prot · GK0922 · 1996-10-31 00:00:00 — Vi gör också en särskild granskning ochkartläggning av hur stödet till elever med behov avsärskilt stöd fungerar inom de olika kommuner-na.Hjälp till brottsofferAnf. 53 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till . Jag undrar: När tänker regeringen vidta åtgär-der så att de oskyldiga och oskyddade invånarna iSofielund i , men även i , får praktiskhjälp - inte enbart ord - med de praktiska, fysiska ochpsykiska problem som de fått på grund av att dekommit i skottlinjen i det upptrappade kriget mellanrivaliserande, kriminella mc-gäng?Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Som vet är det här en avde mycket viktiga uppgifter som i första hand Mal-möpolisen har att hantera när det gäller att komma åtden brottslighet som mc-gängen i bl.a. det områdetbedriver.I samband med det är det naturligtvis också poli-sens uppgift att vidta åtgärder för att skydda männi-skor mot konsekvenser av brottsliga handlingar. SomSiw vet har polisen i varit mycketaktiv på det området och utnyttjat alla lagliga möjlig-heter för att vidta åtgärder för att säkerställa att män-niskor t.ex. inte skall komma i skottgluggen.De konsekvenser som människor redan har drab-bats av är konsekvenser av brottsliga gärningar.Man måste utnyttja de system vi har i vårt samhälleför att ge hjälp och stöd av medicinsk och materiellart när den typen av situationer inträffar.Vi ser över möjligheterna, som kan-ske också vet, att ge stöd och hjälp när det gällerbrottsoffer, målsägande i rättegång och andra partersom är inblandade i samband med kriminella gärning-ar. Det sker en total översyn av samhällets stöd till dehär grupperna. En utredning kommer också att läggafram ett förslag som jag hoppas innebär att samhälletkommer att ge än större hjälp än vad som är möjligt . Men används alla de metoder och möjlighe-ter som finns av de myndigheter som har den uppgif-ten.Anf. 55 ():Fru talman! Då förstår inte jag vad det beror på attde drabbade efter det inträffade ännu intehar blivit kallade till något möte av ansvariga myn-digheter. Jag tycker polisen gör ett bra arbete. Menpolisen kan inte göra någonting åt insomningssvårig-heter, kraftiga reaktioner på svaga buller, plötsligagråtattacker och andra psykiska besvär.Jag vill också passa på att säga att folk flyr panik-artat. I hyreshuset, som har 15 lägenheter, är det bara6 familjer kvar. Det är inte polisens jobb. Malmökommun, men även regeringen, måste hjälpa de drab-bade så att de vågar bo kvar och kan leva ett drägligtliv.Anf. 56 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfatt-ning att det är de lokala myndigheterna som har an-svar för att hjälpa människor som har svårigheter,egentligen oberoende av vad orsaken är.Handlar det om att man känner sig utsatt för hotmåste naturligtvis polismyndigheten göra en bedöm-ning av vilken risksituation som finns och vidta åtgär-der för att skydda människor. Handlar det om attlämna information så att människor inte har en felak-tig föreställning om risksituationen, och är det skälettill att man inte vidtar andra konkreta åtgärder, ärnaturligtvis den informationen av oerhört stor vikt.Tycker att hennes kommun inte skö-ter uppgiften riktigt skall naturligtvis den kritikenpreciseras och riktas dit den skall.Anf. 57 ():Fru talman! Jag bor inte i , utan i Höganäs.Det är nära och det innebär nog med pro-blem i sig.Naturligtvis har kommun huvudansvaret.Men regeringen har också ett stort ansvar att se till attsamordna resurser och hjälp tillsammans med kom-munen.Det här blir allvarligare efter hand. Vad jag harhört får nämligen Hells återkomma till sinalokaler på måndag.Anf. 58 Justitieminister ():Fru talman! Nej, regeringen har inte något sam-ordningsansvar för lokala myndigheters agerande. Detskulle strida mot svensk grundlag.TV 4Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturminis-tern. tecknade regeringen ett nytt avtalmed . Då valde staten att inte kräva att TV 4skall ha kvar sina regionala TV-sändningar. Av allt attdöma kommer det