prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — Jag tycker då också skall säga att det handlar om det, och inte vill satsa på programverksamhet utan i ställetskall låta de enskilda licensbetalarna få bekosta denhär utbyggnaden.Den digitala sändningstekniken ger möjlighet tillfler kanaler och en bättre kvalitet på utsändningen,och det kommer i förlängningen också att leda till ettlägre pris än för det analoga. Det är bra.Men ger yttrandefrihetsgrundlagen intemöjlighet för staten att undanhålla vissa programföre-tags sändningar och låta frekvenserna vara outnyttja-de. Yttrandefrihetsgrundlagens princip är att allt tek-niskt utrymme som kan användas också skall använ-das. Vi kommer att få 8, 16 eller 24 kanaler, kanskefler. Går det att undanhålla vissa programföretag frånatt utnyttja denna möjlighet att faktiskt nå ut till istorleksordningen av befolkning?Om vi inte genom yttrandefrihetsgrundlagen fårmöjlighet för staten att undanhålla vissa kanaler frånsändning kommer vi i en ohållbar situation, där vibäddar för ökad kommersialism och enfald i etern.Risken är att yttrandefrihetsgrundlagen hindrar ettselektivt urval av program. Jag hoppas att det inte ärregeringens önskan.Några som kan komma att vinna på införandet avden nya tekniken är de handikappade. Den nya tekni-ken ger möjlighet för allmänhetens radio och TV attuppfylla de krav som finns att utforma sändningarnapå ett sådant sätt att de blir tillgängliga även för funk-tionshindrade. Människor skall inte onödigtvis hind-ras av syn- eller hörselnedsättning från att ta del avdet utbud som andra har tillgång till. Här har ju all-mänhetens radio och TV ett särskilt stort ansvar.Frågan är bara hur. Hur skall de handikappades rättvärnas på bästa sätt?Av den anledningen har i reserva-tion 12 föreslagit att ett formellt samarbete skall ge-nomföras med programföretagen. Företrädare förhandikapporganisationerna och representanter fråndet föreslagna bolaget för ny teknik skall gemensamtarbeta fram en handlingsplan för hur det här skallkunna förbättras.Satsningar på barn- och ungdomsprogram är ävendet en huvuduppgift för allmänhetens radio och TV.Radio och TV formar till stora delar ungdomars ut-veckling, och en radio och TV med hög kvalitet ochkunskapsförmedling samt spännande program ökarbarns och ungdomars jämlika förutsättningar i framti-den. Detta står i våra reservationer 6 och 7.Om vi vill värna mindre våld skall vi satsa på all-mänhetens radio och TV, som har ett ansvar att nåalla människor efter deras behov och förmåga att taemot ett medieutbud.Enligt en undersökning har det framgått att 40timmars våld i TV fördelas på TV 1000med , , Kanal ,, och med3,6 %.Det är av avgörande betydelse dels för hur vi kanstyra vilka program som eventuellt skall komma ned idet digitala nätet, dels att vi måste ge tillbaka pengartill public service-verksamheten, så att man verkligenkan göra de här programmen, som jag tror att vi allaegentligen vill ha och behöver.Det är enligt min mening inte marknaden och re-klamen som skall styra vad vi skall se i TV, utan detmåste vi kunna göra genom demokratiskt fattadebeslut. Därför skall vi värna allmänhetens radio ochTV och lägga tillbaka de pengar som behövs för attgöra den TV som vi vill ha.Vänsterpartiet har fogat tolv reservationer tilldetta betänkande, men jag yrkar bifall enbart till re-servation nr 22.Anf. 15 ()Fru talman! Jag tänkerinte hålla något allmänt anförande om medierna i stortoch smått, men jag vill gärna från talarstolen säga attjag är stolt över , över SverigesRadio och Utbildningsradion.Men bra kan alltid bli bättre, och kvalitet ochpengar kan ibland ha en viss korrelation. Därför är vifrån sida glada över den uppgörelse somvi har träffat med regeringen om att 400 miljonerkronor skall gå till den digitala tekniska utvecklingen.Den kostnaden behöver inte belasta programverksam-heten. I synnerhet för radions del där sparbetinget harslagit extra hårt är det mycket viktigt. Här vill jagockså