prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — Varför har stillatigande accepte-rat att arbetsrättsutredning har av-satts och ersatts av ett egendomligt korporativistisktförfarande?Om vi skall lösa denna situation behövs en helt nykurs: sänkningar av arbetsgivaravgiften, reformeringav arbetsrätten och sänkt ränta. Vi behöver en moderninriktning av näringspolitiken och en annan kurs änden som personifierar.(Applåder)Anf. 6 HANS ()Herr talman! Du som tittar! Den som häftar iskuld är inte fri. Det brukar säga, ochjag håller med. Det är förklaringen till att Vänsterpar-tiet har satsat så hårt på att sanera statsfinanserna.Men det skall ske på ett rättvist sätt, och jag vill sägatill regeringen att den inte alltid har orkat med det.Den som är arbetslös är inte heller fri. Regeringenglömde att gå på båda benen - att sanera statsfinan-serna men bekämpa arbetslösheten. Det ärinte konstigt att regeringen haltar. Vi har varnat för den, och sagt att vi skalluppställa mål som halverar den. Jag är glad över attPerssonplanen nu börjar utandas något slags ambitiösmålsättning som liknar den vi i längehar krävt. Men det krävs också insatser som gör dettatroligt.Vi har levt i dunkla värld. Vi har sett attotrygghet, ökade klassklyftor och nedskärningar i denoffentliga sektorn skapar arbetslöshet och otrygghet.Det skapar inga jobb. Jag tror att vi som har varit iarbetslivet vet detta, Per . Vi vet att det inte ärmed sådana metoder som människor får kreativitetoch satsar framåt. Jag tror inte att högerns lösning ärnågon lösning. Det är en enkel lösning i form av reto-rik och slagord. Den duger inte.Ibland tycker jag faktiskt att lösningarna även frånArbetsmarknadsdepartementet mest består av retorik,. Man säger att det går åt rätt håll,tiondel för tiondel. Det går bakåt.Fråga dem i där arbetsmarknadsministernsjälv bor! Det går bakåt. Inte gårdet framåt.Man talar om RAS och bortre parentes. Det finnsinte några sådana enkla slogans och inte några sådanaenkla lösningar. Det kan bli ett ras på ett annat sätt -det borde betänka.Det viktiga är att konstatera att detta inte är de ar-betslösas fel. Krig mot arbetslösheten, ja, men se tillatt det inte blir ett krig mot de arbetslösa. Det finnssådana tendenser även i regeringens politik, och detsmärtar mig djupt. För är dessa huvudstrate-gin.Jag vill i korthet ta upp några punkter som jag trorär avgörande för sysselsättning och arbete åt alla.Vi måste förnya näringslivet. Rätt branschstrukturoch rätta produkter är a och o. Den gröna sektornebjuder detta i form av energiomställning och miljö-teknik. pratade om detta och detvar bra, men låt oss se handling och inte bara ord.Vi vill se kvalificerade tjänster - inte hemtjänsterhos de rika, Per . Kvalificerade tjänster som tartill vara på kunskapssamhället är vad vi vill se.Skatteväxling och riktade investeringsbidrag är in-satser som skapar ett modernt arbetsliv. Hur stor ärkompetensutvecklingen i våra svenska företag? Näs-tan obefintlig, trots att den skulle behövas enligt denena utredningen efter den andra och trots att krav påen sådan ständigt ställs. Det görs oerhört litet för attförbättra situationen i vårt näringsliv för dem som harsämst utbildning.Jag vill se förslag på personal- och kompetensut-veckling, särskilda insatser till alla de kvinnor somhar fått gå från kontoren. har lagt framsådana förslag, men de har alltid röstats ned.Utbildningsvikariaten skall inte längre räknas somkvalificerande för a-kassa. De skall inte alls finnas kvar enligt PerUnckel. hade tagit bort utbildningsvika-riaten ur sin arbetsmarknadspolitiska arsenal. Varför?Både utbildning och praktik på en gång är en idealiskåtgärd.Finns det vinster och finns det pengar? lär detbli i näringslivet. Kompetensut-vecklingsprogram kanske skulle kunna bidra till enbättre löneutveckling och skapa en känsla av rättvisa.Det skulle kunna få varje medarbetare, arbetare ochtjänsteman att känna att de också är värda något, attderas kunskap betyder någonting och att de får del