prot · GJ0960 · 1996-02-22 00:00:00 — Det äralldeles uppenbart att det är angeläget att vi kan få enreformering av FN som gör att det känns angelägetför hela världen, såväl för medborgarna i somför många av de länder som egentligen borde ta ettstörre ansvar för FN och FN:s verksamhet framöver.Initialt finns ingen annan väg än den som bi-ståndsministern har pekat på. Man måste försöka fåUSA att ta ett större engagemang än vad det har hotatmed att ta . Men är det natur-ligtvis nödvändigt att man framför allt engagerar deländer som har tagit steget över till i-landsstatus -detta gäller inte minst de länder där det ekonomiskaundret har skett i Stilla havs-Asien - och får dem attta ett större ansvar för FN och FN:s finansiering menockså för biståndsverksamheten. Där har man utantvekan legat efter när det gäller att pressa på.Det som gäller ökade krav på självfinansiering idet skriftliga svaret vill jag hålla med om. Jag tror attdet är rimligt att länderna efterhand som de utvecklasoch får en bättre ekonomi också skall betala av en delav den skuldsättning till de här institutionerna som dehar åtagit sig. Däremot tror jag att man skall varamycket försiktig - och jag tycker att det skrivna svaretantyder en försiktighet - när det gäller Tobin-skatten,dvs. skatten på kapitalet. Kapitalet är ju nödvändigtför utveckling, och en skatt på en halvprocent skulle vara lika stor för som hela detsvenska Vietnambiståndet. Vi brukar ju här i Sverigeanvända skatten för att begränsa tillgången på sakeroch ting. Vi höjer skatten på tobak och alkohol för attfå folk att använda mindre tobak och alkohol och föratt få mindre tobak och alkohol i samhället. Beläggerman denna typ av kapitalrörelser med skatt får detnaturligtvis samma effekt för kapitalför-sörjning. Jag tror att det finns anledning att funderamer än en gång innan man kastar sig över den typenav lösningar.Anf. 160 Statsrådet ()Herr talman! Det här är en viktig debatt, därför atti värsta fall, om de här tendenserna fortsätter, kan visnart få uppleva inte bara FN:s konkurs utan ocksåFN:s sammanbrott. Därför är jag glad för att vi delardenna starka oro och för att debattörerna också önskaratt är fortsatt aktivt.Vi har exempel på FN:s förödmjukelse, och det ärnär inför krisen i f.d. FN:s blå hjälmartvingades av och man fick sätta hjälmar på en annanstyrka i stället därför att FN helt enkelt inte hade råd.Den här finansieringskrisen är djupare och allvar-ligare än . Det egendomliga är attUSA ju var med och tog initiativ till att bygga upphela det multilaterala systemet. verkar det som omdet skulle kunna vara med om att låta systemet brytasned.Vi har olika aktiviteter som vi vill engagera oss i.Det är tal om justering av bidrag. Med anledning avViola Furubjelkes fråga kan jag säga att EU nu harlagt ett förslag - för övrigt ett gammalt Palmeförslagfrån 1985 - om att man inte bör vara så beroende aven enda eller några stora bidragsgivare, som i det härfallet som står för av budgeten. När detuppstår en sviktande betalningsvilja skakar då helasystemet. Vi måste fortsätta driva den linjen.Jag blev också tillfrågad om vilka sanktioner manskulle kunna vidta om detta fortsätter. Jag vill börjamed att säga att vi hoppas att det inte blir tal om någrasanktioner mot dem som sviktar i betalning. Vi hop-pas i stället att de tar sitt förnuft till fånga. Det gällerframför allt den amerikanska kongressen.I det papper som jag överlämnat till den ameri-kanska ambassadören speglade jag den debatt somfinns inom EU och på andra håll och som Sverigeställer sig bakom, nämligen debatten om vad detskulle kunna bli för typ av sanktioner för dem sominte lever upp till sina åtaganden gentemot FN.Ett exempel är att lägre bidrag måste medföra läg-re representation. En oproportionellt hög andel av dedrabbade internationella organen har amerikans-ka chefer. Man kan verkligen ifrågasätta denna över-representation i det här läget. Vi har också något väl-digt viktigt, nämligen