hänvisa till KU:s betänkande, där den härpunkten lyfts fram. Eftersom sparbetinget ligger fastför den här budgetperioden är det bråttom med att setill att de pengarna kommer till användning.Så litet grand om regeringens proposition och någ-ra punkter som vi vill betona litet extra.Fru talman! Åldersstrukturen inom programbola-gen ser ut så, att stora förändringar - nyrekryte-ringar helt enkelt - kommer att behöva göras inomden närmaste tioårsperioden. Då tycker vi att det ärviktigt att lyfta fram behovet av att man är väldigtnoga när man rekryterar. En del stationer i harinfört kvotering för att styra upp vid nyanställning.Det föreslår inte . Men vi tycker att det ärrimligt att vart och ett av programbolagen upprättarhandlingsplaner - det ser olika ut i de olika bolagen -så att en bättre balans kan uppstå mellan de anställda.Det kanske finns andra sätt att åstadkomma detta änhandlingsplaner, men vi tror att det är ett bra sätt.Det är oerhört viktigt att det samhälle som vi har iSverige visas också i de TV-program som gårut. Vi skall inte bara tala om det mångkulturella sam-hället, utan representanterna för detta mångkulturellasamhälle skall själva vara producenter och producerasina egna program.Vi vill också lyfta fram programverksamheten förbarn och ungdom. Det finns utredningar som visar attflickor som ser mycket på TV fårsämre självförtroende, medan pojkar som ser mycketpå TV får bättre självförtroende.Detta är alarmerande. Värderingar styr alltid - det ärdäremot ingen nyhet. Då är det viktigt att vi får framvärderingar i barnprogrammen som stämmer med vårnordiska kultur. Vi behöver ju inte resa speciellt långtför att se att skillnaderna är stora. Om vi tittar på vårtsysterland finner vi att bilden av kvinnanoch mannen där är väsentligt annorlunda, och densom funderar över varför det är så kan ju tänka påkyrkans roll där.Men det som är det dominerande i vårt utbud ärUSA:s påverkan, och i går utvecklingen i dagmot att allt fler flickor också slåss, precis som pojkar-na. Det är ju inte det som vi menar med jämlik kultu-rell utveckling. har skrivit att vi tycker attprograminköpare och producenter aktivt skall arbetaför att tillvarata flickors intresse av att bli speglade påett för dem gynnsamt och relevant sätt.Sedan vill jag säga ett par ord om mediet och dessspeciella genomslagskraft, som flera andra här ocksåhar talat om. Jag utgår från att kulturministern serigenom utbud då och då, ochäven övriga tillgängliga kanaler. Jag undrar då omkulturministern ofta kan identifiera sig med de kvinn-liga rollfigurerna. För mig blir ofta zappandet mellanolika kanaler bara en bekräftelse på hur oändligt stortSveriges Televisions ansvar är. Jag tycker att det äroroande hur kvinnor generellt skildras i underhåll-ningsprogram. Kvinnorna skildras som hjälplösa offereller också som varelser som får skylla sig själva försitt eget obetänksamma agerande.Här tycker jag att det finns väldigt bra skrivningari den nya radio- och TV-lagen, men jag vill ändå lyftafram den här diffusa bilden av kvinnan, där det integår att sätta fingret på vad som är fel, utan det är dengenerella bilden som blir så förnedrande i samman-hanget. Jag tycker att det är viktigt att man blir med-veten om detta och diskuterar vidare hur vi skall kun-na föra fram vårt jämställda i televisionen.Till slut några ord om , somockså har varit uppe till diskussion när vi debatteradeKU:s betänkande. handlar det om finansiering. Här vill jag tillstyrka rege-ringens förslag. Det kan inte vara sunt att verksamhet finansieras med licen-smedel. I propositionen föreslås att skall finansieras helt överstatsbudgeten. Det tycker vi från är ettbra förslag från regeringens sida, och vi vill stödjadet.Med detta yrkar jag bifall till reservation 27, undermom. För den händelse den reservationen blirbifallen här i kammaren yrkar jag också bifall tillreservation 28 under mom. 25, som handlar om hurpengarna skall fördelas.Anf. 16 ()Fru talman! I huvudsak kan