prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Det är det som jag vill peka på.Jag kan visst tänka mig att det är en god tankebakom lagen. Men bibliotekens situation förbättrasinte av lagen, eftersom kommunernas ekonomi ärsådan att det inte finns något val.Anf. 148 () replik:Herr talman! Det är fråga om ifall man anser attvalet i en kommun skall vara att den kulturpost somett bibliotek trots allt utgör skall läggas ned eller omsäkerheten skall finnas att man i en kommun i alla fallhar ett bibliotek kvar, med den service som det ger.Anf. 149 ():Herr talman! Kulturpolitik är en ideologisk fråga.Särskilt tydligt har det blivit i synen på litteraturen.Gunnar Sträng har sagt att arbetarrörelsen har tregrenar - partiet, facket och litteraturen.Litteratur, böcker och läsande är ett redskap förfrigörelse och utveckling. Den som aldrig har känt avbrist på böcker och bildning kan nog inte förstå hurstark denna längtan kan vara.Författaren brukar åka runt tillskolor för en s.k. läsfrämjande åtgärd, där han berättarför barn hur det gick för honom och hans klasskamra-ter. Han säger att den som inte knäcker läskoden ochfår läslust riskerar att hamna i kriminalitet och arbets-löshet. Det är sant. Han berättar detta så övertygandeatt han därmed hjälper många människor att komma igång med sin läsning.Människan är en skapande varelse. De som inteknäcker läskoden och får läslust får inte det redskaptill sin frigörelse och utveckling som är nödvändigtför att det skall bli konstruktivt. Vi ser väldigt tydligtatt det i samhället sker mycket destruktiva handlingar.Bland de människor som sitter i fängelse är just dys-lektikerna en överrepresenterad grupp. Därför tyckerjag att vi har ett gemensamt ansvar att verkligen se tillatt alla människor knäcker läskoden och lär sig attläsa, som är så viktigt.Vi socialdemokrater, vi inom arbetarrörelsen,sjunger Internationalen och texten "från mörkret stigavi mot ljuset" och "från intet allt vi vilja bli". Jag troralltså att bildningen och läsningen är hoppet. Vi skallju kunna bli någonting annat än bara slavar och trälar.Den socialdemokratiska kulturpolitiken är väldigttydlig i sin önskan att nå nya och utsatta grupper, attlitteraturen skall ut på arbetsplatser och skolor och attden skall vara av hög kvalitet.Herr talman! Hon har upptäckt att det i finns400 000 kvinnor och 700 000 män som aldrig läser enbok. Hon blev chockerad och förskräckt. Det är bra.Då kanske hon skulle fundera på att det i reservation1, som hon har yrkat bifall till, står att man inte medskattemedel skall styra medborgarnas val av kultur-verksamhet och att det är att underskatta den enskildamänniskans förmåga till val. Vi socialdemokrater serdet helt annorlunda. Vi vill med skattemedlet styra attalla människor får tillgång till böcker. För detta be-hövs det hjälp på traven. Kanske skulle ElisabethFleetwood också ompröva sin reservation när detgäller anslaget till vuxenböcker i . Här vill sänka anslaget med5 , därför att de anser att det är onö-digt att ge ut bra och billiga böcker för vuxna.Det finns 500 000 dyslektiker, vilka också måstenås av böcker.Jag tycker att det är bra att ärförskräckt, och jag är glad att hon sade det här ikammaren. Då tror jag att vi kan komma vidare, där-för att vi gemensamt har en insikt om bokläsandetsoerhört stora betydelse för alla människor.Regeringen har gjort en kraftsatsning på litteratu-ren och boken i denna proposition, bl.a. genom biblio-tekslagen, förslaget om i treår för inköp av böcker och de läsfrämjande åtgärder-na. Det skall också bli en utredning om boken.Jag förstår inte den moderata reservationen när detgäller just stödet till En bok för alla. Moderaternasäger att utskottet inte har kunnat finna att regeringenspåstående att En bok för alla når ut till nya läsargrup-per har verifierats. Det tycker jag är konstigt. Det hargjorts en utvärdering av . Man sägeratt boken sprids via bokombud på arbetsplatser och iföreningar. Den har stor geografisk spridning. Det gåratt prenumerera