prot · GJ0958 · 1996-02-20 00:00:00 — Jo, den omfat-tande utbyggnaden av nya program som svenska fol-ket fick ta del av var inte program som skapades ochutvecklades i , utan det var program som ska-pades av de internationella satellitkanalerna. Det var ioch för sig bra att de kunde tas emot. Men resultatetav hejda-hindra-politiken var att vi inte fick Nordsatoch att vi inte fick en utbyggnad av svensk program-produktion. Och det är i sig tragiskt.Nu dömer kulturministern ut den mångfald somhar skapats som om vi inte äntligen hade fått bort denmaktkoncentration som mediemonopolet innebar. Jagskulle vilja ställa en fråga till . Varinte det monopol som och SverigesTelevision hade ett exempel på den mest dominerandemaktkoncentration i medierna som vi över huvudtaget har haft? Är inte den nya utveckling som vi harmed fristående TV-kanaler och fristående ett mycket tydligt exempel på att vi nu ser enmångfald växa fram?Man kan i och för sig döma ut den privata lokal-radion, vilket gjorde. Jag förstårdet, eftersom ni var emot att man luckrade upp ochtog bort radiomonopolet. Men faktum är att publikeninte anser att den är misslyckad. Publiken lyssnar påden privata lokalradion. Och på de orter där det finnsen lokalradio som människor har kunnat få ta del avunder den tid som den borgerliga regeringens lag-stiftning gällde har man en större valfrihet ochmångfald än vad man har haft, och den an-vänds genom att människor faktiskt lyssnar på den.Den används också på det viset att det inte baraär som kan avlyssnas i radio utan ävenandra nyhetsprogram och nyhetssändningar. Utan denprivata lokalradion hade detta inte varit möjligt.Det svar som ger på min frågaom man nu skall ta vara på M 4 och M 5,dvs. de frekvenser som skulle kunna göra det möjligtatt få nya programföretag att sända program som nårpubliken, är i grunden att vi skall vänta och vänta.Och det som vill vänta på är ensatsning på markbundna digitala sändningar som i allafall av utredaren framställs som att syftet är att statenpå nytt skall kunna öka kontrollen över de programoch det utbud som skall nå publiken.Därför skulle jag vilja ställa en mycket tydlig frå-ga till . Ur publikens synpunkt ärdet de analoga sändningarna som vi kan påbörja enutbyggnad av mycket omgående och som inom loppetav överskådlig tid är möjliga att ta emot med denmottagarapparatur som man har . Avser rege-ringen att se till att ta bort de hinder som finnsför dem som är intresserade av att direkt påbörjaanaloga sändningar, eller kommer regeringen att fort-sätta att hindra denna utveckling? Om regeringenkommer att hindra denna utveckling kommer vi att fåse samma utveckling som vi en gång såg när det gäll-de försöken att kontrollera videogramsändningar,försöken att kontrollera radiosändningar, försöken attkontrollera TV-sändningar, dvs. annan teknik kommeratt gå om både regeringen, och det är en sak, men vadsom är värre är att denna teknik kommer att gå förbidet svenska samhällets möjlighet att ta vara på demöjligheter som tekniken ger. Det kommer att ledatill att svenska programföretag blir missgynnade. Detkommer att leda till att den svenska publiken inte fården mångfald av information och programutbud somden annars skulle ha kunnat få. Kommer regeringenatt verka för att en etableringsfrihet används så snabbtsom möjligt med de tillgängliga medel som i ?Anf. 49 Kulturminister ()Fru talman! när man hör andra moderata politiker kan man undra varför dehåller på med politik när de är så rädda för statsmak-ten att de är helt blinda för den makt som utövas frånannat håll. Det ser i alla fall ut som om ,eller åtminstone nyliberaler av den sort som jag trorfinns representerade, hellre ser en privat maktutöv-ning som monopoliserar yttrandemöjligheterna för detegna företaget än en offentlig demokratiskt baseradmaktutövning som säkerställer yttrandemöjligheter åtmånga. Det som kallar yttrandefri-het liknar kanske mest näringsfrihet. Jag tycker att vihar olika roller. Det finns olika aktörer också i medie-samhället. Men jag tycker att det är politikernas ochstatsmaktens skyldighet att försöka sätta upp spelreg-ler på