prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Det är flerapapper i ett häfte, som jag fick i min hand för två årsedan när jag kom in som ledamot i ochkulturutskottet.Vi i menar att det är viktigt att Norr-lands Musik- och dansteater får en förvissning om attvi här i stöder en kontinuerlig verksamhet iden övre delen av landet. Precis som Kulturutred-ningen skriver, berömmer det talangfullasamarbetet mellan olika konstformer som teatern harvisat i utvecklingsarbetet. behöver den en konti-nuerlig trygghet.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag förstår nog att syftet är gott medreservationen, . Men detta är en verk-samhet som bara finns på papper , och om vilkenman inte har några erfarenheter vare sig om denkonstnärliga kvaliteten eller om något annat. Dess-utom gäller det att på ett stort geografiskt område syihop detta organisatoriskt, personellt och på andrasätt. vill , i samband med uppbyggna-den, ge en sådan verksamhet ett uppdrag som berörhela nationen. Jag skulle inte vilja vara vare sig kom-munalt eller landstingskommunalt verksam på kul-turområdet i dessa län eller verksam i dessa institutio-ner och få denna ryggsäck på ryggen. Det kan vararimligt att återkomma med detta när verksamheten äruppbyggd och har fått sina fasta former och vi kan seatt det hela är förståndigt.Dessutom ligger det en stor underlighet i att ge ettnationellt uppdrag till en verksamhet som är så ut-präglat regionalt inriktad som Musik- ochdansteater.Anf. 92 () replik:Fru talman! Anfall är bästa försvar, verkar AndersNilsson tycka. Men det kanske inte är så säkert.Han påstår att jag har sagt vissa saker. Jag skallåterge vad jag sade, så att det kommer med exakt frånmitt manus: I likhet med en enig teaterutredning - ochdär satt med - anser vi också att erfa-renheterna från Skådebaneverksamheten är sådana attdess verksamhet kan upphöra och att motsvarandeansvar skall tillföras arrangörer via Riksteateransla-get. Vi tror att sådana åtgärder kommer att leda tillförnyat engagemang hos föreningarna, ett bättre pen-ningutnyttjande och en förnyelse av den regionalateatern, där bl.a. kanske de fria grupperna kan kommabättre till sin rätt.Skådebanan är en folkrörelse. Kan den fortsättabedriva sin verksamhet utan skattepengar är det na-turligtvis fritt fram. Då behöver den inte heller detstödet. Men och jag vet att flera skå-debanor har lagts ned eller gått i konkurs trots statligaoch lokala anslag. Vi moderater vill att folket skall fåteaterupplevelser för pengarna.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag tror att det var i inledningen avdenna sekvens i anförande som hansade att föreslog att Skådebaneverksam-heten skall upphöra. När vi ser protokollet så små-ningom kan vi konstatera om jag hört fel.Det finns en poäng till i det här. Utgångspunktenför var att man ville ha en ökadpublikverksamhet. För att åstadkomma det föreslogsatt statsanslaget till Skådebanan skulle överföras tillRiksteaterns publikverksamhet. Så långt är jag över-ens med . Men har en heldel hänt, och ett samarbete har inletts mellan Skåde-baneverksamheten och på många områ-den. Då blir det mindre intressant var exakt pengarnaligger. Vi lever alltså inte i som vilevde , när utredningen lade fram sittbetänkande. Förhållandena har förändrats. Jag tror attdet mest fruktbara för att få ett ökat arrangörsarbete ärett samarbete mellan Skådebaneverksamheten, Riks-teaterns teaterföreningar och andra slag av kultur- ochpublikföreningar som finns inom olika områden.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag tror att jag och äröverens om att vi vill ha ut så mycket som möjligt avteaterupplevelser ur detta. Det stämmer att det harhänt ett och annat sedan vi satt i utredningen för tre årsedan - bl.a. är ytterligare någon Skådebana nedlagd.Det är inte så här man skall hantera det hela.Vi moderater har talat om, och jag sade i mening-en innan - och skall jag krypa en bit längre upp imitt manus - att för att öka publikarbetet anser viockså att en del av medlen för teaterproduktion hosRiksteatern bör föras över till teaterföreningar.Vi vill alltså ha ett rejält och bra publikarbete. Jag kan bara konstatera att det inte ärså förfärligt stor skillnad mellan våra uppfattningar.Vi moderater tycker bara att en massa onödig admi-nistration och olika föreningar i detta sammanhanginte är behövligt. Vi vill kunna använda pengarnabättre - till mer teater. Det hoppas jag att AndersNilsson också vill.Anf. 95 () replik:Fru talman! När den språkkunnige mannen Len-nart använder uttrycket onödiga föreningarreagerar jag litet grand. Det måste vara ett övervägtuttryck, eftersom lägger stor vikt vidspråket.Jag menar att det som verkligen behövs för publi-karbetet inom teaterområdet och inom kulturlivet istort är frivilliga människor som arbetar i föreningarför att stärka publikintresset och för att lyfta ut kultu-rens olika yttringar till människor.Jag tycker att uttrycket onödiga föreningar inte hörhemma i sammanhanget.