att leda till att lägger ned destationerna.Lokal-TV har haft ett mycket starkt stöd här iriksdagshuset. Sändningarna har också haft ganskagoda tittarsiffror. Jag skulle vilja veta om kulturminis-tern har någon tanke om hur det här problemet skullekunna lösas. Kan staten vidta någon åtgärd som möj-liggör att den här verksamheten kan fortsätta?Anf. 60 Kulturminister ():Fru talman! Dessa lokal-TV-bolag inom harinte bara ett starkt stöd i utan även påKulturdepartementet.Den konstruktion som har valt för att speglahela landet är helt egen. Det fanns inte någon-ting om detta i det gamla avtalet - tvärtom. Det fannsbara en enda mening som handlade om att hela landetskulle skildras, speglas, i programutbud.Det nya avtalet är betydligt mer långtgående ochdetaljerat. Däremot ger inte den nya radio- och TV-lagen oss möjlighet att gå längre än vi faktiskt hargjort. Jag hoppas att tar sitt ansvar för de lokalaradio- och TV-bolagen.Anf. 61 ():Fru talman! Kulturministern har tidigare ocksåframhållit att och har ett ansvar.Men de här verksamheterna går ju med förlust, ochdet är klart att det är en politisk fråga hur man utfor-mar regelverket. Jag har sett att i har densocialdemokratiskt ledda regeringen bestämtsig för att något öka möjligheterna att sända reklam iden reklamfinansierade TV:n.Skulle det vara otänkbart att krypa upp några pro-centenheter och vid en omförhandling av avtalet krävaatt fortsätter med verksamheten? Eller kan kul-turministern tänka sig att de här stationerna får enegen TV-kanal, den s.k. M 4, att sända sina program iså att de därmed slipper avgifter till ? Har kul-turministern något annat uppslag än att kräva attWallenberg och skall fortsätta med en för-lustaffär?Anf. 62 Kulturminister ():Fru talman! Det är som har valt den härkonstruktionen och alltså brutit mot det ensidiga åta-gande som man gjorde när man fick den första kon-cessionen, innebärande att man skulle bygga upplokal-TV och regional bevakning på ett helt annatsätt. Jag tycker att det är mycket rimligt att man nufaktiskt tar ansvar för det som man själv har skapatoch inte kräver avkastning på sina insatser omedel-bart. Jag tror att lokal-TV-satsning långsiktigtkommer att vara kommersiellt intressant för TV 4.Låt mig också säga att jämförelsen med iallra högsta grad haltar, eftersom man där inte har låtitett kommersiellt TV-företag få ett reklammonopol imarknätet. När det gäller ställning och ägande ärpublic service-verksamheten dominerande, även i denandra danska kanalen. Det går faktiskt inte att jämföraden väg som man där har valt med den svenska vägen.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill för det första fråga kulturmi-nistern om reklamtiden, som enligt vad lokal-TV-stationerna har begärt skulle kunna ökas från 10 till15 %. Detta skulle kunna vara en hjälp för deras fi-nansiering. För det andra måste det väl nu när rege-ringen har skrivit ett avtal med vara möjligt attställa vissa krav på den organisation som har vuxitfram.Det är ju sant, som kulturministern säger, att detinte var just den här konstruktionen som krävdes i detförra koncessionsavtalet utan en bevakning av landet.Den modell som har vuxit fram har ju visat sigvara oerhört framgångsrik och har höga tittarsiffror.Det vore väldigt synd om man skulle bryta sönder denoch därmed minska den mediala mångfalden i TV-utbudet.Det måste väl finnas något sätt för regeringen attkunna diskutera med i den här frågan.Anf. 64 Kulturminister ():Fru talman! Samtalen om tillståndet är avslutade.Självfallet är jag ändå intresserad av att höra hur TV4 tänker lösa den här frågan. Ansvaret ligger på ,och pressen bör läggas på det företaget. Att ge TV 4möjlighet att i det reklammonopol i marknätet somdet har gå upp till en reklamandel om skullevara att betala ett kolossalt högt pris för den här verk-samheten, som public service-televisionen,som ju mycket väl skulle kunna stå för ett rikare lokaltutbud, har väldigt svårt att få det ekonomiska sväng-rum som den skulle behöva.Jag tycker att det är mycket rimligt