prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Detär ju det vi försöker ändra på!Jag tycker att kvinnor skall ta fasta på det lilla or-det "" i följande mening från : "på samma sätt som kvinnor hittillsvisat hörsamhet". Jag, och många kvinnor med mig,vill inte visa hörsamhet längre. I finns bararöda gubbar vid övergångsställena. Det måste innebä-ra att kvinnor kan gå över gatan när som helst.Fru talman! I promemorian 1994:4 Några riktlin-jer för författningsspråket behandlas det könsneutralaspråket i vårt arbete. Där sägs att man så långt sommöjligt måste gå kritiken till mötes. Sedan följer ettexempel, och självfallet väljer man ett exempel därmän kan ta illa vid sig. I promemorian står det att ivissa fall kan bruket av "han" vara mycket stötande,t.ex. när det gäller en bidragsskyldig förälder oavsettkön. Detta skriver man trots att av alla bidrags-skyldiga är män och är kvinnor. Här ärmännen i majoritet, och det kan sannolik-het hävdas att när det står "man" menas man. Trotsdetta skall det tas hänsyn till om männen blir stötta.I promemorian föreslås att man i stället skriver"han eller hon" om författningen är kort eller närkombinationen bara behöver användas några gånger.Om texten däremot kräver ett ymnigt bruk av prono-men blir kombinationen enligt promemorian störande.Att det är direkt störande för en kvinna att ständigtläsa texter där hon förutsätts vara en han bryr man siginte om. Att det, med den medvetenhet som i , kan innebära att en kvinna slutar läsa en textuppfattas tydligen inte heller som störande. Men för-fattningstexter, utredningar och promemorior kan varanog så besvärliga att ta sig igenom utan att en kvinnligläsare skall behöva bli störd av dåligt språkbruk.Fru talman! har vid två tillfällenmotionerat om sexismen i förvaltningsspråket. Bådagångerna har motionen avslagits av konstitutionsut-skottet med hänvisning till de direktiv som Statsråds-beredningen lämnat i sin promemoria 1994:4. Mensom framgått av det jag har framfört här i kammarenräcker inte detta. betänkande omspråkvård, som vi behandlar , nämner inte medett enda ord sexismen i språket. Det tycker jag är trist.Jag vill med mitt inlägg fästa både konstitu-tionsutskottets och kulturutskottets uppmärksamhet påatt det är dags för en förändring av språkbruket även iförvaltningsspråket, och att förvaltningsspråket inteenbart är en fråga för konstitutionen, även om den ärnog så viktig. Den är även en fråga för kulturutskot-tets språkvårdande funktion, om vi vill att kvinnorutanför skall läsa våra promemorior, för-fattningstexter och utredningar.Anf. 110 () replikFru talman! Jag kan bara konstatera att det senasteinlägget belyser hur viktigt det är med både språkvårdoch semantik för att man lätt skall förstå innehållet ivåra betänkanden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § betänkande 1995/96:KrU8KulturmiljöfrågorAnf. 111 ()Fru talman! I detta betänkande behandlas sex mo-tioner som berör kulturmiljöfrågor. I stort sett kanmotionerna delas upp i områdena industriminnesvård,skydd av ortnamn och firandet av avslår samtliga motionsyrkanden,enligt min uppfattning på väl motiverade grunder. Ibetänkandet finns ändå två reservationer från Miljö-partiet. Det råder inte någon oenighet i utskottet omyttrandena över de sex motionerna som behandlas.Reservationerna bygger i stället på att villatt två av motionerna skall anses vara besvarade istället för avslagna.Detta kan man se som en formaliafråga, och jag ärkanske inte för egen del tillräckligt kunnig för attkunna avgöra detta. Men om man skall ha någonamatörmässig uppfattning i frågan framstår det ändåför mig som ganska självklart att alla frågor somriksdagen behandlar också besvaras. För motionärentorde det vara viktigast att få veta och få klarhet i omfrågan är bifallen eller avslagen.Det är viktigt och glädjande att industriminnesvår-den i allt större utsträckning lyfts fram inom kul-turområdet. På samma sätt som , ochmånga andra , arbetade för att bevaralandsbygdens och bondesamhällets