prot · GJ09110 · 1996-06-12 00:00:00 — Det är knepigt, och det är svårt. ärsjälvfallet välkommet att vara med i det arbetet.Anf. 24 () replikFru talman! Det är utmärkt om vi kan klara deakuta problemen när det gäller vindkraftssatsningenoch allergisaneringen. Jag tar det som ett löfte. Detfinns en positiv attityd från regeringen. Det är alldelesutmärkt.Göran var litet purken på mig för att jagtyckte att till kretsloppsan-passning var för litet. Det är väldigt litet, och proble-met är att om man låser sig på en så låg nivå de när-maste fem åren är det nästan katastrof på gång.Göran sade att vi har en trång statsbudget.Ja, det har vi. Men vill regeringen gå i bor-gen för ett i med 2,5 miljarder kronor.Hur är det då med det trängda läget i statsbudgeten?2,är statsministern villig att pungaut på ett i . Det verkar helt horribelt;är ju en kulturstad och kulturhuvudstad.Det är på det man skall satsa och inte kasta pengarna isjön på ett OS.Jag tror att det finns möjligheter till ett skapligtsamarbete, men ett samarbete kan inte bygga på attbara en dikterar villkoren. Vi har gjort bra uppgörelserom konvergensprogram och tillväxtprogram, men denallvarligaste och viktigaste frågan nu är ändå inte attpeta i detaljer.I stället behövs en helt ny syn på lönearbetet. Jagförstår inte varför den socialdemokratiska ledningenär så negativ till tanken att dela på jobben och sänkaarbetstiden. Det finns ingen annan lösning för attkomma till rätta med arbetslösheten. Är det någon idenna kammare som på fullt allvar tror att vi kan fåfull sysselsättning och ha kvar 40-timmarsveckan?Att sänka arbetstiden är inget hot mot välfärden -det är ju faktiskt tvärtom. Vi gör tillsammans likamycket som , men vi delar på jobben och den friatiden. Det är välfärd och välstånd.Anf. 25 () replikFru talman! Det är mycket instressant att studeraGöran metodik. Det skall ni som sitter fram-för TV-apparaterna också göra. Jag var säker på atthan skulle göra det han gjorde , nämligen gå uppoch säga: Jag hade tänkt att hålla ett annat anförande.Det gjorde han på på Kommunför-bundet. Det är ett trick han har för att folk skall tro attdet han säger blir tyngre och mer betydelsefullt.Sedan säger han: Ni har inget eget att kommamed. Det säger han varje gång, trots att socialdemo-kraterna i går här i kammaren röstade ned förslagefter förslag från borgerligt och annat håll. Men i daghar vi inget eget att komma med. Skulle vi har gjortnågot nytt , eller vad menar ? Andra jobbar , men det får varamåtta på hans krav.Sedan säger han: Ta ansvar för statsfinanserna; detgjorde vi. Men det gjorde ni inte mellan 1991 och1994. Ni gick emot varenda besparing, ! Ni hade överbud på varenda budgetförslag! Nusäger ni att ni tar ansvar för budgetfinanserna, men nihar sannerligen inte varit briljanta på det!Göran säger: Låt oss inte misstänkliggöravarandra. Detta säger han långsamt, med stadig röstoch rejält stöd. Men därefter kallar han oss för lojalamoderata stödtrupper och säger att det är ett val somkds har gjort. frågar han: Väljerkds samma politik som ?Sedan sker pladasket, då talar omModeraternas biståndspolitik. Men vi satt i regeringenunder period och hade en helt annanbiståndspolitik än den ni nu presterar. Socialdemokra-terna lägger sig nu på samma nivå som IanWachtmeister låg på, nämligen . Ni gör gemen-sam sak med ! Vi hade en bistånds-politik som vi är stolta över.Sedan säger så här: Är det inte såatt vill dra ned på handikappreformen?Kanske det, vad vet jag? Men vi införde handikappre-formen under en moderat statsminister, och det är denreformen som ni nu skall spara på. Det får vara litetmåtta på metodiken som använder sigav!Till sist kommer frågan: Ser kds välfärdssamhälletsom ett hinder för ekonomisk utveckling? Nej, naturligtvis inte. Men vi ser heller inteekonomisk utveckling som någonting man kan struntai om man vill bevara välfärdssamhället.