alla områden, även på massmedieområdet. Detär nödvändigt att också massmedierna fungerar på ettsådant sätt att grundläggande förutsättningar för ettdemokratiskt samhälle är uppfyllda, att många rösterkan göra sig hörda och att den grundlagsfästa yttran-defriheten och informationsfriheten får ett reellt inne-håll.Till skillnad från tänker jag inteabdikera från det ansvaret. Naturligtvis skall vi göraallt för att snabbt se till att många röster kan höras, attvi får en mångfald på TV- och radioområdet. Jagtänker dock inte stå här och diskutera vad som harvarit. I stället tycker jag att vi skall se framåt. Vi skallse hur vi garanterar att det just blir många röster somkommer till tals. Alla tendenser pekar ju i stället motatt det blir alltmer av oligopol - dvs. att några få,mycket starka, medieföretag kan göra sig hörda.Det är klart att många lyssnare och tittare tyckeratt detta är bra. Men det kan ju också vara så att så-dant som skulle vara bra aldrig får en chans att kom-ma in. Sådant får man alltså aldrig en chans att lyssnapå eller se.Ordvalet var, som sagt, den borgerliga regering-ens. Man ville skapa självständiga, lokalt förankradeprogramföretag. I stället blev det dock genom detauktionsförfarande som tillämpades när det gälldeLokalradion några få starka kedjeföretag som tog överalltihop - om nödvändigt t.o.m. genom bulvaner.Men det är väl inte ett system som vi tycker är bra.Anf. 50 ()Fru talman! Jag tror att det är rätt klokt att sompolitiker vara så pass ödmjuk att man abdikerar frånpublikens roll - att den publik som har rätt att kunnavälja mellan olika radio- och TV-program är den somockså slutligen avgör vilka program som skall sändasoch vilka program som är bra eller dåliga.Det skulle vara intressant att höra precisera på vilket sätt den privata lokalradionhar misslyckats. På många orter i har den jufått fler lyssnare än den närmast konkurrerande kana-len i . På vilket sätt har man misslyck-ats när en fjärdedel av befolkningen regelbundet lyss-nar till privat lokalradio?Jag håller med om att den privata lokalradion intehar gett en ökad mångfald på de orter där ni har stop-pat tillkomsten av en privat lokalradio, där ni genomatt stoppa koncessionsförfarandet har förhindrat attnya radiostationer kan växa fram. På de orter där detfinns privat lokalradio finns det däremot enmångfald. Vi behöver dock inte tala om historien. Låtoss i stället titta på det som är aktuellt.Det finns ett utrymme för att ge svenska program-företag en möjlighet att producera program, öppna förskapande och ge publiken ett programutbud och ennyhetsförmedling runt om i landet vid sidan av detsom finns. Det kommer helt klart att innebära attSveriges Television tvingas utveckla och precisera sinpublic service-roll ytterligare. Det skulle också heltklart leda till att inte längre hade sitt reklammo-nopol. Men på vilket sätt, , skulledet vara försvårande och negativt för svensk kulturom vi fick ett ökat utbud ,vilket kunde nås/ses av publiken? På vilket sätt skulledet vara till nackdel för publiken att kunna välja mel-lan flera olika program?Om vi tänker oss att man startar ett förfarandemed regionala koncessioner så att kan ha enTV-station som sänder över hela ochMalmö kan ha en som sänder till den delav som ligger kring - detsamma gäl-ler för , och på övriga håll i landet -undrar jag: På vilket sätt skall staten hindra att yttran-defrihetens och tryckfrihetens principer kan utvecklasoch utnyttjas i nya medier?Anf. 51 Kulturminister ()Fru talman! skall jag vara snäll mot GunnarHökmark och då säger jag: På intet sätt skall vi hindradet. Vi skall göra allt vi kan för att det blir mer avlokala och regionala TV-program. Vad vi kan behövagöra nu först är att vi ser till att frågan reds ut omhuruvida vi skall satsa på ett digitalt eller ett analogtmarknät och vad vi skall göra med det. Om vi medhjälp av ny teknik kan få en mycket stor möjlighet atterbjuda just lokala och regionala program är det allde-les utmärkt. Det handlar då om att försöka komma påhur snabbt man i så fall kan bygga ut ett digitalt nätoch vad det kostar. Vidare behöver vi klara ut