på den, och därför finns den i storutsträckning utanför storstäderna. En bok för alla harstor betydelse därför att böckerna är spridda över helalandet. De har lågt pris och hög kvalitet. De används iskolor. Det finns bl.a. väldigt fina antologier medsagor och dikter som utgivits speciellt av En bok föralla, som kan köpas in i klassuppsättningar. De an-vänds i stor utsträckning i skolorna och gör det möj-ligt just för barn och unga att få tillgång till litteraturoch att få tillgång till böcker. Dessa böcker är billiga,och de är bra. Jag kan inte förstå att kanvända sig emot detta. Med nyainsikt om att det är så många människor i sominte läser böcker kan vi kanske få en omprövning pådenna punkt så småningom.Ytterligare en satsning som är viktig i kulturbe-tänkandet är paragrafen i bibliotekslagen - § 5 - därdet står att det inom och gymnasieskolanskall finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för attstimulera skolelevernas intresse för läsning och litte-ratur samt för att tillgodose deras behov av materialför utbildningen. Det är inte så självklart att det skallfinnas lämpligt fördelade skolbibliotek. Jag skullenaturligvis önskat att det hade stått att det skall finnasbibliotek i varje skolenhet, men det är ändå bra pekar på att skolbiblioteken har en stor betydelseför spridningen av böcker och läsning bland våraungdomar.Herr talman! Jag vill ta upp ytterligare en moderatreservation som förvånar mig litet. Det är reservation21, som handlar om språket. Där hänvisar Moderater-na till motion 260 och säger att det är angeläget atteleverna i grund- och gymnasiskolan får ett väl slipatredskap för livet, nämligen en god språkbehandling.Endast den elev som behärskar det egna språket,svenskan, kan på ett godtagbart sätt tillägna sig andraspråk.Jag vill fråga eller någon avde andra från följande: Till skillnad frånvilka tycker ni så? Tycker vi inte alla att detta är vik-tigt? Jag har verkligen försökt att analysera vad Mo-deraterna på denna punkt reserverar sig emot, och jagkan inte förstå att det gäller något annat än ett ord.Svenska språknämndens uppdrag, som man ännu intehar fått men skall få, är att utarbeta ett handlingspro-gram i syfte att främja svenska språket. Moderaternaskriver i sin reservation att det uppdraget skall sam-ordnas med lärarutbildningen, medan utskottsmajori-teten utgår från att språknämnden i sitt arbete kommeratt hålla kontakt med andra språkvårdande organ,medier och representanter för skola och lärarutbild-ning osv.Moderaterna talar ofta om det enskilda ansvaretoch att man inte skall underskatta någons förmåga.Ändå reserverar sig och vill att det skalluttryckas som att nämnden skall "samordna med" istället för att "ha kontakt med" lärarutbildningenredan innan handlingsprogrammet ens är framme ochspråknämnden har fått uppdraget. Är inte det att un-derskatta lärarnas och lärarutbildningarnas förmåga?Ur språklig synpunkt, , skulle jaggärna vilja ha ett förtydligande av vad reservationenegentligen innebär.Anf. 150 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra kammarens ledamöter om vikten avatt uppgivna taletider respekteras.Anf. 151 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att LenaKlevenås blir glad över att jag bli förskräckt. Jagtycker att det är en väldigt dålig situation när 400 000respektive 700 000 kvinnor och män inte läser böck-er. Vad som skiljer oss åt, , är faktisktmedlen - inte målen. Vi tycker inte att de medel somni föreslår leder fortast till målen. Jag sade i mittanförande att vi ansåg det mycket viktigt att de riktigtsmå barnen redan i familjen, i förskolan och i skolankommer i kontakt med boken. Jag tror inte att vi harskilda uppfattningar vad beträffar bokens viktigaställning. Jag tror inte att någon i utskottet vill tillvitamig något sådant.Har man redan från det att man är liten och sedanunder hela uppfostran och utbildningen behov avböcker, ställer man också krav på att det skall finnasböcker så småningom.Jag har väldigt på mig. Eftersom