(Applåder)Anf. 26 Statsminister ()replikFru talman! är pressad och skall nusvara på den fråga som är central för kds att ta ställ-ning till. Ord och handling skall gå ihop, sade hanalldeles i talarstolen.I går röstade vi i kammaren om budgetramarna.Då lade kds ned sina röster när det moderata budgetal-ternativet om ytterligare två miljarder mindre i bi-stånd och ytterligare 17 miljarder mindre till kommu-nerna skulle presenteras.Min enkla fråga är: Är kds emot dessa moderataneddragningar, som i sin tur möjliggör de skattesänk-ningar de bygger sitt ekonomiska alternativ på? Ellertänker kds sätta sig i ett läge där manlojalt stöder i deras attacker mot väl-världssamhället för att få till stånd skattesänkningar?Det är frågan.Sedan kan ju , precis som andra, italarstolen försöka att göra detta mer eller mindrelustigt. Men det är en benhård och knivskarp fråga.Kds måste välja sida. Antingen står ni på sidan därmoderaterna finns eller också gör ni det inte. Om niinte står på den sidan skall det beskedet lämnas klartoch tydligt. Då skall man inte avstå i voteringarna,utan då gäller det att se till att ord och handling gårihop, precis som sade.Anf. 27 () replikFru talman! Jag skulle behövt fler än mina 40 se-kunder för att tala om för att han väl-digt väl vet att ett parti väcker egna motioner ochröstar för dem. Man avstår från att rösta både omsocialdemokraters och moderaters förslag och står försina egna förslag. Det har vi gjort, och det kommer viatt göra.Läs vår motion! Var inte alltid så stor, GöranPersson, utan läs även ett litet partis motioner. Vi stårför våra förslag. Det är inte så att det antingen ärmoderaters eller socialdemokraters förslag man väljeremellan. Man väljer sina egna förslag och vågar ståför dem. Pressad är jag tidsmässigt - för övrigt inte.(Applåder)Anf. 28 Statsminister ()replikFru talman! skall vi komma ihåg vad AlfSvensson har sagt och notera hur sommarens voteringgår, när jättelika skattesänkningar skallpresenteras i kammaren. Då kommer sanningensminut. Då får se om stårkvar på deras sida eller inte. Den enkla politiska iakt-tagelsen går att uttrycka också på mindre än 40 se-kunder, . 29 () replikFru talman! säger att vi moderater vill för-sämra för de handikappade, när vi sagt nej till rege-ringens förslag riktat mot de handikappade. "Natten var dunkel. kommer morgonens klar-het. Men med denna konstruktion tror jag att ni fårförbereda er för fler dunkla nätter." Så sade i kammaren när firma pre-senterade sitt förra projekt för litet drygt ett år sedan.Göran erinrade om att vi moderater dåtvingade regeringen till handling genom att begära ensärskild debatt om ekonomi. har vi drivitregeringen till handling genom att kräva att riksdagensamlas . Att döma av det som regeringen nupresenterat för kammaren verkar det inte bara ha variten dunkel natt. Det har varit i skym-ningszonen för och hans vapendragare.Ingvar brukade efterlysa en ny ekono-misk teori som skulle ta över efter keynesianismen.Göran har uppfunnit en sådan. Eftermönster av Stockholmsskolan, Chicagoskolan osv.kan vi kalla den Vingåkersskolan. Även BirgerSchlaug anslår liknande tongångar, och uppträder som gästföreläsare.Den grundläggande tesen är att ekonomin fungerarbättre ju svårare man gör det för företagen - genomhöjd bolagsskatt, höjd energiskatt och tidigarelagdinbetalning av moms.Det är viktigt att göra klart för sig vad det i grun-den handlar om. är ordförande i ettsocialistiskt parti med sin ideologiska bas i tanken attdet finns en konflikt mellan arbete och kapital. Da-gens debatt visar inte bara på en tydlig skiljelinjemellan socialdemokrater och moderater vad beträffarföretagande och arbete. Regeringen misstror företa-garna och fruktar LO. Vi tror på den fria företagsam-heten.Vi vet, att lag skall med lag ändras,inte med medling eller förhandling. Men det finnsockså en djupare skiljelinje. Den handlar om hur viser på samhället över huvud taget, hur vi ser på politi-ken. står för en tradition för vilkensamhället är ett mekaniskt spel, där tryck och rattandepå knappar och reglage ses som medel