lag-stiftningssystem och andra regelsystem som behöveranpassas efter detta. Men så fort vi har gjort det bordevi, menar jag, vara redo att också bestämma hur viskall ha det med tekniken. Då vet vi ju också litetmera om förutsättningarna.På intet sätt vill jag alltså hindra här. Tvärtom villjag se till att det blir en mångfald av programbolagsom får utrymme. Jag menar att det yttersta syftetmåste vara just att se till att många röster hörs. Jagförstår att , utifrån vad man från denborgerliga regeringens sida skrev, inte så gärna villtala om Lokalradion och om hur det blev. Man skrevju att meningen var att det skulle bli självständiga,lokalt förankrade radioföretag. Men alla vet vi hur detblev med den saken. Det blev rena pannkakan. Detblev nämligen fem stora kedje- och nätverksföretagsom tog över alltihop och som man vet sänder liknan-de program.Men vad gör lyssnaren då? Vilken möjlighet harman att välja? Om tanken var att det skulle vara lokaltförankrat, varför skall vi då inte se till att detta får enchans att göra sig hört? Vi vill titta på detta och sevilka villkor som kan åstadkommas. Kanske kan mant.o.m. utifrån dialekten veta att det finns ett lokaltutbud och en lokal mångfald.Anf. 52 ()Fru talman! Jag är inte alls rädd för att tala om denprivata lokalradion. Tvärtom gjorde jag det. Jag frå-gade också: På vilket sätt har den enligt kulturminis-tern misslyckats? Den har ju vunnit en stor del avpubliken. På vilket sätt skulle det inte vara fråga ommångfald och valfrihet när det på orter i därdet tidigare bara fanns tre eller fyra radiokanaler nufinns tio eller tolv olika kanaler att välja mellan?Det spelar ingen roll för den enskilde lyssnarenom möjligtvis musik sänds i denena staden och motsvarande musik sänds i den andrastaden. Det intressanta är att mångfalden har ökat.Detta är egentligen inte den viktiga frågan här . Det är ju helt tydligt att monopolet är borta. emot att monopolet togs bort. Ni hindrade ochhejdade det. försöker ni vaktslå att politiken ochstaten skall kunna styra utbudet. Därför vill jag lyftafram ett mycket enkelt recept för att snabbt se till attden svenska publiken kan få en ökad mångfald och attdet blir mer av produktion.För det första gäller det att börja sändaSveriges Televisions och programfrån satellit.För det andra gäller det att se till att M 4 och M 5öppnas för dem som vill sända. Det kommer attleda till att publiken kan få ett programutbud som denkan ta emot . Det besvärande med är att det i grunden är fråga om ett makt- ochproducentperspektiv - det gäller att ha kontroll övervad som sänds. Men det som skulle kunna sändas viaett digitalt markbundet nät kommer inte att kunna tasemot av den stora delen av publiken förrän bortomden avtalsperiod som vi nu diskuterar för SverigesTelevision. Anledningen är den typ av mottagarappa-rater som vi har. En liten elit skulle kanske kun-na ta emot nämnda sändningar, men det stora flertaletskulle få finna sig att leva med den dominans som detgamla monopolet innebar och det reklammonopolsom utgör.Min enkla fråga är: Varför icke nu se till att flerprogram kan göras, att det blir mer av skapande ochatt publiken kan få ökad valfrihet?Fru talman! Tyvärr tror jag att jag vet svaret. So-cialdemokrater ser nämligen mediepolitiken som ettsätt att kontrollera publikens programutbud. av det är att och svenskt skapande -svenska programföretag - kommer att bli om-kullsprungna av andra aktörer, som inte inväntar kul-turministerns listiga lösningar när det gäller olikatyper av teknik.Anf. 53 Kulturminister ()Fru talman! Det börjar likna nonsens här mot slu-tet, när talar om vad Socialdemo-kraterna vill. Det hjälper tydligen inte vad jag änsäger, inte ens om jag talar om vad våra mål samtmått och steg är. Jag tror dock att ,om han är intellektuellt hederlig, håller med om attdet rimliga är att låta utredningen få diskuteras or-dentligt och att vi undersöker inom vilken tidsperiodsom det här i så fall skulle vara möjligt.Det har också betydelse för dem som eventuelltvill starta M 4 eller M 5. Om de kan se att det är vet-tigt med ett digitalt marknät är det inte säkert att