kultur måste vi påallvar ta vara på industrisamhällets erfarenheter, pro-duktionsprocesser och kunskaper.Det har gjorts och det görs mycket på industrimin-nesområdet, bl.a. genom insatser från Nordiska mu-seet och Arbetets museum. En nationell planering avhur industriminnesfrågorna skall hanteras håller på attutarbetas, och enligt min mening är detta mycketangeläget, bl.a. som en bekräftelse på och ett erkän-nande av denna bevarandeinsats.Det tas nu också många lokala och regionala ini-tiativ som kommer att visa sig vara viktigaoch ovärderliga. I betänkandet pekas på några exem-pel; Produktionslinjen vid porslinsfab-rik, i och Innovatum i Troll-hättan.Dessa lokala och regionala initiativ är speciellt in-tressanta eftersom syftet i regel inte enbart är kultur-politiskt. Innovatum i t.ex. har Nohabsgamla industrilokaler, Trollhätte Kraftverk och helaPolhems slussystem koncentrerat till ett litet geogra-fiskt område. Här är det fråga om minst lika mycketnärings- och utbildningspolitik som kulturpolitik.Detta pekar mot en utveckling som är helt riktig, ochdär kulturpolitiken som sig bör sätts in i ett störresammanhang.I betänkandet betonar kulturutskottet i likhet medKulturutredningen vikten av att industriminnesfrågor-na blir en del av kulturmiljövården. Eftersom behand-lingen av ännu inte är färdig, ocheftersom det fortfarande pågår ett arbete med ett na-tionellt program för industriminnesvård, menar vi ikulturutskottet att det är rimligt att avvakta dessaarbeten innan ställning tas till ett nationellt ansvar förenskilda projekt. Därför föreslår kulturutskottet attmotionen avslås.Fru talman! Jag skall kort kommentera en motiondär det föreslås ett statligt engagemang i 600-årsjubileet av , som kommer att ägarum . Av betänkandet framgår att jubileet harstöd av många intressenter; näringslivet, offentligainstanser, stiftelsen , Nordiska rådetm.fl. Den svenska staten kommer med sannolikhet attställa upp med icke obetydliga ekonomiska garantierför den planerade utställning om drottning skall produceras i samband med jubileet.Med den redovisningen av statens engagemangmenar kulturutskottet att motionen bör avslås.En frågeställning som har infunnit sig hos mig ef-ter utskottets behandling är avsaknaden av ansökanom medel för jubileet från . Fi-randet av är i mina ögon ett typexem-pel på samarbete över nationsgränserna och stärkan-det av en regionen. Detta är faktorer som faktisktpremieras av EU. Därmed borde en ansökan frånarrangörerna ha goda förutsättningar att erhålla stödfrån EU, enligt min mening.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i kul-turutskottets betänkande nr 8.Anf. 112 ()Fru talman! Jag har inte något yrkande. Jag villendast kort kommentera utskottets behandling avmotionen om firandet av är nu in-gicks och , mer känd som av ,kröntes till gemensam konung för de nordiska rikena.Jubileet 1997 leder våra tankar tillbaka till dåFinland var en del av det svenska riket och Danmarkden dominerande makten i . Under de kom-mande århundradena skulle det nordiska intresset förÖstersjöns östra sida, som manifesterades redan påvikingarnas och valdemarernas tid, komma att bliännu större. var den gamla staden belägen vid eftersom vattendå var något som förenade och inte åtskilde.600 år senare är faktiskt möjligheterna för samar-bete - och talar jag förstås om fredligt samarbete -över betydligt bättre än de varit under störredelen av . och Sovjet-unionens undergång har möjliggjort en utvecklingsom vi ännu bara sett början av.En jämförelse med tiden för 500års jubileum, dvs. 1897, visar oss också att förhållan-det mellan de nordiska länderna nu är ett annat ochbättre än . Då knakade densvensk-norska unionen i fogarna. När den upplöstesnågra år senare var en väpnad kraftmätning mellanbrödrafolken inte helt utesluten. var ett rysktstorhertigdöme, en liten västerländsk provins i ettväldigt rike, och utsattes med jämna mellanrum förförryskningsförsök. Känslorna i för detövriga var påfallande svala sedan skandina-vismens