upphandlingsrestriktioner. Deländer som inte betalar in till de multilaterala bi-ståndsorganisationerna bör rimligen inte heller få varamed och tävla om upphandlingskontrakten som ärstora i de här sammanhangen. Där kan man ocksåtänka sig att införa restriktioner. driver denhär linjen inom ramen för påfyllnaden av IDA.Det är riktigt att man också har talat om att ifråga-sätta att olika FN-institutioner skall ligga i . Detgäller kanske inte självt, därför attborgmästeriet och de lokala politikerna i ärväldigt angelägna om att ha kvar FN där, men det kangälla vissa FN-organ som t.ex. UNDP.Jag understryker igen att vi inte önskar att sådanahär sanktioner kommer till. Vi behöver i detmultilaterala samarbetet. Men det här är den typ avsanktioner som diskuteras.Behoven i världen är enorma. Om man tittar på deberäkningar som gjorts av olika internationella konfe-renser - miljökonferensen, befolkningskonferensenosv. - är de årliga behoven för att situationen inte skall bli sämre för män-niskorna och för att nöden inte skall öka. Dessa300 miljarder dollar kan jämföras med det internatio-nella biståndet som uppgår till endast 50-60 miljarderdollar.När det gäller alternativa finansieringskällor är detriktigt att också exempelvis Kommissionen för globalsamverkan, som leder tillsammansmed Shridath Ramphal, diskuterade en avgift på fi-nansiella transaktioner och på flygbiljetter. Argumen-tationen för det var att de finansiella transaktionernautnyttjar det internationella systemet liksom flygbola-gen gör genom flygledningssystem m.m. Genom enmodest, mycket låg avgift skulle man kunna få in likamycket pengar som det totala biståndsflödet i världenoch därigenom stärka FN.Men det är som säger: Det är ettsystem som i så fall inte får slå snett så att det drabbaru-länderna. Därför behövs det forskning och opini-onsbildning. har givit ett bidrag till UNDP attutreda denna fråga, och denna utredning pågår . Jaganser att denna fråga måste upp på bordet även omden går emot nyliberal ideologi mot något slags inter-nationell beskattning på den här typen av tjänster.Sverige kommer att fortsätta att mycket aktivt dri-va frågor tillsammans med de nordiska länderna närdet gäller reformarbetet och i övrigt när det gäller attstärka FN och att påverka dem som inte just ärmed och betalar fullt ut som de skall enligt internatio-nella överenskommelser och förpliktelser.Anf. 161 ()Herr talman! Jag håller fullständigt med statsrådetom att det vore väldigt olyckligt om skulle mälasitt utträde ur FN. Det kan ju hända av andra skäl änatt inte betalar och så att säga blir utstraffat. Detfinns sådana tendenser i den amerikanska politiken . Det finns förespråkare för ett isolationistisktUSA och för att stödet till FN inte har någon plats idet amerikanska systemet.Men vi får verkligen hoppas att det inte inträffar.Världsorganisationen skulle förlora oerhört mycketlegitimitet om inte fanns med där. Alla strävan-den måste gå ut på att övertyga om att det allt-jämt måste spela en aktiv roll och ta sitt ansvar inomvärldsorganisationen.När det gäller frågan om finansieringen av FN-arbetet utgår jag från att man får till stånd ettmindre beroende av och att man i stället genomjusterade bidragsskalor och andra alternativa finansi-eringskällor kan bygga upp FN:s ekonomi. Det är ditvi vill sträva.Jag uppfattar statsrådet så, att frågan om en globalskatt just nu är under utredning. Men är vi från svensksida med i detta utredningsarbete? Jag har en känslaav att vi förhåller oss ganska passiva. Vi har lagtuppdraget på UNDP, men skulle vi inte också själva,vid sidan av, kunna göra egna studier på området?Kanske ännu mer attraktivt är förslaget om avgiftpå internationella kommunikationer. Det gäller såvälflygbiljetter som utnyttjandet av radiovågor och andragemensamma tillgångar som vi har i världen.Det är väldigt viktigt, tror jag, att det här inte drö-jer alltför länge och att det inte får karaktären av envision, vars genomförande ligger