jag fårinsluta min replik i detta anförande får jag också sägaatt jag blev väldigt förskräckt när talade om en ny infrastruktur med bibliotekslag,kulturlag m.m. Hur mycket skall vi betala i skatt? Jagvill bara nämna en siffra som kanske får CharlottaBjälkebring att vakna till.Om vi konfiskerar alla inkomster över 300 000 kr- rubbet - får vi in 23 miljoner. Om jag inte tar fel ärdet ungefär så mycket som anslås till Datainspektio-nen. Då har vi tagit alla inkomster över 300 000. TillCharlotta Bjälkebring vill jag säga att hon skall tänkaefter först, innan hon går ut och talar om högre avgif-ter och högre skatter. Vad händer med dem vars in-komster över 300 000 ryker? De kommer inte fortsät-ta jobba.Anf. 152 () replik:Herr talman! och jag är helteniga om bokens stora betydelse. Vad vi inte är enigaom är vägen till boken för enskilda människor. Famil-jen har en stor betydelse, men alla familjer fungerarinte väl. Vår ideologiska bakgrund och vår erfarenhetsäger oss att vissa barn behöver stöd och att vissamänniskor behöver sökas upp. Om man har haft till-gång till böcker från det att man var liten tar man dettill sig naturligt, men alla barn har inte det. Det ärdärför vi vill se till att det finns böcker i skolor och påarbetsplatser och att det sker uppsökande verksamhet.Moderaterna har i ett tidigare anförande sagt attdet är bättre att sänka skatterna så att människor själ-va kan köpa böcker. Jag tror inte att det fungerar pådet sättet. Vi är oeniga om målen. Det är bra att är tydlig.Vi behöver skattepengar för att kunna göra riktadesatsningar. Vi måste se till att det finns böcker där allabarn finns, dvs. på dagis och i skolor, och där allavuxna finns, dvs. Vi har hellre litethögre skatt och ser till att vi kan gör riktade insatser.Det är tyvärr inte säkert att föräldrarna använder deextra inkomsterna för att se till att barnen får böcker.Anf. 153 ()replik:Herr talman! Det är rätt, , att allafamiljer tyvärr inte fungerar väl. De skall ha stöd. Detär just därför vi har sagt att vi stöder utgivningen avbarnböcker av En bok för alla. Vi tycker att barn-böckerna är så viktiga. Jag förstår inte angreppet.Däremot säger vi att vi kan vara utan En bok för allanär det gäller de vuxna. Vi tror att det är de som redanär intresserade som går och köper böcker billigare. Deskulle kanske annars ha köpt dem till ordinarie pris.Det är knuten.Ja, vi vill sänka skatter. Men vi vill inte ha anting-en-eller. Vi vill sänka skatterna så att så många sommöjligt skall kunna klara sig på sin lön. Det kännsganska tillfredsställande för alla dem som kan det.Men för dem som inte kan det skall stödet finnas kvar.Vi har inte sagt att vi skall sänka skatter till en sådannivå att det inte blir några böcker. Jag begränsar migtill böcker eftersom det är det som det gäller här ikammaren just nu.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag måste, tyvärr, påminna ElisabethFleetwood om att det är vuxna som är föräldrar. Kan-ske är de 400 000 kvinnor och de 700 000 män somaldrig läser böcker föräldrar. Hur skall de kunna se tillatt deras barn läser böcker när de själva inte är intres-serade? Även vuxna kan faktiskt ha behov av stimu-lans och stöd för att komma i gång med sin läsning.Det är kanske inte bara fattiga människor - raktuttryckt - som köper En bok för alla-böcker utant.o.m. också människor "med ekonomiskt sinnelag",som skriver i sin motion. skullejag vilja säga - ursäkta det engelska uttrycket! Skallvi ha ett slags nödhjälpsböcker som bara fattiga män-niskor får köpa? Det är väl alldeles utmärkt att de härböckerna håller så hög kvalitet att t.o.m. jag och fruFleetwood köper dem.Anf. 155 ()replik:Herr talman! Gudskelov är det så, ,att barn antagligen blir föräld-rar. Det är en sanning. Därtill skall naturligtvis debarn som har föräldrar som inte förser dem medböcker ha chansen att i förskolan och skolan få deböcker som vi pläderar för genom barnböcker och för alla.Att vi säger att vuxna inte skall köpa En bok föralla-böcker beror på att