vi kristdemokraterställa oss bakom hemställan i utskottets betänkande.Vi delar utskottsmajoritetens åsikt om den allmännautformningen av medielandskapet och om de för osskristdemokrater så viktiga kraven på kvalitet, kultu-ransvar, mångfald och public service-företagens de-mokratiuppdrag. Vi välkomnar skrivningarna omvikten av en gemensam värdebas för en fungerandedemokrati.Public service-företagen har statsmakternas upp-drag att bedriva sändningsverksamhet till allmänhe-tens tjänst och bör ta ett stort ansvar för en bred sam-hällsdebatt och för bevakning av kultur- och sam-hällsliv. Man bör sända program av hög kvalitet förbarn och ungdom och spegla det mångkulturella sam-hället.I betänkandet sammanfattas uppgifterna på följan-de sätt: Rikstäckande sändningar, redaktionell själv-ständighet, opartiskhet och saklighet, demokratiskavärden, mångfald och decentralisering, hög kvalitet,kulturansvar, minoritetsprogram, folkbildningsambi-tioner och spegling av hela landet. Jag kan hålla medGunnar om att de här orden måste fyllasmed ett innehåll - annars är det betydelselöst. Detkanske vi har gjort till en viss del, men det finns nogmer att önska.Vi vill betona att enkla marknadslösningar eller entotal frihet inte automatiskt skapar kvalitet. Det visarinte minst den ökade våldsutvecklingen i medierna,som kan hota den frihet vi vill ha. Den kanbara fungera och utvecklas i en miljö av etiskt ansvaroch med värden vi förknippar med alla människorsunika och lika värde och den enskildes frihet ochvärdighet.Enligt det nya förslaget till radio- och TV-lag fårinte TV-program som innehåller ingående våldsskild-ringar eller pornografiska bilder sändas under sådantid och på sådant sätt att det finns betydande risk föratt barn kan se dem. Men förbudet gäller inte om detav särskilda skäl ändå är försvarligt att sända dem,t.ex. i nyhetsprogram eller i program i samband meddebatt om våld.Fru talman! Vi menar att det är av stor vikt att devåldsinslag som då förmedlas möter de relevanskravsom drivit och som innebär attinformationen bör förmedlas i ett för publiken till-räckligt förklarande sammanhang för att öka förståel-sen för det skeende som skildras och minska riskenför skadliga effekter hos framför allt minderåriga.Då det gäller frågan om programföretagens dist-riktsorganisation vill vi understryka att det är själv-klart att hela landet skall speglas i programproduktio-nen, inte minst när det gäller nyhetsförmedlingen. Viär positiva till spridning och decentralisering, mentycker att beslut om var och hur program producerasskall fattas av ledningen för programföretagen, inte avpolitiker. Viktigt är att två självständiga nyhetsredak-tioner även i fortsättningen finns inom Te-levision och att hela speglas. Därför reserve-rar vi oss mot skrivningen att redaktionernas kvalifi-cerade beslutsfunktioner skall utlokaliseras.Vi säger nej till en markbaserad digital TV. Ar-gumenten är att tekniken är ofullgången och inte germöjlighet till interaktivitet och att kapaciteten är be-gränsad. Trots att denna teknik är dyr garanterar deninte god kvalitet. Den är dyr för staten, och den är dyrför hushållen eftersom de måste investera i digitalamottagare. I nuvarande ekonomiska läge är det okloktatt bygga fast sig i en teknik som kan vara överspeladom . Vi föreslår därför att man avvaktar fi-beroptiken som har större möjligheter och som fak-tiskt redan är på gång.Regeringen har i propositionen föreslagit attGranskningsnämnen skall finansieras helt över stats-budgeten med motiveringen att det är viktigt att TV-avgiftsmedel renodlas till att finansiera programbola-gens verksamhet inklusive RIKAB. Vi vill tillstyrkaregeringens förslag och har därför reserverat oss motutskottets förslag.Fru talman! Vi står fast vid våra reservationer,men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till re-servation 10 och till reservation 27 om Gransknings-nämnden.Anf. 17 ()Fru talman! En radio och en TV i allmänhetenstjänst är en del av