långt fram i tiden.Jag skulle också vilja ställa en fråga när det gällerde förslag till reformering av FN-systemet som föreslår: I vilken ut-sträckning har den svenska FN-delegationen fått in-struktion att driva dessa frågor? Jag uppfattade att detfinns någon oklarhet där. I alla fall under höstensgeneralförsamling framgick det inte med någon störretydlighet att det var det som var uppdraget.Det är klart att kommissionens rapport är en kom-promiss. Det är 28 ledare som har arbetat med den, sådet kanske inte är rent svenska ståndpunkter. Men imånga frågor borde detta komma till uttryck i densvenska FN-politiken.Anf. 162 ()Herr talman! Nej, självklart är det inte internatio-nella sanktioner mot som någon av oss eftersträ-var, utan det är att få med och att stärka FN.Men när nu situationen är så illa som den är måsteman ändå diskutera. Jag har förstått att gjort det vid olika tillfällen. Det tycker jag ärutmärkt.Men jag efterlyste konkreta svar, fick inga sådana. Vad har vi gjort i ? Vad harsvenska regeringen sagt där? Hur tänker man agera iTokyo? Det finns konkreta förslag om att uteslutaUSA , beroende på att man inte har betalatsin andel.Jag skulle också vilja återgå till frågan om detlångsiktiga perspektivet. Jag delar helt värderingen attde andra förslagen - som handlar om att länder somhar en bättre ekonomi har ökad betalningsförmåga,om egenfinansiering, etc. - är bra på kort sikt, menjag undrar över det långsiktiga. Jag vill också påpekaatt ett av de förslag som har lagts fram berörde PierreSchori över huvud taget inte, det gällde guldreserven.Det tycker jag att det skulle vara viktigt att få ett svarpå. måste det vara rätt tid att lämna ettsådant svar.Till frågan om internationella valutatransaktioneroch flygbiljetter. Jag frågade efter ett tidsperspektiv.Det måste finnas ett sådant upplägg när man har gettuppdraget till UNDP. Från sida har vi klartgett det budet till regeringen, att det här är ett utred-ningsuppdrag. Vissa av oss vill gå längre, men detgemensamma beslutet var ändå den här utredningen.Jag håller med , jag tycker inte attinstruktionen till svenska FN-delegationen har varitsärskilt tydlig på den här punkten. Likaså kunde vi seatt dessa frågor saknades helt i regeringens skrivelse ihöstas. Men tog upp dem på nytt.Jag menar att det är viktigt att skilja på de här för-slagen. Det är inte säkert att man behöver ta alla i enklump. Förslaget om internationella valutatransaktio-ner kanske är betydligt svårare och har andra bieffek-ter, som de var inne på, än exempelvisförslaget om avgift på flygbiljetter.Det är inte vår sak att fråga ut varandra, men jagkan inte låta bli att vända mig till också,eftersom man just har lyft fram att detta skulle drabbaett fattigt land som på det här viset. Vadfinns det för belägg för det? Varför skulle det få justde effekterna? Jag har inte kunnat återfinna vad manfrån sida faktiskt åberopar när manhävdar detta.Jag tycker alltså att utredningen måste fortsätta pådet här området och efterlyser fortfarande en konkrettidsplan.Anf. 163 ()Herr talman! Jag tycker också att det är bra att vifår de här frågorna utredda.Det är alldeles uppenbart att om man har en be-skattning på kapitalflöden, och behöverstora kapitalflöden, så blir det beskattning på de kapi-talflödena var den skatten än betalas och detta kom-mer att bli en kostnad för de länder som drabbas.Sedan kan man göra olika värderingar av det.Jag är alltid väldigt skeptisk till uppfinningsrike-domen när det gäller beskattningar. Jag tror dessutomatt det är mycket svårt att få en internationell förståel-se och enighet, att få alla länder att ställa upp på denhär typen av beskattning. Det brukar i regel vara så atthälften av länderna vinner och hälften av ländernaförlorar på den här typen av beskattningar. Sedan fårman aldrig någon enighet i internationella fora.Jag tror att det är viktigt att få bättre motivationhos de länder som deltar i påfyllnadsförhandlingarna.Jag tror också att det