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Först kan jag instämma i det som An-ders sade om att filmen riskerar att kommabort.Jag skall sedan ta upp litet grand av det som jaginte hann med i mitt inledningsanförande. Vi center-partister tycker att det är väldigt bra att filmen nu lyftsupp som ett kulturområde och att man verkligen villsatsa på den. Vi hade en hel del yrkanden. Jag kantacka för att vi t.o.m. har fått ett yrkande tillstyrkt somhandlar om filmverksamhet, och en del andra harblivit väl beskrivna. Nog om det.Jag begärde egentligen ordet för att tala om same-teatern. säger att man inte skall force-ra fram det, utan samerna skall ha inflytande. Självfal-let skall samerna ha inflytande. Samerna har arbetatmed den här frågan väldigt . De har planer påhur en samisk teater skulle kunna byggas upp. Närman inte vill fatta beslutet att sätta en tidsgräns tyckerjag att det vittnar mer om förhalning eller motvilja pånågot sätt än om omsorg om samerna.Jag tycker faktiskt att vi skulle kunna besluta omatt får uppdraget och att det skall varafärdigt så att regeringen kan komma medbeslut i budgetpropositionen. Då visar vi verkligen enkraftfull vilja att inrätta en samisk teater och ocksågöra det snabbt.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det är några störreskillnader mellan och mig ellermellan och Socialdemokraterna när detgäller synen på den här frågan. Vi kan vara överensom att bollen ligger hos samerna. De måste bestämmasig.Jag är ganska övertygad om att de har den klok-skap och insikt när de tar del av den här debatten attde inser att de för egen del måste komma fram till ettställningstagande om hur de vill ha det inför samtalenmed regeringen.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas det, och det tror jag ocksåatt de kan. Jag kan instämma i det . Jag hoppas att de tar del av den här debattenoch inser att det faktiskt finns en vilja från många hållatt inrätta en samisk teater och att det verkligen blir ensådan.De måste samla ihop sig så att de blir helt enigaom de förslag som finns. Jag vet inte hur det är. Detfinns olika lösningar på lokalisering osv. Men jag trorsäkert att de tar intryck och snabbt kommer tillbaka såatt vi kan fatta beslut.Anf. 99 Kulturminister ():Fru talman! beskrev på ett ut-märkt sätt den situation som nationalscenerna befin-ner sig i. Det finns inga motsättningar mellan kulturli-vet i stort i landet och det nationalscenerna sysslarmed, tvärtom. Nationalscenerna är när de fungerarsom bäst, och det gör de väldigt ofta, motorer förkulturlivet i hela landet, och inte bara för teaterlivet.Det finns ett mycket väl utvecklat samarbete ochutbyte mellan t.ex. länsteatrarna och nationalscenernasom befruktar både nationalscenerna och länsteatrar-na.Nationalscenerna skall fortsätta att vara nationellaangelägenheter. Även i denna fråga finns det en sam-stämmighet mellan kulturpropositionen och kulturut-skottets betänkande, och det är jag mycket glad över.Det och Operan behöver i de akuta besvär-ligheter som de befinner sig i just nu är en uppställ-ning. De vill veta att de har regeringen och ,ytterst sina uppdragsgivare, bakom sig och att vi serdet fantastiska jobb de gör. Jag tror att de efter denhär debatten bör känna att det faktiskt också är så.Sedan skall vi göra vad vi kan för att hjälpa dem ide akuta besvärligheter där de befinner sig. Det fattasbeslut som kommer att hjälpa dem. om för del att man får placera ettgammalt lån i Riksgälden, och vi har från regeringenssida gått in med extramedel. Vi har också valt att iregleringsbrevet till kulturhuvudstadsåretöronmärka ett visst belopp för just nationalscenernasegna produktioner.Det kommer kanske ändå att bli ett ganska kärvt årför nationalscenerna . Jag ser mycket godautsikter för att besvärligheterna skall vara nästan urvärlden redan under . Medden starka och samlade ledning som finns på national-scenerna - styrelser och chefer - tvivlar jag inteför på att de kommer att erbjuda oss justden teater och den musikteater som vi vill se på