att detta kom-mersiella TV-företag, där huvudägarna faktiskt ärWallenberg via Investor och via ,icke skall se den lokal-TV-satsning som man själv harbyggt upp som ett kortsiktigt åtagande utan som någotsom man bör fortsätta att satsa på och ta ett ansvarför.Jag tror dessutom att det kommersiellt kan varaintressant för , om man inte har så förbaskatbråttom att få avkastning på insatt kapital.Anf. 65 ():Fru talman! Det ser litet olika ut med ägarbildenför de här , och det är viktigt att tahänsyn till det när man diskuterar det här.Då det gäller reklamen vet jag inte om det är möj-ligt - men jag skulle kunna föreställa mig det - attgöra undantag för t.ex. just lokal TV. Intäkterna persändningsminut blir mindre för lokalstationerna, mentotalt över landet blir det ganska mycket. Man kanlägga tryck på med argumentet att det blir merpengar med 16 stationer än med enbart centrala ut-sändningar.Det finns olika vägar att följa, och jag hoppas attkulturministern försöker att göra allt som är möjligtför att de här stationerna skall leva vidare.Anf. 66 Kulturminister ():Fru talman! Ja, jag kommer att göra vad jag kanför att övertyga om det som jag här har nämnt:för det första att man där har ett ansvar, för det andraatt det långsiktigt rent kommersiellt vore ett felbeslutatt inte fortsätta med lokalbolagssatningen och att TV4 därför måste ta ansvaret för den.Vidare kommer jag att fortsätta att vara i högstagrad intresserad av utvecklingen av lokal och regionalTV. Det pågår, som ni mycket väl känner till, vissasamtal mellan framför allt , ochSocialdemokraterna inför det förändrade medieland-skap som vi kan vänta oss de allra närmaste åren.Anf. 67 ():Fru talman! Utvecklingen med de lokala TV-fönstren har ägt rum frivilligt. Det är en fantastiskt brautveckling som har gett upphov till. Det är inteStenbeck och som äger de här företagen,utan det är fråga om ett antal småföretag runt om ivåra kommuner och län.Det behövs inga krav på att spegla förhål-landena lokalt. Det har man där själv tagit på sig attgöra i den fantastiska satsning som sker. Det behövsinte heller några nya regler om att man skall tillåtamer reklam. Vad som behövs är att staten inte kräverin av reklamintäkterna från de här lokala företa-gen, vilket blir fallet när dessas reklamintäkter läggstill det som får in nationellt.Kulturministern skall här inte skylla ifrån sig påTV 4. Frågan är: När kommer det en ny förhandlingoch ett förslag om att lokala TV-fönster skall behand-las särskilt när det gäller koncessionsavgifterna?Anf. 68 Kulturminister ():Fru talman! känner mycket väl tillatt vi när det gäller koncessionsavgiften följer denlagstiftning som finns om koncessionsavgifter. Deninnebär att betalar den blygsamma summan av50 i fast avgift för att få till-gång till reklammonopol i marknätet. Enligt en pro-gressiv skala får man sedan betala ytterligare beroen-de på hur mycket reklam man säljer. Staten läggeringen särskild börda på de lokala TV-bolagen. Där-emot har tyvärr valt att inte ge de lokala TV-bolagen de utvecklingsmöjligheter som jag tror attdessa småföretag verkligen skulle ha, om de fickchansen.Anf. 69 ():Fru talman! Jag är mycket väl medveten om att vihar en lagstiftning, men vi har faktiskt en regeringsom har möjlighet att vända sig till ochföreslå ändringar. Den utveckling som har ägt rum närdet gäller de lokala fönstren, med ett antal friståendesmåföretag med 300 anställda, var inte förutsedd. Nuhar vi den, och alla politiker här i kammaren brukartala mycket om behovet av lokal radio och lokal TV.Min fråga var: När tänker regeringen omförhandladetta, och när kommer ett förslag till sommöjliggör att dessa småföretag inte skall beskattas till40 % av reklamavgifterna?Anf. 70 Kulturminister ():Fru talman! Dessa småföretag beskattas icke pådet sätt som väljer att framställa det.Vad det handlar om är att av rent kommersiellaskäl valde att stödja en lösning med lokala TV-bolagrunt om i landet genom att gå in som delägare och inågra fall i stort sett som helägare. vill man intekännas vid denna sin skapelse, eftersom man tyckeratt den i inledningskedet kostat för mycket pengar.I ett läge när public service-televisionen på grundav ekonomiska restriktioner har mycket svårt att klarasin utveckling vore det helt orimligt att begära att viskulle skjuta till allmänna medel för att stödja den häri och för sig mycket positiva och livskraftiga verk-samheten. Det bör det kommersiella TV-företag somsatsat på den ta ansvar för.Lönesättningen i AMU-GruppenAnf. 