retorik visat sig väga lätt mot den preussiskarealpolitiken under kriget mellan och allian-sen om Schleswig.I dag är stämningen en annan. Firandet av sker i av allt större samarbete i vårdel av världen. Det är värt att notera att alla de femnordiska ländernas statsöverhuvuden har samtyckt tillatt bli jubileets officiella beskyddare. Detta är ovan-ligt bl.a. av konstitutionella skäl, men inträffar detalltså.Fru talman! Som framgår av motionen och betän-kandet kommer unionsminnet att uppmärksammasunder hela jubileumsåret och på många olika sätt.Aktiviteterna kommer att koncentreras kring sex hu-vudsakliga teman från nordisk telekommunikation tillkulturturism runt Östersjön.Den motion om som behandlas idetta utskottsbetänkande om kulturmiljöfrågor myn-nar ut i en önskan om någon form att nationellt enga-gemang för jubileumsfirandet. Syftet med motionenvar inte att få uttalade löften om särskilda anslageftersom sådana frågor får behandlas i annan ordningoch på annat sätt.Jag konstaterar emellertid att skrivningarna omunionsfirandet i betänkandet är många och välvilliga.Bl.a. framhåller utskottet hur glädjande det är medden uppskattning som planerna för unionsfirandetredan mötts av på nationell och regional nivå. Utskot-tet framhåller också att jubileet rimligen kommer attha positiva effekter för och för detframtida samarbetet runt Östersjön.Sammanfattningsvis tycker jag därför att resone-mangen i betänkandet utgör en bra plattform för denfortsatta diskussionen om firandet av detta anförande instämde ().Anf. 113 ()Fru talman! Det jag tänker säga nu låter säkert lo-kalpatriotiskt. Men jag vill ändå påstå att Trollhättanstår för mycket som är unikt, alltifrån den tidiga me-deltida historien via tekniskagenombrott och det moderna industrisamhället tilldagens framtidsinriktade spjutspetsteknologi.Förra årets sensationella , den s.k. Vitte-neskatten, visar tillsammans med tidigare nära tvåtu-senåriga fynd på hur tidigt våra förfäder slog sig ned ivår bygd. De hade sannolikt också kunskap i ett avan-cerat hantverk.Med det var kanske främst älven med sina mäkti-ga som gav inspiration till och möjliggjordeen mycket tidig teknisk utveckling. ochdess historia handlar därför främst om utvecklingenvid älven, om heroiska försök att ta sig förbi de vildafallen genom slussar som kröntes medframgång, om de tidigt anlagda industrierna vid fal-len, om hur konstruktion och tillverkning av sågar,vattenturbiner och järnvägslok gjorde staden känd utei världen redan vid , om hur härbyggdes landets första riktigt stora vattenkraftverkoch om hur här hade sin vagga.Därför har också många av våra stora inom tekni-kens historia verkat i och kommit att förknippas medTrollhättan. Jag tänker på namn som Polhem, NilsEricsson och Swedenborg.Den tekniska kompetensen kom således myckettidigt att ha en mycket hög nivå och banade ocksåsenare väg för flera av landets största industrier förtillverkning av högteknologiska produkter som flyg-plan, flygmotorer och bilar. fullföljs de fler-hundraåriga traditionerna på teknikens område. Vidindustrier med starka rötter i dessa traditioner utveck-las mycket av landets absolut förnämsta spjut-spetsteknologi.Trollhättan, vattenkraften och dess industrier harbetytt, betyder och kommer att betyda väldigt mycketför vårt lands tekniska och ekonomiska utveckling.Jag tycker därför att skapandet av Innovatum, som vihar motionerat om, är av nationellt intresse. DettaInnovatum kan ge oss kunskaper om teknikens för-ändringar och betydelse i samhället och bevara en förlandet helt unik industriell kulturmiljö.Som vi har skrivit i motionen kan Innovatum blien kulturell mötesplats mellan näringsutveckling ochkulturhistoria där människa och teknik, teori ochpraktik, historia och framtid kommer att betyda väldigmycket, inte minst för våra ungdomars intresse för attägna sig åt teknik. Vi säger ju så ofta att det är viktigt.Fru talman! Jag är därför glad för den positivaskrivning som finns i kulturutskottets betänkande. skriver om program för doku-mentation, vård och förvaltning av 15 vikti-gaste industriminnen tycker jag att det är alldelessjälvklart att Innovatum i placeras myckethögt på den listan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Forskningsinformation m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1995/96:KrU9Forskningsinformation m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Vatten- och luftvårdFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU9Vatten- och luftvårdAnf. 