vårt gemensamma kulturarv. I all-mänradions och allmän-TV:ns uppdrag ligger ettsärskilt ansvar för att utveckla vår demokrati, vårkultur och det svenska språket. Allmänradio och all-män-TV är också av stor betydelse för att värna ochutveckla som kulturnation.Den proposition som föreligger innehåller ensvensk modell för begreppet en radio och TV i all-mänhetens tjänst med krav på bl.a. det som FannyRizell räknade upp alldeles nyligen.Definitionen av det s.k. public service-begreppetär inte given en gång för alla. Den kan komma attförändras med anledning av den tekniska utveckling-en. Men en bred politisk majoritet har enats om attSveriges Radio och även i fort-sättningen skall fylla uppgiften att nå i stort sett helabefolkningen med ett mångsidigt utbud präglat avbredd, djup och hög kvalitet.I detta innefattas skyldigheten att erbjuda licensbe-talarna ett programutbud som innehåller såväl bredapopulära program för den stora publiken som kvalifi-cerade program som vänder sig till en smalare publik.En förutsättning för att kunna erbjuda folklig under-hållning av hög kvalitet och ett kvalificerat utbud avkultur- och samhällsprogram är, tycker vi, att SverigesTelevision har tillgång till två licensfinansierade kana-ler och att fyra kanaler bibehålls såatt radiopubliken i hela landet nås av ett brett utbud.Det här betänkandet uppfyller till stor del de kravsom vi socialdemokrater ställer på en allmän radiooch en allmän TV. Mer än hälften av tittandet ägnasåt allmän-TV, och nära tre fjärdedelar av radiolyss-narna lyssnar på under en genomsnitt-lig dag enligt en undersökning . Tittarna ochlyssnarna visar alltså ett stort förtroende för den all-män-TV och allmänradio som vi har . Det är skälnog för att vi skall ställa oss helt avvisande till attsälja ut en TV-kanal och två radiokanaler som mode-raterna föreslår i sin reservation.I public service-uppdraget ingår som jag tidigarenämnt ett ansvar för rikstäckande sändningar. I dagnås av den bofasta befolkningen av sändning-arna. Vi socialdemokrater tycker att det är oerhörtviktigt att så många som möjligt kan nås av båderadio och TV i allmänhetens tjänst. Vi vill vara medoch utveckla allmänradion och allmän-TV:n vidare.Vi är alla övertygade om att den digitala sändnings-tekniken kommer att påverka medialandskapet underden kommande tillståndsperioden.Det är utomordentligt viktigt att den nya teknikenblir så ändamålsenlig som möjligt. Men utskottetmenar i detta betänkande att det arbete om ny tekniksom pågår inom departementet intebör föregripas. Distributionsfrågorna kommer där attanalyseras ordentligt. Naturligtvis förutsätter vi att enhög driftssäkerhet och servicenivå kommer att upp-rätthållas såväl i tätortsområden som i glesbygd.Fru talman! Jag skall kommentera två tillkännagi-vanden i detta betänkande. För det första: De olikaprogramföretagen utgör tillsammans med och TV den s.k. rundradiorö-relsen. Enligt utskottets uppfattning är det naturligt attprogramföretagen via TV-avgiftsmedel bidrar tillfinansieringen av . En större del,, av arbete härrörsig till granskning av programföretagen. Utskottsma-joriteten tycker att det är rimligt att även i fortsättningen finansieras från tvåkällor: dels över rundradiokontot, dels över statsbud-geten.För det andra: Utskottet föreslår att sponsring fårförekomma i i samband medsportevenemang. Skäl till att sponsring får förekommavid sådana tillfällen är att kostnaderna för sporträttig-heter ständigt ökar. Vi är, vilket sagts, för enmångsidighet i programutbudet och anser därför attdet är angeläget att har möjlighetatt fortsättningsvis sända dyrbara sportevenemang.Utskottet vill också att det i fortsättningen i likhetmed tidigare skall vara möjligt för TV- och radiopub-liken att titta på och lyssna till t.ex. Melodifestivalenom står som arrangör. Därförfinns också en skrivning med i betänkandet som tillå-ter sponsring även av ett sådant evenemang.Fru talman! Socialdemokraterna har tre hjärtefrå-gor inom