devill göra stora investeringar, för att sedan inom någraår stå inför något nytt. Det kan visa sig bli så, det vetvi inte. Låt oss få undersöka det först! Även om mankan säga att är i mediebranschenkan vi väl ge oss innan vi fattar beslut om såstora investeringar och så stora frågor som det härhandlar om.Det blir litet fånigt att påstå att vi, därför att viäven vill titta på tekniken, skulle hindra mångfalden.Alldeles tvärtom vill vi se till att det blir en stormångfald, framför allt att det blir en mångfald för allamedborgare i . Alla hushåll skall kunna få ettstörre utbud, inte bara de som har en tjock plånbok.Det var faktiskt den principen som styrde när mangjorde lokalradioordningen. - Den som kan betalabäst är den som skall ha yttrandemöjligheten, de andralämnar vi därhän.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:63 om Stif-telsen Framtidens kulturAnf. 54 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig dels vadjag avser göra för att upprätthålla en ordning som göratt medborgarna kan känna sig förvissade om att olikaärenden får en saklig och korrekt behandling även påkulturområdet, dels vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att öka mångfald och vitalitet vad avserkulturens innehåll och finansiering.Bakgrunden till fråga är ett inlägg ien kvällstidning av en anställd vid Statens kulturråd.När det gäller den första frågan vill jag anföraföljande:För gäller, liksom för andramyndigheter, att rådet skall iaktta saklighet och opar-tiskhet i sin verksamhet. - som är densom fattar beslut - är sammansatt av företrädare förolika samhällsområden med insikt i kulturella frågor.Liksom i all annan offentlig förvaltning råder fullinsyn i myndighetens verksamhet. Det gör att med-borgarna kan känna sig helt säkra på att olika ärendenfår en korrekt och saklig behandling även på kul-turområdet. Det finns alltså inte någon anledning förmig att med anledning av vad en anställd på Kulturrå-det anfört i en tidningsartikel vidta några som helståtgärder. Det är mig helt främmande och dessutom istrid med tryckfrihetsförordningen.På andra fråga vill jag bara svaraföljande:Förslag som innebär en ökning av både mångfal-den och vitaliteten på kulturens område kommer attpresenteras i den kulturpolitiska proposition somregeringen avser att lägga fram . I det samman-hanget kommer även olika finansieringsformer attdiskuteras.Anf. 55 ()Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministern försvaret. Även om det formellt sett är fullständigt, gerdet ändå anledning till några följdfrågor.Först måste jag korrigera mig själv på en punkt.Jag avsåg egentligen inte att kräva att kulturfrågornaskulle få en konkret behandling, utan en korrekt. Jagmisstänker att formuleringarna i kulturministerns svarinte hade ändrats på något avgörande sätt om minis-tern hade haft tillgång till frågans ursprungliga formu-lering.Jag vill också inledningsvis slå fast att jag natur-ligtvis inte anser att kulturministern skall vidta någrasom helst åtgärder i enskilda ärenden. Det framgickför övrigt också av min interpellation.Kulturministern pekar på att som be-redande organ för Stiftelsen skalliaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Detär ju bra om det blir fastslaget från högsta ort.Ändå anser jag att det framstår som oroande omen tjänsteman vid denna beredande instans med titel,hemvist och allt går ut i en kvällstidning och tillkän-nager att han, byrådirektören vid ,anser att Stiftelsen bör skrotas.Den debattör som väljer att markera sitt organisa-toriska hemvist avser naturligtvis att den på något sättskall ingå i opinionsbildningen. Många som har enmer perifer kontakt med , men ändåvet att det har en viktig roll i svenskt kulturliv, tordeuppfatta en person som uppger sig vara byrådirektörsom talesman för myndigheten.Hur anser kulturministern att läsarna skall uppfattaett debattinlägg där skribenten under sitt namn t.ex.skriver statssekreterare, ? Är inteavsikten att det skall ge någon sorts indikation om hurinlägget skall läsas? Finns det inte en risk för att, ominga korrigerande budskap presenteras, det av deförväntansfulla