114 ()Fru talman! Från dåtid till nutid och framtid. I dethär betänkandet handlar det om miljöpolitik. Dettorde väl höra nutid och framtid till.Miljöpolitikens huvuduppgift är att skydda männi-skors hälsa och åstadkomma en hållbar utveckling.Det fria och öppna samhället har förutsättningarna föratt lösa den här uppgiften. Det är ett samhälle sompräglas av mångfald och valfrihet samt teknisk ut-veckling och en fri marknadsekonomi. Arbetet för enbra miljö måste präglas av respekt för enskild ägande-rätt och frihet för den enskilde medborgaren.I ett sådant klimat erhålls ett bra miljöresultat ochen hållbar utveckling säkerställs. Exemplen är mångaoch tydliga bland de länder där åsidosättandet avrespekten för individen och avsaknaden av demokratihar avslöjat en miljöförstöring i en omfattning som viinte trodde var möjlig.Det är bara att åka över gränsen, över ,till våra grannar i öst. Där kan man på plats konstateraderas misslyckanden. I planekonomier varindividens frihet och personliga ansvar obefintliga.Centralism och statlig byråkrati ersatte personligtansvarstagande, med förödande konsekvenser förmiljön i dessa länder. Vi har lärt oss läxan: att förbud,regleringar och centralt fattade beslut som ryckerundan det personliga ansvarstagandet hos medborgar-na leder till misslyckanden i miljöarbetet.Det är den lilla världen som påverkar den storavärlden. Att välja miljömärkt, att ståndortsanpassa sittskogsbruk, att källsortera, att köra sin bil på blyfrittoch att använda klorfria pappersprodukter är exempelpå när kunskapen, insikten och ansvarstagandet ledermiljöarbetet i rätt riktning.Naturen måste och skall skyddas, somvillkoren för välfärd och arbete inte äventyras. Dettycks som om en god tillväxt och en bra miljöutveck-ling är varandras förutsättningar.Framtidens människor kommer att ställa storakrav på sin miljö. Det företag, den organisation ellerdet land som brister i det avseendet kommer att ham-na på efterkälken. Företag med dålig miljöimagekommer att få svårare att rekrytera kompetent perso-nal samt få svårare att sälja sina produkter.Verkligheten bjuder på många exempel där mark-nadens efterfrågan på miljövänliga produkter föränd-rat tillverkningsprocesser i rätt riktning. Den klorfriapappersmassan är ett bra exempel på när marknadenhar efterfrågat produkter som har förändrat tillverk-ningsprocessen. Det har då påverkat miljön i rättriktning, men det har också stärkt det här företagetsoch den här branschens konkurrenskraft.För att driva på den här utvecklingen är det viktigtatt i olika sammanhang, i alla sammanhang, främjakonkurrens och tillgång till information. Man kansäga att miljömedvetna kunder påverkar utvecklingensnabbare än vad myndigheter, regler och förordningarmånga gånger gör.Fru talman! Som grund för miljöpolitiska beslutmåste en bedömning göras av vilka frågor som ärviktigast att hantera för tillfället. En sådan prioriteradfråga bör vara det internationella samarbetet, och då isynnerhet EU-samarbetet. EU-samarbetet skall sessom en möjlighet att lösa de miljöproblem som ärgränsöverskridande och som knappast i ett kort per-spektiv kan lösas på nationell nivå. Exempel på såda-na miljöproblem är förstås försurningen och klimat-frågan.Reservation 6 till betänkandet JoU9 behandlar justläckaget av kväve och andra näringsämnen. Vi mode-rater anser att ett bra komplement till kommunernasreningsverk i syfte att minska exempelvis kväveut-släpp vore att stödja investeringar i våtmarker. Vimenar att om kommuner och andra kan påvisa