71 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.Riksdagen har beslutat att föregå med gott exem-pel och att lönerna för ledande befattningshavare skallligga på en rimlig nivå. Det är det uppdrag man hargivit till regeringen.AMU-gruppen har en styrelse som i sin helhet ijuni tillsattes av . I styrelsen sitterbl.a. hennes närmaste kvinna, . Det är regeringen som fastställerbolagsordningen.Mot den bakgrunden undrar jag hur arbetsmark-nadsministern, som hon gjorde i debatten i går, kanhävda att hon inte har någon makt över lönesättningeni detta statliga bolag. Mina frågor är: Tycker minis-tern sig leva upp till beslut om rimligalönenivåer när hon godkänt en lön på imånaden för AMU-gruppens chef? Tror inte minis-tern att denna lönepolitik från regeringens sida kanpåverka lönebildningsprocessen i övrigt på ett nega-tivt sätt?Anf. 72 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Under den borgerliga regeringsperio-den bolagiserades AMU-gruppen och blev . Enligt de regler som gäller utser rege-ringen styrelse och styrelseordförande. Styrelsen i sintur utser vd. Regeringen har alltså inte något inflytan-de över vare sig valet av vd eller lönen för denne ellerövriga personer i ett bolag.Anf. 73 ():Fru talman! Detta är inte korrekt. stoppade den förra regeringen ettlönelyft för postchefen, något som den nuvaranderegeringen sedan snabbt släppte igenom. Vad gällerAMU-gruppen utser själv helastyrelsen. Hon har den fulla makten vad gäller bo-lagsordningen. Hon kan ge tydliga instruktioner ex-empelvis till sin närmaste kvinna, statssekreteraren,om hon har en uppfattning om lönesättningen och omlönesättningen strider mot uttalade mål attstaten skall ha en rimlig nivå på lönerna.Jag vill fråga om imånaden är en rimlig nivå för denna statliga tjänst.Anf. 74 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Självfallet tycker jag inte att 160 000kr är rimligt för någon person. Jag villåterigen säga att detta är ett beslut som fattas av sty-relsen. Vad regeringen i förekommande fall kan göraär att byta styrelse. Jag har inte för avsikt att bytastyrelse.Anf. 75 ():Fru talman! säger arbetsmarknadsministern attdet inte är en rimlig nivå. I nästa andetag säger hon atthon inte tänker göra någonting åt det, trots att hon haralla möjligheter att göra någonting åt det. Hur gårdetta ihop?Hur tror ministern att detta påverkar lönebild-ningsprocessen i övrigt? Det är den som regeringenhar sagt vara så viktig för att lyckas bekämpa arbets-lösheten. Kommer inte detta att vara väldigt negativtför klimatet i den pågående diskussionen om löne-bildningen?Anf. 76 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! När man överväger om man skallentlediga eller avsätta en styrelse i ett statligt bolagmåste många faktorer vägas samman. Jag har, när jaggjort denna sammanvägning, funnit att jag inte börbyta styrelse för på grund av detskäl som tar upp.Jag kan inte bedöma hur detta enskilda fall påver-kar lönebildningsprocessen. Utan tvekan är det så, attde höga löner som man inom näringslivet ger sig självoch andra påverkar både statliga bolags lönenivå ochlönenivån i övrigt. Den diskussionen har för övrigtvarit aktuell i medierna . Jag delarMarita uppfattning. Hon har varit mest aktivi den debatten.Köpbojkott mot ShellAnf. 77 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsådet PierreSchori.För drygt ett år sedan uppmanade statsrådetsvenska folket till köpbojkott mot . Skälet var attShell samarbetade ekonomiskt med den nigerianskaregeringen, och att den begick brott mot mänskligarättigheter. Såvitt jag vet har situationen inteförändrats i , utan den försämras alltjämt.Ungefär 70 000 människor sitter i fängelse. De skjutsi fängelserna och inte så öppet på gatan . De sitterdär för sina åsikters skull.Uppmanar statsrådet till fortsatt köpbojkott?