kulturområdet: kultur i hela landet, bra kul-tur för barn och ungdom och bättre villkor för konst-närliga utövare.Jag har redan här berört hur viktigt det är att vi in-om mediapolitiken ser till att vi får rikstäckandesändningar. En annan viktig fråga i det sammanhangetär att produktionen är väl decentraliserad och attutbudet är representativt för hela landet. Utskottetställer sig också bakom propositionens förslag omfortsatt distriktsorganisation, om organisation avprogramföretagen så att förhållanden i olika delar avlandet kan speglas och om att andelen allmänproduk-tion av program producerade utanför ökastill under tillståndsperioden.Vi anser att både radio och television bör ägnaökad uppmärksamhet åt programverksamhet riktad tillbarn och ungdom. Våra barn har ofta ett stort intresseoch behov av att få veta vad som händer i världen.Därför är det viktigt och naturligt att ett stort ansvarvilar på radio och television för att ta fram nyheteroch information som är lättillgängliga för barn ochungdomar, men också för att förmedla kulturella ochkonstnärliga upplevelser, inte bara från vår egen kul-tur utan även från andra nationella och internationellakällor.Den tredje hjärtefrågan hamnar till en del i avsnit-tet om att främja kulturlivet i betänkandet. I proposi-tionen föreslås att omfattningen av utomståendesmedverkan i programproduktionen skall öka i , och Utbildningsradi-on. Utskottsmajoriteten anser att programverksamhe-ten därigenom kan vitaliseras som en radfria kulturarbetare får möjlighet att komma till talsoch möta en stor publik.Regeringen kommer att tillsätta en särskild utreda-re som skall lägga fram förslag till hur man skall gåtill väga för att förbättra möjligheterna för fria produ-center och produktionsbolag att göra dessa kvalitets-program.I framförs synpunkten att sam-arbetet mellan och Ra-dio och museer och konsthallar bör utvecklas. Pro-positionen talar om samverkan med kulturinstitutioneri alla de situationer där det är möjligt och menings-fullt. åligger det Operan att utnyttja radio ochTV i så stor omfattning som möjligt för att göra tea-terns produktioner tillgängliga för hela landets be-folkning. Det åligger också att driva sce-nisk konst i radio och TV. Utskottet tillägger här attdet är viktigt att samarbetet inte begränsas till att gällaenbart Operan och utan att samarbete ävenupprättas med andra teatrar och musikinstitutioner ilandet som har program av intresse för radio- och TV-publik. Även samverkan med andra kulturinstitutionersom t.ex. museer bör kunna övervägas.Fru talman! En parlamentarisk beredning har utar-betat ett förslag som legat till grund för denna pro-position. Genom en bred politisk majoritet finns detnu goda förutsättningar för radio- och TV-företagen iallmänhetens tjänst att få stabilitet och trygghet i detnya avtalet.Jag vill med det yrka bifall till hemställan i kul-turutskottets betänkande i sin helhet.Anf. 18 () replikFru talman! Jag undrar om kanutveckla vad hon menar med att det finns skäl somtalar för ett uppdelat ekonomiskt ansvar när det gällerGranskningsnämnden. I utskottets betänkande kanman se att det står att det är naturligt, men jag förstårfortfarande inte vad som är naturligt och vilka som ärskälen.Regeringen föreslår att man renodlar finansie-ringsansvaret mellan programbolaget och gransk-ningsverksamheten. Det tycker jag däremot är ett suntförslag. Vad är det för skäl som gör att nu säger att det inte skall vara på det sättet?Kände man inte till dessa skäl tidigare? Är det nyaskäl?Anf. 19 () replikFru talman! Utskottsmajoriteten anser att det ärvärdefullt och viktigt att de mål för verksamheten somstatsmakterna fastställer kan följas upp genom enåterkommande rapportering. Eftersom till en så stor del granskar public service-verksamheten tycker vi att det är rimligt och naturligtatt man fortsätter precis som man har gjort förut närdet gäller finansieringen, dvs. att finansieringen delasupp i samma omfattning som tidigare.Anf. 20 () replikFru talman! Jag förstår fortfarande inte vad det ärför nya skäl som har kommit till. Regeringen harföreslagit en renodling av avgiftsansvaret och att detskall finansieras direkt över statsbudgeten. Jag förstårfortfarande inte vad det är som har gjort att man harändrat sig.Anf. 21 Kulturminister ()Fru talman! Det finns uppenbarligen fortfarandede som tycker att staten i praktiken borde abdikerafrån sitt ansvar nu när det finns allt flera kommersiellaradio- och TV-kanaler. Public service-verksamhetenborde monteras ned och reduceras till ett litet finrum.Men det är väldigt få som tycker så, och det tycker jagär det positiva med det arbete som har föregått dennadebatt i kultur- och konstitutionsutskotten, och somdessutom har präglat denna debatt. Det är inte skyt-tegravarna som präglar denna debatt, utan det är enig-heten. Det tycker jag är alldeles utmärkt.Någon har sagt att om det inte redan fanns publicservice-radio och public service-TV, skulle vi få lovaatt uppfinna den , för att slå vakt om det som mark-naden icke kan garantera och som den gång på gångbevisar att den inte klarar, nämligen tillgänglighet,mångfald och kvalitet.Jag är väldigt glad över att det har varit möjligt attuppnå en tillräcklig politisk enighet om de villkor somskall gälla för radion och televisionen under de när-maste fem åren. De beslut som skall fatta kommer, menar jag, att innebära att publicservice-företagen står väl rustade påmedieområdet. Det är ett medielandskap som helatiden förändras.Vad det handlar om är att programföretagens kul-turansvar skall förstärkas och att samarbetet medkulturinstitutionerna skall öka. Det handlar om attnyhetsförmedling och samhällsbevakning i någothögre grad än skall utgå från olika perspektivoch inte vara alltför Stockholmscentrerade. Dethandlar om att andelen allmänproduktion som produ-ceras utanför successivt skall öka, i förstahand genom anlitande av fristående producenter ochutomståendes medverkan. Det mångkulturella samhäl-let skall självfallet speglas på olika sätt. Dessutomskall public service-företagen fortfarande vara friafrån reklam och därmed kunna bestämma sin pro-gramprofil utan kommersiella hänsyn.Gunnar har hittat ett citat i en interntidning, där jag skall ha sagt att möjligheten till styr-ning är det avgörande för det politiska intresset förmarksänd digital TV. Ja visst är det så! Det finns enuppgörelse mellan socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister om att försöka, om det är möjligt, satsapå detta stora projekt. Vi ser det som ett politisktprojekt - ett tillfälle att för en gångs skull inte kommaspringande som allmänintressets försvarare i efter-hand, när marknaden redan har bundit fast oss. Denstyrning det handlar om är det vi har pratat om i dag.Det handlar om att ha vissa kulturpolitiska ambitio-ner, visserligen i form av väldigt lösa riktlinjer, menändå. Det handlar om att svensk lagstiftning i så höggrad som möjligt skall efterlevas av dem som utsän-der television i . kan vi inte kräva det avde bekvämlighetsflaggade som användersatellittekniken, och det kommer vi sannolikt inte attkunna göra om det blir satelliterna och icke marknätetsom får bestämma.Det handlar om att försöka hävda ett visst mått avbarn- och ungdomsproduktion. Det handlar om att sågott som alla hushåll skall omfattas av TV-utsändningarna. Det handlar också om att ge en störremöjlighet än att via ett digitalt marknät se till attdet finns lokala och regionala sändningar.Detta kallar för något fult. Han vill ska-pa bilden av att det handlar om klåfingriga, otäckamonopolister som dessutom ägnar sig åt att drömmaom stolpar. Så vill han framkalla bilden av det omo-derna projektet. Det handlar inte om det. Gammaltstår inte mot nytt. vill utnämna sig själv som står för det nya. Det handlar om den evigakonflikten mellan marknad och demokrati, mellanmångfald och likriktning. Det handlar också om attföreslå och stå för ett lagom alternativ eller ett ex-tremt alternativ.