finns anledning att diskuterafördelningsnycklarna i FN. De är faktiskt ganskaålderstigna och tar inte särskilt stor hänsyn till denförändring som har skett i världsekonomin. Vi har destora aktörer som finns i världen, ochdet är på det ekonomiska området , EU och Ja-pan. Men vi har också Stilla havs-Asiens länder, somförvisso inte betalar så mycket som skulle vara moti-verat i deras situation. Det tar tid att bygga upp ettstörre deltagande därifrån.Men jag tror att det är viktigt att bedriva ett arbeteför att få fram fördelningsnycklar som på ett riktigaresätt svarar mot den nya situationen och att vi driver ettökat engagemang för FN från fler länder, vilket bi-ståndsministern har påpekat i sitt svar. Jag tror att detär mycket viktigt att stötta detta på olika sätt.Anf. 164 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror av vad som har framgått häratt vi är eniga i nästan allt. Möjligtvis har en annan syn på beskattningen i allmänhet. Mendet är det vi skall utreda, för jag tror faktiskt att dethär är den enda chansen att få ordentligt tilltagnamedel på en kontinuerlig basis.När det gäller instruktionen till FN-delegationenom Carlsson-Ramphal-kommissionen är det möjligtatt det förhåller sig som har sagts här. Jag har inte såhär på stående fot någon kommentar till det. Jag skalltitta på detta. Det är helt klart att det den kommissio-nen i sina grunddrag står för, står den svenska rege-ringen bakom. FN-delegationen skall verka för dessslutsatser. Det är så. Det skall vi titta på.När det gäller skall man vetaatt bara att undersöka förutsättningarna eller möjlighe-terna för en global beskattning är någonting som skärrakt in i det förbjudna, i det mest heliga i marknadse-konomin egentligen. Därför har det varit mycket svårtatt ens få i gång en utredning tidigare.Jag har fullt förtroende för somhar tillsatt arbetsgrupper. De kom till föratt diskutera det här och för att begära medel, därföratt de inte har fått det på annat håll. Jag delar gärnamed mig av de direktiv, den arbetsbeskrivning, somde har, så att ni kan få se på detta. Jag har alltså fulltförtroende. Det är ingen mening att vi själva tillsätternågon egen utredning vid sidan om. Vi skulle bara fåta in konsulter. De bästa experterna och sakkunskapenfinns inom UNDP.Sedan kommer vi till , Tokyo-möte,skulder, m.m. På i pågår förhand-lingar, och inga beslut är ännu fattade. Man har sagtpreliminärt att för , 1996/97, skallman etablera en s.k. nödfond, emergency fund, somUSA inte deltar i.I skall den resterande perioden av 11diskuteras /99, och då hoppas man att få medUSA. Men det är inte så klokt, tror jag, att gå ut ochhota med den stora påken . Det är valår iUSA, och man får nog använda sig av diplomatiskamedel och god övertygelse, så att säga. Det finnsalltså en pledge. förväntas diskuteradet här . Inför det pågår många samtal.Det vara bara av tidsskäl som jag inte svarade påfrågan om guldet. Det pågår alltså ett omfattandearbete inom IMF och när det gäller demultilaterala skulderna. Det finns olika förslag tilllösningar för att lätta på skulden. Ett förslag somlanserats är det här med guldet. Man väntar sig nu attdetta skall diskuteras vid aprilmötet i utvecklings-kommittén.Att sälja guldet var och är fortfarande en levandefråga. Men det finns ingen enighet kring den här åt-gärden ännu, inte ens i den nordiska kretsen. Vi villgärna komma fram till en lösning där vi åtminstone pånordisk basis kan ha en gemensam linje. Det är alltjag kan säga om guldet just nu.Men kom ihåg att det här rör sig om en enormkrissituation. Den kräver också mycket radikala åt-gärder och förändringar. Det tar litet tid, men vi arbe-tar aktivt på detta. Jag räknar med att vi har riksda-gens stöd.Anf. 165 ()Herr talman! Jag vill bara avslutningsvis tacka föratt vi har fått den här debatten. Det känns bra att vi istora drag är överens om nödvändigheten av att ökatakten när det gäller att finna en långsiktig och hållbarfinansiering av FN-systemet