för att få våraliv att fungera bättre.I en av sina första intervjuer som statsminister be-rättar att hans första politiska uppdragvar att välja gardiner till pensionärerna på ålderdoms-hemmet i . Jag började fundera: Är det verk-ligen rimligt att en skall välja gardi-ner åt våra gamlingar? Utan att tänktepå det avslöjade han vilket samhälle han varit med omatt skapa. Uppgifter som i varje civiliserat land liggerhos individerna själva har politiserats och överförtstill offentliga organ.Vem väljer skola, sjukvård, barnomsorg, åldrings-vård och gardiner åt oss? Jo, det gör någon hans gelike, för han har majoritet i nämn-den, fullmäktige eller bakom sig.Vi moderater vill forma ett samhälle där politikbetyder mindre och människor betyder mer, ett sam-hälle där vanliga människors vilja till arbete, sparandeoch förkovran kan komma till uttryck, ett samhälledär vi alla kan känna en verklig trygghet i att det är visjälva som bestämmer över våra liv, ett samhälle därvi själva väljer gardiner - ett samhälle av mångfaldoch växt, ett det liberala systemskiftets samhälle.Anf. 30 () replikFru talman! Dagens debatteknik gör det litet svårtför mig. Jag hade till tänkt rikta någrafrågor som jag vet att mina partikolleger ställde i gårmen inte fick svar på. Jag hade tänkt få svar på demnu, men jag kan kanske få svaren efter debatten istället.Den skattepolitik och den ekonomiska politik somLars och förespråkar och somskall ge så mycket frihet till så många människorinnebär att skall dras bort frånkommuner och landsting under de kommande treåren. Vi försöker nu i kammaren för i radfå reda på vad det kommer att betyda i praktiken.Vilka ytterligare sjukhus skall läggas ned? Vilka vår-davdelningar skall stängas? Vilka människor skall fåsparken? Det är ju mest kvinnor som jobbar inomvården.Hur tror att detta värderas i termerav frihet av dem som gör det nödvändiga jobbet ochav dem som får den nödvändiga vården? Jag har väl-digt svårt att se hur man kan uttrycka det här i termerav frihet. Den ekvationen går såvitt jag förstår inte pånågot sätt ihop.Det hade varit intressant att få reda på hur det härskall finansieras. Jag tror att många medborgare, inteminst i , ställer sig den frågan. Väns-terpartiet sitter nu i en politisk majoritet i Stockholmsläns landsting, och tillsammans med Socialdemokra-terna och lägger vi fram förslag sominnebär besparingar om 3 miljarder. Det är självklartmycket protester mot det, och det är inga roliga be-slut, men vi fattar dem av det skälet att vi tar politisktansvar för en situation som har varit tillkrånglad avtidigare beslutsfattare.Vi gör det också därför att vi ser det som det abso-lut bästa alternativet till ett fortsatt skjutande framföross av nödvändiga beslut och fortsatta allmänna ned-skärningar, som skulle ge sämre vård för alltflermänniskor. Jag vill till , som tidigarefrågade mig om detta, säga att vi har det politiska ochmoraliska modet att möta våra väljare, patientgrupperoch patientorganisationer samt även dem som inte ärvåra väljare och tala om detta för dem. Jag tror fak-tiskt att människor uppskattar det.Vi har heller aldrig stuckit under stol med att dethär innebär försämringar. Vi säger inte att det innebärförbättringar, utan vi talar om att det är försämringar.Men vi har till skillnad från andra partier här densituationen att vi lägger fram förslag här i riksdagentill en ekonomisk politik som innebär att utrymmet förkommuner och landsting skall få växa i den totalaekonomi som vi har. Det gör vi av det skälet att vivärnar om det som vi i vardagligt tal brukar kallavälfärd.Det handlar om omsorgen om vården, om utbild-ningen och om kulturen ute i kommunerna, om biblio-teksfilialerna och om fritidsgårdarna - det som ärvardagstryggheten för väldigt många av oss och somär många kvinnors arbetsmarknad men som ändåminsann inte är en kvinnofråga. Jag utgår från attockså alla män är intresserade av att ha en bra sjuk-vård, av att deras barn får gå i en bra skola och av