebar att man kunde minimeramarginaleffekter och risken för ökade administra-tionskostnader.Jag har en fråga också om det fördelningspolitiskamålet. Det är ju det som jag i min reservation är be-kymrad över. En utgångspunkt då arbetet med attförändra systemet drogs i gång var att man skulleuppnå bra fördelningspolitiska effekter. Det står välganska klart att så inte är fallet.Jag tycker att det verkar något oklart om Social-demokraterna verkligen tror att man skall behövaförändra grundavdrag och procentsatser för att hittaen rimlig balanspunkt framöver. Det verkar nästanvara så att om vi inte kan klara en besparing utan attskinna de lägsta inkomsttagarna på det här sättet, fårdet vara så. Men då kommer vi inte heller att uppnånågra besparingar. Vi kan ju inte driva in skulder somde här människorna kommer att få dra på sig.Anf. 198 ()replik:Fru talman! Jag är litet osäker på vem det är somKristdemokraternas representant egentligen målar påväggen. Om man gör en utredning skall man väl över-väga olika alternativ och se till olika möjligheter attuppnå besparingar. I detta fall handlar det om eko-nomin för barn som inte längre kommer att ha möjlig-het att bo tillsammans med båda föräldrarna. Dåmåste man också väga olika alternativ för och emot.Så har också skett i frågan om hänsynstagandet tillvårdnadshavarens ekonomi, vilket jag redogjort för.När det gäller de fördelningspolitiska effekterna -detta har klart uttalats av statsministern i denna kam-mare - måste man se över de olika förändringar somvi har gjort på det sociala området och inom social-försäkringsområdet. När vi nu startar ett nytt systemmåste utvecklingen självklart följas. På och pågår fortlöpan-de, som vi fick veta på nämnda hearing, ett arbetemed studier av hur olika åtgärder slår och hur vi an-vänder de gemensamma medlen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Försäkringsskydd vid sjukdomFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1996/97:SfU4Försäkringsskydd vid sjukdom (prop. 1995/96:209)Anf. 199 ():Fru talman! "Bästa beslutsfattare! Jag är en av allade företagare som kommer att drabbas ekonomiskt omarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen förlängs från14 utan kompensation genom sänkt ar-betsgivaravgift. Åtgärden är en skattehöjning på före-tagande.Alla är överens om att de nya jobben ska komma idet privata näringslivet - något som också framgick iden s.k. Persson-planen. Varken jag eller andra före-tagare tror att det blir fler arbetstillfällen om skattenpå företagande höjs. Det blir snarare färre.Det krävs många förändringar för att skafå ett bättre företagarklimat. Att stoppa det här lag-förslaget är att förhindra ett steg i fel riktning.Som företagare hör jag rimligen till dem som bästkan bedöma om ett förslag är bra eller dåligt för före-tagandet i landet. Därför är det viktigt att Du sompolitiker tar mina ord på allvar. Tänk på det när Dutrycker på knappen nu när frågan skall avgöras slut-giltigt. "Så står det i ett brev från en småföretagare, , i min hemstad,.