avproduktionsresultatet utan att det behöver skapa infla-tion. Modernisera näringslivet!Min nästa punkt handlar om att försvara välfärden.Vi har levt under en borgerlig regering som harplockat bort hundratusentals människor från den of-fentliga sektorn. Med människor menar jag i det härfallet kvinnor, för det är dem det handlar om. Densocialdemokratiska regeringen har fortsatt med detta.En av de punkter starkast kritisera-de i konvergensprogrammet och i tillväxtpro-positionen var den där det där stod i klartext att viskall fortsätta på det här sättet fram 2 000. Yt-terligare 100 000 välfärdsjobb skall försvinna frånkommuner och landsting. Till minglädje ser jag i Perssonplanen en tanke på att detta ärorimligt. Behåll människor i värdefull verksamhet,satsa på kvinnornas jobb och på riktade kompetensut-vecklingsprogram för alla dem som redan har fått gå.Förnya arbetstiden! Hur kan några få jobba re-kordmycket övertid när andra inte får jobba alls? Hurkan regeringen sitta så till den milda grad fast i ce-menten att den stoppar upp detta och vägrar att tasteget till en arbetstidsförkortning? Det skulle leda tillflera jobb och ökad välfärd, men också till en bättreeffektivitet i näringslivet. Vi skulle dessutom fåmycket mer av den flexibilitet som alla talar så vack-ert om. Det är dags att starta marschen in i sextim-marssamhället.Förnya er! Ni skall finna att man kan göra det ge-nom miljöomställning och ökad kompetensnivå, ge-nom att förnya välfärden och verkligen satsa på kvin-nornas självständighet genom att satsa på deras ar-betsmarknad. Man kan göra det genom att hävdaarbetslinjen och genom att låta bli att införa bortreparenteser och stöta ut människor från a-kassesystemet. Skapa trygghet och flexibilitet! Därhar ni framgången. Så förnyar man sig, . Man gör det genom att bevara de gamla tradi-tionerna - arbete åt alla, rättvisa och jämlikhet.Nog finns det väl någon person i regeringen, ellerkanske , som förstår sammanhangen mellantillväxt och arbete, men som också förstår de politiskasammanhangen och var den politiska majoritetenfinns här i . Tänk på det, !(Applåder)Anf. 7 ()Herr talman! Alla ni som har bänkat er framförTV:n, åhörare på läktaren och kammarens ledamöter!Situationen på arbetsmarknaden är dyster. Varsleni början av 1996 har fördubblats. Antalet lediga plat-ser ökar inte i den takt som skulle behövas för att fåfler människor i arbete.Sveriges nordligaste jobb och Naimaikas enda ar-betstillfälle försvinner när drar in den sistaväderobservationsplatsen. Posten rationaliserar ochsäger upp postkassörskor när små postkontor läggsned och post i butik införs. Det drabbar främst lågtbetalda kvinnor. Rationalisering, datorisering ochinförandet av robotar i industrin har gjort att mångaarbetstillfällen har försvunnit och inte kommer igen.BNP har ökat, vilket främst beror på exportin-dustrin. Men trots detta faktum ökar inte sysselsätt-ningen. Vi i vill visa på gröna lösningar.Arbetsmarknadsminister utlo-var en halverad arbetslöshet. För att nå målet medhalverad arbetslöshet måste det till en ordentlig till-växt, sägs det. Hur skall kunna få denna otro-liga tillväxt? Vår del av världen har ju under decenni-er haft en kraftig tillväxt, där miljön har fått ta stryk.Vi fick uppleva hur tillväxten mattades av och hurtillväxtkurvan planades ut och stagnerade. Vi liggernu på platån, därför att vi har nått en viss levnadsnivå.Vi kan kanske inte tillväxa mer. kommer ju medstor hastighet de länder, främst i , som vi harkallat , och vill ha samma levnadsstandardsom vi.De flesta i dessa länder strävar efter att ha allt detsom vi har införskaffat oss. Kylskåp och andra elek-triska artiklar och främst en bil skall finnas med.Dessa länder tillväxer så snabbt att varken människoreller omgivning hänger med, och en enorm miljöför-störing står för dörren.Och varför skall inte alla människor kunna få detbättre? Men kommer jorden att orka med, och hurskall vi här uppe i de s.k. i-länderna då kunna tillväxaså mycket mer i nuvarande termer?Herr talman! vill