attderas gamla föräldrar får en värdig vård, men mankan ju faktiskt tvivla på hur det är ställt med det in-tresset.Jag tycker att det är hårresande att höra högernsformuleringar om att politik skall betyda mindre. Vivet vilka som då betyder mer, nämligen de som harmakt och inflytande genom feta plånböcker och storabankkonton. Vi som inte har detta har politiken somvårt verktyg, och det är vi väldigt rädda om. Detkommer aldrig att kunna ta ifrån oss.Anf. 31 ()Fru talman! Det här är en uppvisning i praktisksolidaritet. Jag avstår gärna från mina sista tre minuter- vi gör så mycket att vi inte behöver prata så mycket.Jag vill dock göra några avslutande kommentarertill den debatt som har förts, formulerade som skilje-linjer som har kommit fram i debatten.Jag tycker att en viktig skiljelinje - jag hoppas attden inte skall skilja oss åt för alltid - går mellan demsom har förmåga att samarbeta från olika utgångs-punkter och dem som inte har det, dvs. de som litetreflexmässigt väljer konfrontation.Jag skall eftersom detta är mitt avslutningsanfö-rande inte polemisera, men nämnde t.ex.förra årets uppgörelse mellan oss och socialdemokra-terna som ett utflöde av att begärde enextra debatt. Kommer ni ihåg vad som hände dessför-innan? begärde ett nyval - en reflexmässigkonfrontation.Ett av de stora problemen i svenskt samhällslivunder åtminstone de gångna 20 åren är att vi har för-mått för litet av samarbete och haft för mycket avkonfrontation. Det är därför som jag talar om behovetav att bryta upp förstelnad blockpolitik. Det behövsalternativ i politiken, och vi är beredda att preciserasådana, men vi väljer att försöka samarbeta, i synner-het när landet befinner sig i kris.Det har förts en omfattande debatt om finansernamellan statsministern och främst . Jagmåste säga att jag är utomordentligt oroad över denygamla tongångarna i debatten. Man tror att manbara kan dela ut pengar hur som helst. drarman in pengar - observera det! - genom skattehöj-ningar. För vem då? För vanligt folk! Matmomsenskall höjas, av , av och allramest av kds. Det går bra. I övrigt talar man om skatte-sänkningar som inte är finansierade. Vi vet hur detgick förra gången.Fördelningspolitiken hänger ofta samman med dethär. skall dras in från kommuner-na. Det är ju inga riktiga jobb, så det går bra. Det ärmoderaternas förslag. Jag tycker att det man bordediskutera är hur man skall göra med de 100 000människor som då blir av med sitt jobb.Det här är de skiljelinjer som finns i fördelnings-politiken, i synen på hur människor som är svaga skallfå det stöd de behöver från samhällets sida. Det är viberedda att ställa upp på. Vi vet att jobben i den of-fentliga verksamheten verkligen inte är några subven-tionerade jobb som plötsligt kom in i debatten. Det ärjobb som människor efterfrågar och behöver. Helasaneringsarbetet är inriktat på att mobilisera densvenska nationen för att kunna bevara något som kankallas för ett välfärdssamhälle.När statsministern här talar om kretslopp, BirgerSchlaug, är avsikten inte den att skattebetalarna skallbetala hela utvecklingen. Det är därför vi har produ-centansvar. Vi skall bistå med smörjmedel så att dethär fungerar och sätter i gång. I övrigt skall andra taansvaret, både konsumenter och producenter.Till sist måste jag säga att jag är stolt över att till-höra ett folkrörelseparti. Utvecklingen av den nyafolkrörelsen t.ex. på landsbygden glöms ofta bort. Detär två partier som syns bland de 3 500 utvecklings-grupperna på landsbygden. Det är och det ärSocialdemokraterna. Så förnyar sig en folkrörelse.