bidragssökarna uppfattas som en sig-nal om hur en viktig kulturmyndighet ser på StiftelsenFramtidens kultur och dess roll i det svenska kulturli-vet?Jag måste också få koppla en följdfråga till dendiskussion om Stiftelsen och desssamhällsnyttighet som jag hänvisar till i min interpel-lation. Om styrelsen för är en garantför att "olika ärenden får en korrekt och saklig be-handling", hur kan det då komma sig att deras besluts-förslag till Framtidens kultur inte har innehållit såmycket samhällsnyttighetsbedömning att det har med-fört att stiftelsen skulle kunna uppfylla kravet påskattebefrielse?Jag kan i stiftelsens stadgar och riktlinjer för bi-dragsgivning inte se att det finns något som stridermot kraven på samhällsnyttighet. betalas57 i skatt och hamnar därigenom utanförkultursektorn. Det är dessutom så att skattemyndighe-ten i avdragshänseende i allmänhet handlägger ären-den om företagens kultursponsring efter en annanmåttstock än idrottssponsring. Därför är behandlingenav stiftelsen ytterligare en bekräftelse på att de farhå-gor jag för fram i min andra fråga är befogade.Jag anser att det finns stora risker för att regering-en är på väg att skapa en alltför monolitisk strukturnär det gäller de ekonomiska förutsättningarna fördem som med liv och lust ger sig på den svåra uppgif-ten att genomföra någon form av kulturaktivitet. Densom behöver stöd för att förverkliga sin idé kan ha enoerhörd hjälp av att det finns olika källor, med olikabedömningskriterier och olika kultursyn, olika soli-daritetsbindningar eller vilka skäl de anser sig ha föratt göra en egen prioritering.Fru talman! Jag hoppas för den kulturella mång-faldens skull att mina farhågor är obefogade och attden kommande kulturpropositionen kommer att inne-hålla tydliga signaler om att även en socialdemokra-tisk regering är beredd att ge utrymme för många attbidra till ett vitaliserat kulturliv.Anf. 56 Kulturminister ()Fru talman! Jag håller mig till att svara på den frå-ga som fanns i interpellationen. Jag vill bara säga attdet inte är uppfattning som förs fram iartikeln. företräds av styrelsen eller avdirektören. Den byrådirektör som har skrivit artikelnhar inget mandat att företräda . Däremot ärhan förstås fullt berättigad att framföra sina egnaåsikter i tidningen. Det skall jag inte heller på någotsätt ingripa emot.Däremot tycker jag att vi i ett annat sammanhangkanske kan återkomma till frågan om skattebefrielseoch annat när det gäller Stiftelsen var härmed avslutad.13 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesRedogörelse1995/96:RB1 till finansutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovan angiven redogörelse skulle förlängastill torsdagen den 7 mars.14 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /96:KU20-KU22Finansutskottets betänkande 1995/96:FiU9Skatteutskottets betänkande 1995/96:SkU22Lagutskottets betänkanden /96:LU15, LU16 ochLU29Utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU12Jordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU12Näringsutskottets betänkande 1995/96:NU16Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU6Bostadsutskottets betänkanden /96:BoU5-BoU815 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:129 Säkerhetsskydd16 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 februari1995/96:89 av () till statsrådet för dem som gömmer icke asylbeviljadepersonerInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.17 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 16 februari1995/96:294 av () till jordbruksmi-nisternMellanskarvenFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar inkommitden 20 februari1995/96:287 av () till statsminis-ternAskö som miljöforskningscentrumBesvarad av miljöministern1995/96:288 av () till näringsmi-nisternForskning och utveckling inom vätgasområdet1995/96:289 av () till närings-ministernEnergisparande och eltaxornaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 mars.19 § Kammaren åtskildes kl. 18.30.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajorne-ringen ochav andre vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.