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! I den debatten sade jag att det inte ärregeringens sak att uppmana till köpbojkotter. Vi kaninte göra det. Däremot kan man som enskild medbor-gare agera utifrån sitt samvete och sina informationer.Jag sade att jag själv aldrig skulle komma på tankenatt handla på Shell.Däremot har jag tagit initiativet till att instifta endemokratifond för . Jag försökte också fåandra regeringar inom EU-kretsen att göra detta. Depengar som är avsatta har kommit till stor nytta, vilketinte minst nobelpristagaren kan vittnaom.Anf. 79 ():Fru talman! Det gläder mig att höra. Anledningentill att jag ställer frågan just nu är att svenskt kulturlivinte precis badar i pengar och att sponsring börjar bliett alltmer frekventerat sätt att komplettera kulturut-budet.Drottningsholms Slottsteater sponsras av Shell.Kulturministern har i svar på frågan sagt att det är enstiftelse och att hon inte avser att ha någon synpunktpå frågan, annat än att staten inte kan ge mer pengar.Avser statsrådet att avstå från att gå på - den äldsta i världen - efter-som Svenska exponeras på baksidan av bådeprogrammet och biljetten?Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Jag avstår från att tanka . Kul-turlivet är en annan sektor. Jag tänker fortsätta att gåpå , fast det nu kanske var 15år sedan sist.Europas ställning i världshandelnAnf. 81 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet ekonomiskpolitiska intresse har sedan mittenav varit koncentrerat till den egna inremarknaden och de nya närområdena i Centraleuropa.Samtidigt har, , en ekono-misk integration skett i hela Öst- och Sydostasienunder stark ekonomisk tillväxt. Handeln mellan dessaländer har ökat kraftigt, och det beräknas att över50 % av tillväxten i världshandeln kom-mer från detta område.EU-ländernas industrier har inte förmått hängamed i denna tillväxt, utan har tvärtom förlorat mark-nadsandelar i Asienblocket. tillkommer också ettallt närmare samarbete mellan Asienländerna ochUSA.Innebär detta att riskerar att hamnapå världens bakgård när det gäller handelsrelationer?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Tack för frågan. Man har uppmärk-sammat dessa saker inom EU, och en dialog harkommit i gång, egentligen fr.o.m. - Aseandialo-gen. Den syftar till att underlätta handel mellan de tvåregionerna. Det finns också ett särskilt stödprogramför att stödja export från EU-länder till . Detprogrammet är dock ganska kritiserat. Min uppfatt-ning är att det finns åtskilligt mer att göra i det syftesom frågan avser.Öppenhet i EUAnf. 83 (m):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Min övertygelse är att en vidgad öppenhet och of-fentlighet kring EU-institutionernas göranden ochlåtanden är en alldeles oundgänglig förutsättning föratt skapa en bättre folklig förståelse, förankring ochacceptans vad gäller EU som ett freds- och samar-betsprojekt till gagn och nytta för människorna inomunionen.Men EU-institutionerna är fortfarande ganskaslutna och trögbyråkratiska i sitt arbetssätt. Regering-en har presenterat en kravlista på ökad öppenhet inomEU:s institutioner, och det är bra. Men den innehålleren begränsad meddelarfrihet och ett begränsat skyddför uppgiftslämnare. Allmänna handlingar får intesamma ställning, och EU:s datadirektiv kommer attlägga hinder för öppenhet och åtkomstmöjlighet del uppgifter, t.ex.Vilka ytterligare initiativ är justitieministern ochregeringen beredda att ta för att driva på utvecklingenmot ökad öppenhet och effektivitet inom ?Anf. 84 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det är så, som sä-ger, att vi har lagt ned mycket arbete på att försöka fåde övriga EU-länderna att närma sig vår syn på bety-delsen av offentlighet och inte minst tillgänglighet tillofficiella