vi tycker att de köpstarka kanköpa sina böcker till ordinarie pris. De pengar somkommer från skattebetalarna skall inte gå till de köp-starka bokköparna utan till de köpsvaga. Jag förstårinte att kan tycka att det är något fel idet. Trots allt måste det väl ligga i linje med vad LenaKlevenås tycker.Anf. 156 ():Herr talman! Yttrandefrihet, ,är något som vi måste värna över skattsedeln. När jagtalar om högre skatt ser jag inte det som en konfiska-tion, vilket däremot gör. Jag serskattemedlen som något solidariskt som vi delar medoss av. Vi ger därmed livskvalitet och, i det här fallet,också bildning till dem som inte har möjlighet och rådatt själva köpa böcker.Jag tycker inte att det är upp till var och en - detär inte upp till varje förälder eller till varje familj - attse till att barnen får böcker eller sjukvård. Det ärsamhällets skyldighet att se till att alla har den härmöjligheten och rättigheten. Därför är en biblio-tekslag ett led i en sådan solidarisk utveckling för allai Sverige.Anf. 157 ()replik:Herr talman! Det där, , vartyvärr ganska avslöjande. serinte skatter som en konfiskation. Men vore det intekonfiskation om alla inkomster togsut i skatt? Vad annat kan det kallas för?Frågan är var gränsen går för hur mycket vi kan taut i skatt av människor utan att arbetslusten går förlo-rad och utan att vi totalt förlorar deras arbetsinsatser?Vidare påverkar det arbetsglädjen osv. Jag tycker attdebatten om var gränsen för skatter och infrastrukturskall gå nästan närmar sig - jag skall hålla inne medvad jag tänkte säga och i stället använda ett politisktbättre ord - det litet orealistiska.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag som vänsterpartist står för detklasslösa samhället så att säga. Givetvis tror även jagatt det finns en gräns för hur höga de skatter kan varasom skall tas ut av medborgarna. Det är naturligtvisviktigt på vilket sätt skattemedlen används och att dekommer medborgarna till nytta. Om medlen verkligengår till det som man tror är bra betalar nog människormed mycket stor glädje högre skatt. Det är en i grun-den ideologisk fråga hur vi ser på detta med låg ellermed hög skatt, men det får väl vara precis som det är.Elisabeth kan inte övertyga mig, och jagkan inte övertyga . Däremot vikan vara överens om att inte allting skall tas ut i skatt.Det måste finnas ett annat system.Anf. 159 ()replik:Herr talman! Det var ett hugnesamt besked tillskattebetalarna i , det land som har de högstaskatterna. Inte ens vill ta in allt sommänniskor tjänar i skatt. Det är bra, och jag hållermed om det.Anf. 160 ():Herr talman! Det svenska språket är oerhört vik-tigt. Jag har haft glädjen att i den fina svenska grund-skolan under vara lärare i svenska. I min ut-bildning ingick en kurs i argumentationsanalys. Jaghar använt den för att för att försöka förstå vad mode-raterna vill i deras reservation 21, som handlar om detsvenska språket.I mitt förra anförande efterlyste jag ett förtydli-gande och skulle vilja fråga ,eller någon annan i Moderata samlingspartiet, vadmoderaterna vill med denna reservation. Man vill geregeringen till känna något som jag inte förstår. Medett bättre språk från kan jag kanske få ettförtydligande, så att även jag begriper vad som står ireservationen.Konst, m.m.Anf. 161 ():Herr talman! Området konst och konsthantverk ärvälkänt för alla människor. I varje hem finns bildkonstpå väggarna och ofta också konsthantverk av olikaslag. Enligt regeringens proposition om kulturpolitikär intresset för bildkonst lika stort som intresset förlitteratur och större än intresset för teater. Mer än40 % av befolkningen besöker en konst- eller konst-hantverksutställning . Många har teckningoch målning som hobby. Konstföreningsrörelsen harväxt, och antalet konstföreningar beräknas varaomkring 2 500 med ca 700 000 medlemmar.Mot den bakgrunden är det av stor vikt att konst-närerna har goda arbetsvillkor och att det skapasmöjligheter för människor i hela landet att få mötasamtidskonsten. För att konsten