(Applåder)Anf. 32 ()Fru talman! talar nästan alltidsnabbt och självsäkert. Jag såg en TV-intervju medhonom för sedan där han som vanligt talade omsex timmars arbetsdag. Då ställde reportern den enklafrågan: Hur mycket arbetar du själv? Ett ögonblickstvekan uppstod. Sedan fick hitta på ettsvar. Han sade att han i och för sig jobbar mer än sextimmar. Men han har ju sin hobby som sitt arbete, ochdå får man jobba mer.Frågan är naturligtvis väldigt central i den här de-batten. Varför skall vi här i kammaren - många av ossjobbar oftast -använda lagstift-ning för att tala om hur mycket andra människor skallarbeta? Jag tycker att det skulle kännas kränkande omBirger skulle bestämma hur mycket jag skalljobba. Det skulle nästan vara ännu mer kränkande änom skulle bestämma gardiner på mittålderdomshem så småningom.Låt oss sträva efter ett samhälle där människanseget inflytande över sin situation blir så stort sommöjligt. Tänk om det finns en människa i BirgerSchlaugs goda samhälle som säger: Jag är frisk ochstark. Jag har inga barn. Jag vill jobba inte 35 utan 45timmar. Hur skall man göra med den personen? Hurmycket skall den personen få i lön?Detta visar att det här inte är sådant som vi politi-ker skall detaljreglera. Vi skall i stället sträva efter enså flexibel arbetsmarknad som möjligt.Man kan ta nästan vilket ord som helst i svenskaspråket och sätta ordet politik efter det. Det finns ordsom fritidspolitik, och jag såg ordet sexualpolitiknågonstans. Det finns politik om det mesta. Jag tyckeratt två branscher, livsmedelsbranschen och boendet,borde få ett kraftigt minskat politisktinflytande. Varför skall just dessa två branscher varakraftigt reglerade och kraftigt subventionerade?Det finns högar med rapporter som visar att vi harhögre boendekostnader och högre matkostnader iSverige just för att vi har så mycket subventioner ochregleringar. Det här är ett sparförslag. Vi får se till i EU lägger om sin politik. Gör vi det skulle vikunna spara betydande pengar genom att minskasubventionerna för mat och boende. Det fina ikråksången är att allt tyder på att varken hyrorna ellermatpriserna behöver gå upp.Jag tycker att huvudslutsatsen av den här debattenär att regeringen har tappat initiativet. inte att vi har varit tillräckligt respektfulla idebatten när det gäller de förslag som lades fram . Orsaken är förmodligen att förslagen inte var såmycket att hänga i julgranen. Det var därför inte såmycket att kommentera.Göran tyckte att jag skulle ta avstånd frånett avsnitt i en moderat motion. Jag har ärligt talat inteläst den så noga. Vi står för våra förslag, och vi trorpå dem. Vi uppfattar att det finns enökad insikt om att behöver en samhällsför-ändring i liberal riktning.(Applåder)Anf. 33 ()Fru talman! Det var intressant att höra att LarsLeijonborg tycker att det hade varit kränkande med enarbetstidslagstiftning som föreskriver låt oss säga 35timmars normal arbetsvecka. Jag undrar om han tyck-er att det var kränkande när vi beslutade att gå från 48timmars arbetsvecka till 40 timmars arbetsvecka. Jagundrar om han tycker att det är kränkande att vi har ensemesterlagstiftning som talar om att vi får vara ledi-ga. Det är ett mycket märkligt perspektiv! Var infö-randet av pappamånaden också kränkande? Man kanju undra.Sammanfattningen av den här debatten är, tyckerjag, att det behövs inte bara samarbete utan ocksånytänkande på många områden. Vi har efterlyst det ijust den här propositionen, så att vi hade haft möjlig-het att fatta snabba och kloka beslut just den härsommaren. Det skulle ha inneburit något mycketkonkret för alla dem som behöver få ett jobb.Det behövs nytänkande vad gäller arbetstidsfrå-gan. Det behövs nytänkande vad gäller de gröna job-ben, miljöomställningen och kretsloppstänkandet. Ochdet behövs litet mer tempo.Men det behövs också, det är jag alldeles överty-gad om, en politik som är fast förankrad och somkanske har en bredare politisk bas än vad regeringenspolitik har. Det behövs nog, , en väldigtordentlig förankring inom arbetarrörelsen och fackfö-reningsrörelsen. För att få en ordentlig och bra mix pådet gröna och röda, så att alltihop inte bara blir grått,tror jag att vi behöver en större politisk bredd. Jaghoppas att vi kommer att ha möjlighet att utveckla detinom den här mandatperioden. Jag tror att vi i mångafrågor skulle ha mycket att vinna på det.Nu ser jag fram emot att vi hämtar andan, tills vitillsammans åker till . 