och det multilateralautvecklingssamarbetet.Jag måste säga att jag är litet tagen på sängen avatt situationen är så allvarlig. Det är vi säkert alla. Detkänns väldigt akut och omskakande. Eftersom Sverigehar ett sådant starkt engagemang i FN och framgentförväntas öka det engagemanget genom en plats isäkerhetsrådet - förhoppningsvis - tycker jag att detskulle vara bra om riksdag kontinuerligthölls informerad om situationen inom FN-systemet.Jag vill därför be statsrådet att vi litet längre fram ivår, innan vi skiljs för sommaren, får information omhur läget har utvecklats inom FN-systemet. Jag tyckerdet är mycket angeläget att vi får ta del av den härinformationen och kan verka på våra olika arenor närvi träffar kolleger från andra länder för att öka förstå-elsen för att engagera sig i FN:s långsiktiga finansie-ring.Anf. 166 Statsrådet ()Herr talman! Med benägen medverkan från tal-mannen och talmanskonferensen återkommer jaggärna med en fyllig information i slutet av kammarenssammanträde i vår.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1995/96:78 omkrigsmaterielexportAnf. 167 Statsrådet ()Herr talman! har ställt en rad frå-gor till mig som rör det regelverk vi har för krigsma-terielexporten. Jag skall besvara dem i tur och ord-ning, men inledningsvis vill jag göra ett allmänt påpe-kande.Den svenska krigsmaterielexporten är inget själv-ändamål utan skall utgöra ett stöd för den säkerhets-politiska linje som följt under mycket lång tidoch som grundas på bred parlamentarisk enighet.Krigsmaterielexportpolitiken har mycket starkautrikespolitiska förtecken. Därför finns en strävan attbåde utforma och tillämpa regelverket på detta områ-de i samma breda parlamentariska samförstånd somkarakteriserar utrikespolitiken i stort.Herr talman! Jag övergår nu till frågor.Den första frågan avser det s.k. mänskliga-rättighets-kriteriet i riktlinjerna, som säger att"tillstånd till utförsel - - - eller annan utlandssamver-kan - - - inte bör lämnas om det avser stat där omfat-tande och grova kränkningar av mänskliga rättigheterförekommer".Regeringen fäster stor vikt vid denna parlamenta-riskt överenskomna formulering. Den skall vara ut-gångspunkten för ställningstaganden i enskilda ären-den. Detta är ett centralt kriterium i riktlinjerna. Be-dömningar föregås av en omsorgsfull redovisning avrelevanta förhållanden, och jag kan försäkra att ingensom deltar i prövningsprocessen tar lätt på dennafråga. Grundsynen är därmed restriktiv. I denna me-ning råder, enligt min uppfattning, överensstämmelsemellan tillämpningen av MR-kriteriet i riktlinjernaoch intentionerna bakom den formulering som anta-gits av den socialdemokratiska partikongressen ochsom citeras i interpellationen.Den andra frågan avser kontrollmöjligheterna närexporten består av komponenter till krigsmateriel. Jagvill slå fast att det s.k. bearbetningsintyget bara an-vänds när det är fråga om små komponenter utanegentlig nationell identitet. Är det fråga om störrekomponenter eller delsystem utkrävs alltid ett regul-järt slutanvändarintyg.Det finns goda praktiska skäl att använda bear-betningsintyg för de små komponenterna. Det är interimligt att kräva särskilda slutanvändarintyg för smådetaljer i ett system när systemet på den nivån kanvara uppbyggt av hundratals eller tusentals sådanakomponenter från olika leverantörer i olika länder.Det merarbete som uppkommer måste ställas i rela-tion till att det just är fråga om små komponenter sominte kan anses ha en nationell identitet.Den tredje frågan gäller tillstånd för utförsel avövrig krigsmateriel till stater som befinner sig i, ellerkan befaras komma i, väpnad konflikt inom eller utomlandet. Riktlinjerna är mycket tydliga på denna punkt.Om en stat befinner sig i väpnad konflikt, inre elleryttre, bör utförseltillstånd inte ges för vare sig övrigkrigsmateriel eller krigsmateriel för strid. Om ingenkonflikt pågår men det föreligger någon form av riskför en sådan kan utförseltillstånd endast