införa en skatteväx-ling med höjd skatt på energi och ändliga resurser,vilket i stället skall medföra sänkt skatt på arbete, dvs.sänkta arbetsgivaravgifter. Detta är ett sedan längeframställt krav från sida.Sedan 70-talet har arbetsgivaravgifterna ökatmångfalt i förhållande till energipriserna. För att fådet miljöriktiga och uthålliga samhälle som vi efter-strävar vill vi att skatteväxling skall ske på lång sikt såatt näringslivet får långsiktiga spelregler för att kunnainvestera i rätt tid och med lönsamhet ändra sin pro-duktion i en sådan miljömässig riktning.En skatteväxling, som sker på det sätt Miljöpartietvill, beräknas generera 300 000 nya jobb. En generelltsänkt arbetsgivaravgift medför att det blir ekonomisktlönsamt för företag att anställa fler människor.En miljöteknisk utveckling är ett av de områdendär bör ligga i förgrunden för att hänga med iutvecklingen. Miljöteknik utpekas av World WatchInstitute som en stor nisch med framtidens jobb. Des-sa s.k. gröna jobb kan bli en del av en grön tillväxt pånaturens villkor och göra till ett föregångar-land och skapare av fler arbeten.Herr talman! Satsningar på förnyelsebar energi gerjobb. Skulle en investering i större skala på vindkraftkomma till stånd kan ca 10 000 årsarbeten skapas.Sverige passar utmärkt för vindkraft. Ökat antal sol-celler och solfångare beräknar ge 3 000 årsarbeten,och energieffektivisering ger 1 500 arbeten per in-besparad terrawattimme. En större satsning på bioe-nergi medför också det ett stort antal jobb, i storleks-ordningen 10 000.Herr talman! Ett annat sätt att skapa fler arbetstill-fällen är att genomföra en arbetstidsförkortning. Mandelar på jobben, och fler människor kan få arbete.Därför vill jag vända mig till arbetsmarknadsministerAnders och säga att är öppetför ett större försök med arbetstidsförkortning underett eller två år.Sverige har en av de längsta arbetstiderna i Euro-pa. Vårt nära grannland har en veckoarbets-tid . är jämförbartmed vad gäller andelen sysselsatta i industrinoch förvärvsfrekvensen för kvinnor och män.Metallfacket i har genomdrivit 35 tim-mars arbetsvecka. Det har visat sig under en tioårspe-riod att arbetstillfällena har blivit fler, att produktio-nen har ökat och att sjukskrivningarna har minskat.Värdefull fritid medför att människor blir friskare,vilket är en samhällsekonomisk vinst.Herr talman! Vi i väckte under all-männa motionstiden en motion omarbetsbyte. Arbetsbyte innebär att en person som hararbetat under ett visst antal år skall kunna ta tjänstle-digt för att studera eller bara för att kunnata hand om sina barn eller något annat som dentjänstledige vill utnyttja tiden för.Den lediga platsen skall tillsättas av en arbetslös.Detta krav fanns inte i när den här åtgärdeninfördes där. I genomförs nu ett liknandeförsök . I jakten på lediga arbeten är dettavärt en del. I tillsattes ca 90 000 arbeten pådetta sätt.Herr talman! TV-tittare, åhörare och arbetsmark-nadsministern! Skatteväxling, arbetsbyte, gröna jobboch arbetstidsförkortning är några av de medel somMiljöpartiet vill se i kampen mot en alltmer hotande,permanent arbetslöshet.Anf. 8 ()Herr talman! Jag vill börja med en beskrivning avarbetslöshetssituationen valdagen 1994 och situatio-nen . Valdagen 1994, se-dan, var enligt AMS 334 000 öppet arbetslösa. I dagär det 365 400, dvs. 31 300 fler individer, som saknarjobb. I valrörelsen talade Socialdemokraternaom att man skulle få fart på och kraftfullt fåned arbetslösheten. Man talade redan då om att halve-ra arbetslösheten. Verkligheten har blivit en annan.Fler har blivit arbetslösa, och varslen ökar.Som ett kvitto på regeringens politik kan man se i : Svarta utsikter på arbets-marknaden.I Socialdemokraternas valmanifest skrev man skulle förhindra att ungdomar skulle gå arbetslö-sa . I verkligheten har vi fortsatt högungdomsarbetslöshet, och ungdomsgarantin finns inte.I valprogrammet mot arbetslösheten skrev man:planerade uppsägningar i kommunerna skall integenomföras. I verkligheten genomförs nu uppsäg-ningar