ettbättre resultat med en våtmarksinvestering, i ställetför att ytterligare stora pengar läggs på marginellaförbättringar i ett reningsverk, så bör man uppmuntratill detta. Som vi ser det bör kommunen få den möj-ligheten. Marginalkostnaden för ytterligare rening ibefintliga reningsverk är normalt sett väldigt hög iförhållande till den effekt det ger på miljön.Våtmarken kan vara en billig metod att fånga uppnärsalter. Dessutom bidrar våtmarken till den biolo-giska mångfalden samt till en större variation i land-skapsbilden.Den andra stora miljöfrågan - växthuseffekten,eller klimatfrågan - tarvar också en offensiv. En kli-matpolitik borde syfta till en minskning av koldiox-idutsläppen fram . Då jämförman med . Vidare borde den verka för attenergibeskattningen inom EU ändras så att den mot-verkar koldioxidutsläppen.Sambanden i energi- och välfärdspolitik bör bely-sas. Vi moderater vill i det sammanhanget påpekakärnkraftens betydelse dels för jämfört medandra länder låga koldioxidutsläpp, dels för välfärdensbevarande. En snabbavveckling av kärnkraften skullefå koldioxidutsläppen att slå i taket, med ödesdigrakonsekvenser på växthuseffekten.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation nr 6, som rör regler för kommunalavloppsrening.Anf. 115 ()Fru talman! Som redan sagts är det ett viktigt om-råde som vi har att diskutera. Betänkandet handlar omvatten- och luftvård, och ganska många motioner ochmotionsyrkanden behandlas. Det visar också det en-gagemang som finns hos människor i allmänhet ochhos riksdagsledamöter. Över huvud taget är intressetstort för de här frågorna.Utan tvivel är det här viktiga frågor för överlevnadoch för kommande generationer. I det förra anföran-det sade att det är viktigt att satsa på detpersonliga engagemanget, och det vill jag understry-ka. Hela kretsloppstänkandet är ju ett system somengagerar människor och också syftar till att göra det.Det syftar också till att ta vara på människors enga-gemang och kunskaper.Samtidigt vill jag understryka att för att få miljö-politiken och saker och ting på miljöområdet i övrigtatt fungera på ett bra sätt krävs också lagstiftning påvissa områden. Man kan inte förutsätta att allting skerpå det sätt man vill. Det måste sättas vissa gränser,och inom de gränserna får det här engagemanget frittspelrum.Det råder inget tvivel om att vi är överens i väldigtmånga av de frågor som diskuteras i det här betän-kandet, i varje fall när det gäller målsättningen, vart vivill komma. Däremot finns det väl en del tvister omhur det skall göras och när det skall göras. Det är oftahastigheten i framåtskridandena som är tvistefrågan.I en del av de frågor som kommer upp i det härbetänkandet, och även i många andra betänkandensom vi just nu behandlar i jordbruksutskottet, block-eras det hela av att är skjuten på framti-den. Här har Socialdemokraterna och Miljöpartietgemensamt åstadkommit en blockering för utvecklingunder . Jag tycker att det är betänkligt att detär så. Det var ganska onödigt, och jag tycker inte attdet var särskilt smart att göra på det sättet. Man kundeha jobbat på ett betydligt bättre sätt och därmed ocksåskapat bättre förutsättningar på miljöområdet.Luft och vatten är väldigt viktigt för oss. Det somsker här påverkas av mänskliga aktiviteter. Det är vadvi gör som bestämmer hur bra eller dåligt det blir i vårluft och våra vatten.Det här gäller många områden. De kommunalaavloppen, och naturligtvis även andra avlopp, harredan nämnts. Det är viktigt att man där hittar systemsom minskar de utsläpp vi nu har.Men det beror också på hur vårt samhälle fungerari övrigt, vilka produkter vi använder och hur pass bravi kan sortera saker och ting så att de hamnar på rättställe.Här uppkommer ytterligare ett stort bekymmer,och det är hur vi skall ta hand om det som kommerfrån våra avloppsreningsverk och få tillbaka det i detnaturliga kretsloppet. Det påverkar också sättet atthantera våra vatten.Det sades att man skulle kunna klara detta genomvåtmarker, och det är frågor som