34 Statsminister ()Fru talman! Jag vill tacka för en bra debatt, medklargörande besked och med en mycket tydlig marke-ring från de allra flesta här i om att vi isommar skall försöka hjälpas åt med den svåra upp-giften att halvera arbetslösheten, ned till 4 %.Tack för de beskeden och välkomna i ett ansvars-fullt arbete för . (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.2 § Meddelanden om kammarens arbeteTalmannen meddelade att meddelanden delats uttill kammarens ledamöterdels om plan för kammarens sammanträde 19 junioch ,dels om preliminär plan för kammarens arbete vå-ren 1997.3 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:207 till finansutskottet1995/96:222 till finansutskottetBeträffande ovanstående propositioner hade rege-ringen föreslagit att skulle besluta att mo-tionstiden förkortades till åtta dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden för dessapropositioner till att utgå kl.16.30.Motioner1995/96:Ub41-Ub44 till utbildningsutskottet1995/96:N39 till näringsutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1995/96:RR12 revisorers förslag angåen-de deltagande i internationella mellan-statliga organisationer5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 juni1995/96:525 av () till statsrådetPierre SchoriInvandrares identitetshandlingar1995/96:526 av () till statsrådet studiesvårigheter1995/96:527 av () till statsrådet som skolvägrar1995/96:528 av () till finans-ministernProduktionsskatt på elektrisk kraft1995/96:529 av () till kommunika-tionsministernVägverkets annonskampanjFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 september.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera sammanträdet till då av-slutningen skulle vidta.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.30.6 § AvslutningAnf. 35 TALMANNENÄrade kammarledamöter! Vårens arbete i riksda-gen är avslutat. Sommaren väntar på ossdärute.För nära nog exakt konstaterade jag imotsvarande situation att det då var första gångennågonsin talmannen inte förklarade avslutatoch att snabbt och utan formaliteter i fort-sättningen kunde samlas för beslut året om.Det var en nödvändig och följdriktig anpassningav arbetsformer till vår tids krav. Denextrasession vi kommer att ha redan denna sommarvisar att förändringen var riktig och att riksdagenarbetar i tiden. Med den kompetens som utmärkerarbetet i detta hus skall vi på bästa sätt ta oss an dennaför oss alla avgörande uppgift - att bekämpa arbets-lösheten. Arbetet skall läggas upp på effektivastemöjliga sätt, framför allt av omsorg om dem som ärarbetslösa och för att myndigheter och organisationersnabbt skall komma i gång med de åtgärder riksda-gens beslut leder till.Men ambitionen är också att ledamöteroch anställda, som så många andra, skall få möjlighettill välförtjänt ledighet under sommaren.Denna ändring av våra arbetsformer och arbets-villkor är bara ett inslag i den omdaning på mångaplan som riksdagsarbetet nu genomgår. Vi som vistasmitt i stormens öga kanske inte alltid i vårt dagligaarbete märker vidden av detta. Vi lever i därnya frågor och problem ställer krav på nytänkandeoch kreativitet. Det innebär mycket arbete, men det ärockså en spännande tid.Riksdagsarbetet har denna vår, bl.a. därför att viinte haft en budget att behandla, inte liknat någonannan vår. När vi återvänder är för-ändringarna ännu större och beslut om enförändrad budgetprocess utsätts förverklighetens hårda prövning. Reformeringen avriksdagens budgetarbete är visserligen grundligt ut-redd, men vi kan ändå komma att stå inför oförutsed-da problem. Vi kan också redan nu förutse att det blirnågra mycket slitsamma månader, där vår förmåga tillflexibilitet, och kanske också improvisationer, kom-mer att sättas på prov.Vi skall nu ta itu med denna omfattande arbets-uppgift i förvissningen att förändringen innebär etteffektivare budgetarbete och ger bättreöverblick och därmed större möjlighet till inflytandeöver budgeten.