ges för övrigkrigsmateriel. En helhetsbedömning måste naturligt-vis göras som tar hänsyn också till övriga riktlinje-krav.Att riktlinjerna fått denna utformning samman-hänger med breddningen av krigsmaterielbegreppet.Det bedömdes inte rimligt att underkasta den nyamaterielen, som inte ansetts behöva någonkontroll alls, samma stränga krav som tidigare krigs-materiel. Om en befarad konflikt skulle bryta ut ärövrig krigsmateriel av sådan beskaffenhet att den inteär direkt användbar som stridsmedel.I detta sammanhang kan det vara intressant attnotera att den förändring som kan konstateras i statis-tiken för krigsmaterielexport i hög gradförklaras av de nyheter i regelverket som då trädde ikraft - bl.a. en breddning av krigsmaterielbegreppetsom synliggjorde en tidigare oreglerad export.Den fjärde frågan gäller om riktlinjerna för krigs-materielexport borde lagfästas. Den frågan behandla-des i samband med att regeringen lade fram förslagetom inrättande av en ny myndighet för exportkontroll.Konstitutionsutskottet påpekade i sitt yttrande tillutrikesutskottet (1995/96:UU3) att kravet på en längregående formalisering av reglerna antingen innebar attriktlinjerna för krigsmaterielexport i väsentliga delarmåste transformeras till lagtext eller att regeringenbemyndigas meddela närmare föreskrifter om vadsom skall beaktas vid prövningen. Enligt konstitu-tionsutskottet var ett sådant förfarande onödigt.Utrikesutskottet hade inget att invända mot konsti-tutionsutskottets uppfattning och konstaterade attmöjligheterna var begränsade att förutse och på ettsmidigt sätt författningsreglera de olika situationersom kan komma upp i tillämpningen. Utskottet mena-de att i fortsättningen borde närmare principer förprövningen utvecklas genom regeringens praxis ochinte genom lagstiftning.Slutsatsen blev alltså att en lagfästning inte varaktuell. Mot den bakgrunden måste interpellantensfråga anses avgjord.Den femte och sista frågan gäller om jag avser atttillsätta en utredning om krigsmaterielexporten. Det ärinte aktuellt.Anf. 168 ()Herr talman! Jag börjar med att tacka statsrådetför ett fylligt och i viss mån uttömmande svar på mininterpellation. Jag är fullt nöjd med svaret på åtmins-tone varannan fråga.Krigsmaterielexporten har länge varit ett kärt de-battämne både inom socialdemokratin och i dennakammare. Jag fullföljer nu den traditionen med attaktualisera ett antal partikongressbeslut som jag anserbör vara vägledande för regeringen. Jag instämmersamtidigt i statsrådets inledande konstaterande attregelverkets utformning och tillämpning genomförs ibrett parlamentariskt samförstånd. Det har ju ocksåvarit en av avsikterna med bl.a. de förändringar avden rådgivande nämnden som gjort att alla parternumera företräds där. Det är viktigt.Svaret på min första fråga gläder mig speciellt,eftersom statsrådet ansluter sig till intentionerna bak-om den formulering som antagits av den socialdemo-kratiska partikongressen när det gäller tillämpningenav MR-kriteriet. Jag tolkar det som att regeringendärmed slår fast att inte skall exportera till enstat som undertrycker mänskliga rättigheter. Jag hop-pas att det är en korrekt tolkning.När det gäller den tredje frågan är jag däremotosäker på vad som menas med svaret. Min fråga gäll-de exportreglerna för s.k. övrig krigsmateriel. har uttalat att ingen militär materiel medsvenskt ursprung skall kunna säljas till stat som befin-ner sig i eller befaras komma i väpnad konflikt inomeller utom landet. Ändå kan jag inte tolka svaret somannat än ett godkännande av att bandvagnar, spa-ningsradar och annan övrig krigsmateriel kan exporte-ras till länder i dessa situationer. I svaret sägs ju attom ingen konflikt pågår men det föreligger någonform av risk för en sådan kan utförseltillstånd endastges för övrig krigsmateriel, dessutom med hänsyn tillövriga riktlinjekrav.Min tolkning av partikongressbeslutet är att inteens övrig krigsmateriel skall kunna exporteras i dessasammanhang.