över hela landet inom sjukvården och inomomsorgen.Sammantaget är regeringens och arbetsmark-nadsminister insatser ett endastort misslyckande. Ett misslyckande som drabbarvarje person och varje enskild individ som fastnat iarbetslöshet. När arbetsmarknadsministern nu talarom krig mot arbetslösheten är det faktiskt som musensom röt.Herr talman! var jag på LOTCen iNorrköping, en träffpunkt för arbetslösa. en 22-åring som ännu inte fått fotfäste på ar-betsmarknaden. Han fick varken KAS eller a-kassautan tvingades för sin överlevnads skull fylla i enansökan om socialbidrag. Er politik, , har lett till denna situation. Ni avskaffade denobligatoriska arbetslöshetsförsäkringen, och ni harförsämrat förutsättningarna för ungdomar att få jobb.För denne arbetslöse unge har era löften inget värde,tvärtom försämrade ni. Jag träffade också en 40-årigtruckförare som varit utan jobb . Ni lovade attsärskilt jobba för att få ned långtidsarbetslösheten ochatt höja ersättningsnivån i a-kassan. För denne arbets-löse var detta löfte inget värt, tvärtom försämrade ni.I måndags mötte jag också en företagare med 125anställda. Han pekade på alla hinder ni satt upp förföretagandet och möjligheten att växa och anställafler. Det är det sammantagna dåliga företagsklimatetsom gör att småföretagare drar sig för att anställa.Förtida momsinbetalningar, ökade fastighetsskatter,återställare på provanställningsområdet, höjda ar-betsgivaravgifter och återinförd dubbelbeskattning ärnågra exempel på för företagen och de arbetslösaskadlig politik.Mot bakgrund av era misslyckanden så här långt,vilket värde har era utfästelser om att halvera arbets-lösheten? Ni har ju hitintills bara orsakat högre arbets-löshet.Herr talman! Trots denna mörka bakgrund vill jagfrån sida ändå räcka ut handen konstruktiv dialog. Det är hög tid att vi som sysslarmed arbetsmarknadspolitik och frågorna om förut-sättningarna för växande företag gemensamt tar osssamman. Vi måste försöka enas kring en vision om attvi skall ta oss ur massarbetslösheten, och då med ettkonkret program som på ett trovärdigt sätt anger hurdetta skall gå till. Det handlar också om att skapa enframtidstro.Det finns förutsättningar för att ta sig urproblemen. Vi har resurser. Vi har människorna.Viljan finns.Nu är det vår uppgift i den här kammaren att finnavägar för att få människor i arbeten som håller förframtiden.Från de olika partierna har det redan redovisats ettantal punkter i en sorts program. Jag vill tillföra någrapunkter.För det första: Lägg tyngdpunkten i satsningarnapå framtidens arbetstillfällen. Det handlar om infor-mationssamhället, IT-tekniken. Det handlar också omden gröna sektorn, satsningen på miljöjobben ochenergisektorn. Det handlar också om tjänstesektorn.Se till att de som efterfrågar tjänster inom trädgårds-arbete, matlagning och allmän service i hushållet fårmöjlighet att köpa dessa tjänster. Från socialdemokra-terna i har vi ett utmärkt exempel. Statenhar där initierat och stött ett hjemmeservice-systemvilket skapat tusentals nya arbetstillfällen.Vidare bör man satsa på flexibilitet på arbets-marknaden vad gäller arbetstider och moderniseradarbetsrätt.Man bör också göra en kraftfull satsning på kom-petensutveckling och fortbildning. En satsning på demsom har enbart folkskola eller grundskola är nödvän-dig för att inte äldre människor skall drabbas av ål-dersdiskriminering. En ökad satsning bör också göraspå högskoleutbildning.Lärlingsutbildning, liknande den i , trorjag är nödvändig för att vi skall få ned ungdomsar-betslösheten och få ett positivt företagsklimat.Avslutningsvis, herr talman, vill jag fråga arbets-marknadsministern om han, till ett rundabordssamtal,vill inbjuda de partier som på ett konstruktivt sätt villforma ett gemensamt och konkret program för nyajobb; ett program över blockgränsen. Om arbetsmark-nadsministern är beredd till det kan vi stryka ett strecköver alla misslyckanden och börja på ny kula. Ensådan signal skulle i sig skapa ny optimism och fram-tidstro också hos den arbetslöse. Ta den chansen,. 