dokument. Vi har genomfört vad som skullekunna kallas en omfattande missionskampanj inomalla EU:s länder och har kommit en bra bit på väg,genom att vi har fått en betydligt större förståelse förvåra krav. Det fanns en massa missförstånd om vadsvensk offentlighetsprincip gäller, som att det inteskulle finnas sekretessmöjligheter. är kunskapenbättre, och vi hoppas att få gehör i IGC-förhandlingarna, så att det i skrivsin en princip om offentlighet. Men vi vet inte hurlångt vi kommer att nå i det.När det gäller frågan om EU:s datadirektiv och of-fentlighetsprincipen, vet jag att det pågår en diskus-sion bland experter av olika slag. Jag väljer att tillsvidare luta mig mot Datainspektionens chef, som ärden främsta experten i vårt land på det här området.Hon förklarar mycket bestämt att det inte finns någonkonflikt mellan EU:s datadirektiv och offentlighets-principen.Anf. 85 (m):Fru talman! Därom kan nog delade meningar råda,men låt oss inte gå in i en detaljdiskussion mellanjustitieministern och mig i den frågan nu.Jag vill dock ställa en kompletterande fråga tilljustitieministern: blev reaktionen inom IGC,dvs. regeringskonferensen, när kom med sittsjupunktsdokument och lade fram det på bordet? Hurdriver man nu frågan vid de pågående förhandlingar-na i IGC?Anf. 86 Justitieminister ():Fru talman! Flertalet länder - jag skulle nästankunna säga alla - har haft en allmänt positiv inställ-ning. Det var vad vi uppnådde genom den kampanj,de seminarier och annat som vi ordnade innan för-handlingarna inleddes. Det finns alltså en grundläg-gande principiellt positiv inställning.Det som diskussionerna nu handlar om är på vilketsätt den här inställningen skall få ett konkret uttryck ifördragstexten. Det är det man nu arbetar med i depågående förhandlingarna. Också frågan om i vilkenordning det mera detaljerade regelverk som sedanbehövs för sekretess skall skapas inom EU är vaddiskussionerna handlar om.ChileAnf. 87 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet förrgår fördes ledaren för kommunistiskaparti bort av sex civilklädda poliser ochsattes i kvinnofängelset i . Där sitter flera politiska fångar, några undermycket dåliga förhållanden. Det har dokumenteratsbl.a. av statsrådets egen partikollega . Anledningen till gripandet var att hon riktatkritik mot förre diktator anledning av att det svenska kungaparet skallåka till , att troligen avser att sälja vapentill och att jag råkar känna till att ochChile har goda relationer, är det rimligt att fråga omstatsrådet och regeringen på något sätt kommer attgöra en kommentar eller titta på den här frågan ur ettdemokratiskt perspektiv, beträffande den demokratis-ka utvecklingen i Chile.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet ligger oss varmt omhjärtat på många sätt. Vi var med aktivt och bidrog tillkampen mot diktaturen och sedan också till att stödjaChile när militärdiktaturen fick lämna över till civiltstyre. Det är ju hemskt och tragiskt att fort-farande sitter kvar i något slags position, men det ären biologisk fråga. Vi får respektera systemet i ,att det var den vägen man fick gå för att få civilt styre.Inför kungaparets resa dit kommer UD naturligtvisatt vara med och gemensamt med kungahuset diskute-ra den här frågan och ha den med på dagordningen.Anf. 89 ():Fru talman! Jag delar inte statsrådets uppfattningatt det är en biologisk fråga. Jag måste säga att detskulle behövas en del kompletterande information omdagsläget i just , för att motsäga den bild somstatsrådet tyvärr har. Det vore ytterst angeläget attstatsrådet och regeringen tog upp just det här konkretafallet, inte minst i samband med denna resa. Det gällerinte bara en del av chilensk lagstiftning vid dettatillfälle, och man borde ta upp det just ur det perspek-tivet att det är en kränkning av grundläggande fri- ochrättigheter, som tillhör ett demokratiskt system.TaiwanAnf. 90 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har ju fått kritik för att han skall be-söka trots dess övergrepp mot de mänskligarättigheterna.