jordbruksutskottethar haft uppe . Vi har just haft syn-punkten att det borde gå att minska kväveläckagetgenom våtmarkerna. Det är över huvud taget viktigtatt minska kväveläckaget från olika markaktiviteter.Det är utan tvivel på det sättet att energiproduktio-nen och trafiken är de två saker som mest påverkarluften, genom de stora utsläpp som görs, i varje fall ide områden där det är stark trafik och där energipro-duktionen är koncentrerad.När det gäller energiproduktionen, tror jag att detär väldigt viktigt att vi får en övergång till biobräns-len, bioenergi och biobaserade drivmedel. Det äregentligen det enda sättet att klara av koldioxidbalan-sen.Ola sade tidigare att kärnkraften är detfina sätt som vi skulle kunna klara detta på. Han bör-jade sitt anförande med att säga att det var en fram-tidsfråga som vi nu skulle diskutera. Det avfall somkärnkraften lämnar efter sig är inte något exempel påatt vi har tagit ansvar för framtiden, utan det är tvärt-om orsaken till att vi måste mönstra ut just det energi-systemet ur produktionen och ersätta det med sådantsom vi kan acceptera och som inte lämnar de häreffekterna för framtiden. Det är alltså inte nödvändigt,enligt min uppfattning, att en sådan här omläggningskall skapa bekymmer med koldioxid, därför att detfinns annat än olja och kol att ersätta med.Markanvändningen i övrigt har också stor betydel-se för hur vi hanterar framför allt våra vatten menäven vår luft. Här är det viktigt vad som finns i detkemikaliesamhälle vi har. Det är här som det iblandkrävs lagstiftning för att få bort kemikalier och främ-mande produkter som inte hör hemma i det krets-loppssystem som vi vill ordna och i det biologiskasystem som måste finnas för att framtiden skall bli brai dessa avseenden. Att bygga upp ett fungerandekretsloppssystem är framtiden i hela detta system.I detta betänkande behandlas ett antal motioner,och det är bl.a. centermotioner om specifika saker idetta sammanhang. Det är resonemanget om ochkravet på en . Det gäller oljeut-vinning i , en handlingsplan för Västerha-vets miljö, att Nordiska investeringsbanken skallkunna nyttjas för investeringar på miljöområdet ochhur man skall hantera de vrak som finns ute i havetoch som är tickande miljöbomber, för att undvika debekymmer som annars skulle uppstå.Det gäller också strandstädning på , därdet samlas skräp och sopor. Det kanske är litet över-drivet att säga att detta kommer från hela norra , men det kommer i alla fall från hela Engelskakanalen och danska sidan, från de skepp som passerarSkagerrak och med mycket sopor, somblåser i land på . Detta sköts för närvaran-de ganska bra genom AMS-jobb, och det är viktigt attfå till stånd en långsiktig lösning.Kväveutsläppen i är också stora. Detär ett bekymmer som vi måste ta tag i. Mycket av dethär håller man på att jobba med.Centerpartiet har krävt att få enNordsjökommission, för att på ett ordentligt sätt kun-na hantera alla de problem i , ochKattegatt som man har pratat om. Vi har aldrig lyck-ats få en sådan till stånd.Vad som har hänt är att det har blivit en . Den har inte alla de möjligheter attjobba som en skulle kunna ha,men det är ändå ett försök att lösa det här på ett bättresätt.Vi har avstått från att reservera oss mot alla dessayrkanden i betänkandet, i avvaktan på vad kan uträtta och det arbete som pågår runtomkring. Jag vill också understryka att våra krav stårkvar. Vi har de här frågorna under uppsikt och åter-kommer i den mån det kommer att behövas.En delfråga i detta är oljeutvinningen. En oljeut-vinning i skulle kunna få ödesdigra kon-sekvenser, vid de läckage och olyckor som eventuelltkan inträffa, för hela och en del av Hal-landskusten. Därför är vi inte villiga att gå med på attdet skall ske en oljeutvinning.Nu har norrmännen vid de kontakter som har ta-gits från den ändå gått med på enminskning och på att det görs en utredning av debekymmer som kemikalieutsläpp kan medföra i dettasammanhang. Först efter den utredningen skall beslutfattas om hur det skall vara.