9 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Först vill jag säga några ord om löf-ten. Jag tror att alla som var med i valrörelsen 1994mycket väl minns att socialdemokraterna begärde ettöppet mandat. Det var något mycket ovanligt för oss.Vi var väldigt medvetna om vad som väntade oss närvi skulle in i . Därför begärde vi ett öppetmandat och fick det. Vi lovade inga vackra och enklalösningar 1994. Vi tog den debatten i den valrörelsen.När det gäller misslyckanden vill jag säga att detär allvarligt att sysselsättningen inte ökar så snabbtsom vi ville. Den ökade visserligen nästan dubbelt såsnabbt som i andra europeiska länder 1995. Den ökarockså enligt alla prognoser som finns betydligt snab-bare 1996. Men den ökar inte så snabbt som vi ville.Vad har de som använder ordet misslyckande för ordför den period när sysselsättningen minskade med590 000 jobb? Om det är ett misslyckande att vi baraökar en och en halv gång så mycket som , vadär ordet för , ?Sedan vill jag kommentera det som Per Unckelsade. Han pekade ut det förlovade landet som skullelösa problem; det var . Hur serdet då ut i ? Arbetskraftsdeltagandet iSverige är 77,, i 64,. Det är alltsådet Per vill: Rasera välfärden, öka klyftorna,krossa fackföreningsrörelsen till priset av att få ettarbetskraftsdeltagande på 64,. Mer brutalt kan detfaktiskt inte uttryckas.Jag tror, Per , att det trots de hårda ordenom allt det vi har levererat, kanske ändå inte är sådumt att ha en socialdemokratisk arbetsmarknadsmi-nister som har kontakt med verkligheten. Jag är inteövertygad om att man bäst finner den i en taxi mellanriksdagshuset och . Man kan nog finna denpå andra ställen också.Titta på hur det ser ut när du pekar ut detta land.Se på , som inte har gått lika långt somNya . Där har man genomfört allt det som duvill genomföra i . Där har man fortfarandesamma arbetslöshet som vi, men man har ingen väl-färd. Man har enorma klyftor.Min fråga till och ,men även till Per , blir: Är ochLars inne på det recept som Per Unckelskissar? Är det på som ni vill söka lös-ningarna? Är det med Per ni vill forma politi-ken i ? Vill ni forma politiken utifrån de vär-deringar som lett till att har långt sämrearbetsmarknad än och långt färre i arbete?Lars tar upp några frågor som jag villdiskutera. En gäller sambandet mellan en stark arbets-rätt och arbetslöshet. Hur ser det ut i ?Om vi jämför länderna med stark arbetsrätt och ser påsysselsättningen där kan vi säga att arbetslösheten inteär lägre i de länder som har en svag arbetsrätt. Detfinns alltså inget samband i den meningen. När vilämnade 1991 hade världens starkaste arbets-rätt men också världens högsta sysselsättning.Hur har socialdemokraterna lyckats med den and-ra frågan du tar upp, nämligen privat sektor? Det ärriktigt att det 1949 var betydligt fler som arbetade ijordbruket och i skogen. De var egna företagare.Många av de jobben är nu borta. Men om du tittar påden privata sysselsättningens andel av befolkningendet år vi lämnade över till er finner du att Sverigetillsammans med hade den störstaprivata sysselsättningen i , just därför att vihade ett starkt välfärdssamhälle. Vi hade en stor of-fentlig sektor som gav kvinnorna möjlighet att arbetaäven i den privata sektorn eftersom man klarade om-sorgen om barnen och de gamla.Jag återkommer till de andra frågorna i nästa in-lägg.(Applåder)Anf. 10 PER ()Herr talman! Jag är ledsen att behöva säga det,men är en pratkvarn. Medan prat-kvarnen går blir fler och fler arbetslösa.Jag skall ge ett par exempel. skickadepratkvarnen ut en skrift skröt över allt somregeringen gjort. På sidan 3 finner man följande pro-fetiska uttalande: - alltså för tre månadersedan - finns det få tecken som visar på annat än atttrenden med kraftigt ökad sysselsättning i kölvattnetpå en ekonomi som växer kommer att hålla ser verkligheten annorlundaut.För ett och ett halvt år sedan sade att man skulle få ned arbetslösheten till under5 % . ser verkligheten ut påett annat sätt.I dag säger