skall kunna utvecklasär det angeläget att konstnärerna kan arbeta undersådana villkor att deras verksamhet inte i onödanhämmas av ekonomiska bekymmer.Vi moderater anser att det svenska skattesystemetär illa anpassat till konstnärlig verksamhet. Även denarbetsrättsliga lagstiftningen bidrar till en stelbenthetsom gör att många konstnärligt verksamma får arbetaunder sämre förhållanden än vad som vore möjligtmed individuellt utformade överenskommelser ochavtal. Avdragsreglerna på skatteområdet måste varaså utformade att de tar i beaktande de speciella ut-vecklingskostnader som konstnärlig verksamhet inne-bär. Det är därför viktigt, menar jag, att den särskildautredaren som regeringen tillsatt arbetar snabbt, så attnya och bättre regler kan antas så fort som möjligt.För att kulturen skall kunna överleva och utveck-las är det nödvändigt med ett visst offentligt stöd.Vilken omfattning och inriktning det skall ha måsteemellertid kunna diskuteras. Jag vill här ta upp någraav de föreslagna stöden som i första hand gäller förkonstnärer som arbetar med bild och konsthantverk.När det gäller långtidsstipendier anser vi att sti-pendietiden kan minska från till . Medbibehållen anslagsnivå kan med vårt alternativ unge-fär dubbelt så många konstnärer komma i åtnjutandeav ett stipendium, något som gagnar mångfalden.Stipendierna skall i första hand ges till unga lovandekonstnärer och kombineras med kravet att de skallvisa upp resultat i form av en utställning, konsert etc.Den individuella visningsersättningen måste förde-las på ett sådant sätt att alla yrkesverksamma konstnä-rer som uppfyller rimliga kvalitetskrav skall kunnakomma ifråga. Vi anser därför att medlen skall förde-las av Konstnärsnämden, som är en neutral instans,och avvisar förslaget att BUS skall ges myndighetssta-tus.Konstnärsnämnden har i ett yttrande påpekat vissaproblem med visningsersättningen såsom avsaknad aven tillförlitlig förteckning över offentligt ägd konst,att stödet för den enskilde är för litet för att ha någonstörre betydelse, höga administrationskostnader m.m.Enligt min mening finns det skäl att följa utvecklingeninom detta område för att ta upp en diskussion längrefram.När det gäller rätten att betala utställningsersätt-ning bör även andra konstfrämjande och konstbildan-de organisationer än och Folkrörelsens konstfrämjande kommaifråga - detta för att minska risken för korporativismoch vänskapskorrumption.Av samma skäl avvisar vi också att vissa organi-sationer skall få förslagsrätt till Konstnärsnämndensoch Bildkonstnärsfondens styrelser. Dessa styrelsermåste vara helt obundna av olika intresseorganisatio-ner. Ledamöterna skall tillsättas enbart utifrån sinakunskaper och sin kompetens. Detta utesluter givetvisinte att regeringen inhämtar synpunkter från berördaorganisationer.Regeringen föreslår också i propositionen att destatliga bidragen för konstnärlig utsmyckning i denoffentliga miljön skall kunna användas för andramiljöer än de statliga, t.ex. skol- och fritidsmiljöer. Vimoderater anser att staten bör renodla sitt ansvar förolika kulturverksamheter och inte ta på sig ytterligareansvar och utgifter. Jag anser dessutom att det meddetta förslag kan finnas en risk att kommuner ochprivata byggherrar inte tar sitt ansvar för den estetiskamiljön utan förlitar sig på staten. Det lokala engage-manget som är utomordentligt viktigt för kulturensmångfald och utveckling riskerar därmed att minska.Regeringen aviserar i propositionen ett förslag om"tombandsskatt". Vi menar att det torde vara omöjligtatt finna ett system för att intagna avgifter skall kunnanå rätt konstnär. Med detta riskerar vi att få ännu ettskatte-, byråkrati- och bidragssystem infört till enförmodligen hög administrativ kostnad. Liknandemotiveringar kan anföras om följerätten - droit desuite - skall kombineras med en offentligrättslig av-gift på vidareförsäljning av konstverk som saknarupphovsrättsligt skydd. De praktiska svårigheternamed detta förslag torde vara stora. Vi avvisar dessaförslag.Stora