att han skall halveraarbetslösheten . Han har blivit litet merarealistisk. Men varför i hela friden skall vi tro honomi dag, när det inte har funnits något skäl att tro det hanhar sagt tidigare?Anders säger att han begärde ett öppetmandat. Jag undrar hur många väljare som på valda-gen 1994 hade känslan av att det fanns ett öppet man-dat för Socialdemokraterna att ge fasiken i jobben.Anders säger, för att fortsätta exempli-fieringen av vad som händer när pratkvarnen går, atthan är beredd att pröva nya vägar. Men är han det? ÄrAnders beredd att pröva en avreglering avarbetsrätten, som småföretagarna kräver för att kunnaanställa fler ? Nej, det är inte beredd att pröva.Är beredd pröva en sänkningav arbetsgivaravgiften? Detta beskrevs för ett ögon-blick sedan som en social nedrustning. Det är han inteheller beredd att göra.Är beredd att göra någonting såatt de utbildningsplatser han föreslår faktiskt skallkunna användas i producerande företag? Nej, det ärhan inte beredd att göra.Jag är nog den siste i denna kammare som kananklagas för att vara oengagerad i fråga om utbild-ning. Men lita på mitt ord, : Ni kanutbilda hela svenska folket till teknologie doktorer,men de kommer inte att få jobb om det inte finnsnågra företag som de kan anställas i.Nej, , öppenheten lyser nogmed sin frånvaro alltmedan arbetslösheten stiger.Anders gillar inte att jag hänvisar tillNya . Det må stå för honom. Han säger att detblir stora klyftor om högerns politik genomförs, somdet numera heter i retoriken. Jag skulle vilja frågaAnders hur han ser på den klyfta som detinnebär att - en miljon - av svenska folket stårutanför ett riktigt arbete. Det är en smaksak hur mandefinierar "klyftor". För mig är en klyfta stor om engod portion av den arbetsföra befolkningen förvägrasett arbete inte därför att arbete inte skulle kunna ska-pas, utan därför att den politiska dogmatismen läggerhinder i vägen för att ge de människor som vill hanågot meningsfullt att göra en chans att bidra medsina erfarenheter till samhällets framtid.Jag frågade tidigare om hankunde tala om för mig hur ökade kostnader för företa-gen skulle göra dem mera benägna att anställa demänniskor som söker jobb. Jag har inte fåttnågot svar på den frågan, och det överraskar mig inte.Ge ett konkret besked till landets företagare om varförde skall bli lyckligare inför en socialdemokratiskskattehöjningspolitik, ! Hittilldagshar man tagit från företagandeoch arbete. Nya skattehöjningar aviseras i den s.k.Perssonplanen. Berätta för mig, svenska folket ochriksdagens kammare hur det programmet skall göraSveriges företagare mera benägna att anställa åtmins-tone en liten del av alla dem som begär en möjlighetatt få göra sin tjänst för samhället och för Sverigesutveckling!Herr talman! En misstanke som tränger sig på äratt Socialdemokraterna får allt svårare att frigöra sigfrån de löften som splittringarna i det egna partietuppställer. av inställda fackligabidrag och uttåg ur partiet har på något sätt varit densocialdemokratiska interndebattens stående omkväde.Vad som har kallats för traditionell socialdemokratiskpolitik, vad nu detta är, har satts som villkor för fort-satt fackligt stöd.Nu är emellertid, efter Perssonplanen, språket ettannat. Regeringen har lagt om kursen. LO är nöjt.Balsam för en sargad arbetarrörelse, skriver LO-tidningen.Men hur går det för dem där ute som är arbetslö-sa? Vad har de för hjälp av en regering som uppen-barligen mest är inriktad på att förnöja LO-ledare,som alltmer ber om ursäkt för brutaliteten i detta ochframstår som privilegieförsvarare för dem som ännuhar ett jobb att gå till, men som uppenbarligen inte påallvar bryr sig om dem som redan har förlorat sitt?Eftersom det finns ett mycket starkt motstånd frånfackföreningarna gör jag bedömningen att det kom-mer att bli svårt, sade arbetsmarknadsministern apro-på ett då kritiserat förslag om att inrätta en ny ordningför arbetslöshetsförsäkringen, när han skulle beskrivadet socialdemokratiska partiets förhållande till rege-ringen.