praktiska svårigheter och gränsdragnings-problem kommer säkerligen också att uppstå genomidén om att införa regler om ändring av bestämmel-serna för avbildande av konstverk som är permanentplacerade på allmän plats. Men den diskussionen fårtas då detta arbete konkretiserats i ett förslag.Som en konsekvens av vår uppfattning att statenskall renodla sitt ansvar på kulturområdet avvisar viockså förslaget om länskonstnärer. Det anser vi varaen angelägenhet på regional nivå.Herr talman! Kulturens former är mångfacetteradeoch låter sig ej fångas i en enkel beskrivning. Innehål-let och den enskildes val bör vara utslagsgivande.Politiken skall leda till mångfald och ett utbud av högkvalitet. Kulturpolitiken skall främja en sådan ut-veckling, men inte styra människans val.Herr talman! Vi står självfallet fast vid våra reser-vationer till detta betänkande. Men med tanke på dentidsbrist som råder yrkar jag inte nu bifall till dessa.Anf. 162 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till ytterliga-re en reservation, vår reservation nr 37. Sedan skalljag försöka att fatta mig kort.I motsats till tillstyrker vi förslagetom länskonstnärer. Det är bra att man nu satsar merapå ekonomiskt stöd till konstnärer. Men i stället bordedet gå ännu mera till stimulans av efterfrågan ochvisningsersättning. Det handlar om att fler människori större utsträckning skall kunna njuta av god konst,och det måste ju också vara målet för konstnärerna.Det är intressant att frågan om konstnärernas lev-nadsvillkor nu skall utredas. De känner sig tyngda avegenavgifter - en sits som de delar med de flestaandra egenföretagare. Det är gott och väl att fråganutreds. Jag vill ändå höja ett litet varningens finger.Detta är ingen lätt fråga. Var går gränsen? Det kanuppstå många gränsdragningsproblem. Det är litetsynd att inge förhoppningar som kanske inte kommeratt uppfyllas. hoppas jag att man klarar av det här.Men jag vet att frågan ingalunda är ny. Det har tidiga-re framförts förslag om ett särskilt inkomstslag förkonstnärer osv., men man har egentligen aldrigkommit fram till någonting. Därför är jag litet tvek-sam. Men det är bra att man ser över frågan.Vi tycker att det är viktigt att öka marknaden förkonstnärerna. Bl.a. av det skälet föreslår vi att detskall införas ett enprocentsmål när det gäller konst-närlig utsmyckning vid infrastruktursatsningar. Detfinns redan en hel del sådant till glädje för allaresande.En fråga som har kommit upp ganska sent är enidé om hur efterfrågan på konstnärers verk skullekunna öka. Privata företag skulle kunna få avdragsrättför visst inköp av konst så att deras medarbetare ock-så kan njuta mera av god konst. Jag tycker faktiskt attdet är en intressant idé som man bör överväga vidare,men den frågan är inte behandlad i betänkandet.Sedan kommer jag till frågan om fördelning avstöd till konstnärerna. Det är en mycket grannlagauppgift. Vem skall få stöd? Hur skall kvalitet ochandra förtjänster bedömas? Det är naturligtvis väldigtsvårt att göra en sådan bedömning. Från den synpunk-ten får det inte finnas misstanke om någon som helstjäv vid bedömningen av vem som skall få de olikastöden.Regeringen föreslår att Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd, KLYS, skall få för-slagsrätt till ledamöter i ,tvärtemot vad själv vill. Vi anseratt detta är ett olyckligt korporativt inslag i styrelsenssammansättning. Liknande skall gälla för , där vissa bildkonstnärsorganisa-tioner - men inte alla - skall ges förslagsrätt till 7 avde 13 ledamöterna. Vi har avgett en reservation pådetta område tillsammans med , , och . Detta är ettväldigt olyckligt förslag. Tyvärr har vi inte lyckats attfå majoritet för att gå emot det.Vi vill att en opartisk styrelse skall tillsättas.Konstnärsnämnden och inte BUS bör fördela denindividuella visningsersättningen. Vi står bakom re-servationerna nr 14 och 15, men för tids vinnande harjag inte yrkat bifall till dessa.En annan sak som jag vill ta upp är folkrörelsernaskonstfrämjande.