våranationalscener, nämligen den som kan vara förebilderoch inspiratörer för alla andra som sysslar med ellervill uppleva kultur varhelst de bor i landet.Sedan kan man naturligtvis ställa krav på national-scenerna att fler upplever dem som en nationell ange-lägenhet. Det är ett långsiktigt arbete. Men inte hellerdär finns några motsättningar. Som svar på en fråga -jag tror att den var från - villjag helt kort säga att uppdraget för nationalscenernaatt även rikta sig till och engagera sig i barns ochungdomars besök på nationalscenerna finns myckettydligt uttryckt i de regleringsbrev båda nationalsce-nerna kommer att få.När det gäller den samiska teatern tycker jag pre-cis som och . Detär självklart att Storsamhället, som vi säger i Norrbot-ten, inte skall komma och trycka på samerna lösningardär de inte själva har fått vara med från grunden.Frågan om var en sådan nationalscen, eller en sådanscen över huvud taget, skall placeras är inte löst, ochvi vet att språkfrågan inte är enkel.Det växer nu fram en massa spännande idéer somså småningom också kommer att börja realiseras påolika orter i , i och i Jämtlandsom handlar om att skapa samiska kulturcentrum avolika slag. Låt oss se vad det bär med sig. Samtidigtmåste självfallit också ta det uppdrag somvi från regeringens sida har gett det på fullt allvar. Vikommer att noga följa frågan för att det så småningomnär finansieringen dessutom kan lösas på ett rimligtsätt bör finnas en samisk scen i , gärna i sam-arbete med andra nordiska länder. Det tycker jag inteatt man kan säga att det finns några tvivel om vare sighär i eller i regeringen.Jag vill också mycket kort säga något om denkommunala . I mitt inledningsanförandetalade jag om ett slags kulturpolitikens infrastruktur.Den kommunala hör definitivt dit. ärdet inte kulturministern som har ansvaret för denkommunala , utan det är skolministern.Hon befinner sig i den situationen att den ordinarieskolverksamheten är lagreglerad. Den kommunalamusikskolan är icke lagreglerad.Vi vet att det finns kommuner som är beredda attslå knut på sig själva för att värna den del av skolan,dvs. den kommunala , som icke är lagreg-lerad. vet vi att på en del ställen reducerasverksamheten kraftigt medan man på andra ställen gårin med höga avgifter som gör att det inte blir tillgäng-ligt för samma barn och ungdomar som . Detär en olycka. Vi har inte haft medel att nu gå in ochstötta den kommunala . Men den kom-munala kommer att finnas med i dennationella utvecklingsplan för skolan som skolminis-tern har huvudansvaret för och arbetar med just nu.Jag vill avsluta med att säga ytterligare någontingpositivt bland det myckna positiva som ändå sagtsunder denna debatt. 1998handlar inte bara om , även om det säkertkommer att finnas en tyngdpunkt här. Det handlar omhela landet, och det kommer att finnas medel även fördetta. Det handlar egentligen om ett sätt att få merresurser till kulturen, både mänskliga och ekonomiskaresurser, och ett lyft för kulturen som vi sedan pånågot sätt lyckas permanenta. Det är baktanken.Det handlar ju om det som vi har pratat om här pålitet olika sätt, nämligen om att kultur kan vara väldigtvanebildande. Vi skall syssla med det , varoch en på sitt håll. Så många människor som möjligtskall tycka att kulturen är så kolossalt viktig att maninte klarar sig utan den, utan är beredd att satsa ännumer - privat, över skattsedeln eller på andra sätt - förkulturens skull. Jag tycker att det kommer att blimycket spännande, och jag ser fram emot detta år.Jag tackar också för att hankallade kulturutskottets betänkande för ett nationalbe-tänkande. Därmed dementerade han den hårda själv-kritik som utskottet ger i något av de inledande avsnit-ten. Man säger där att man tycker att man har haft förkort tid på sig för att göra ett bra jobb. Jag tycker attbetänkandet är ett nationalbetänkande och att det äralldeles utmärkt.Jag vill tacka den breda majoritet av ledamöter ikulturutskottet som är intresserad av dialog, av attvara konstruktiv. Jag vill i allra högsta grad tackakulturutskottets kansli som har gjort ett fantastisktjobb. Jag vill självfallet också tacka presidiet här,med medarbetare.Jag avslutar, eftersom jag tyvärr måste ge mig iväg, med att önska er alla en god jul. Jag skall ocksåpåminna er om ännu ett citat utöver de många citatsom har förekommit här : "Kulturen är den platsdär vi tänker över våra liv. "Jag önskar att ni under dessa fria veckor får tillfäl-le att tänka över era liv, vadan och varthän. Jag öns-kar också att ni kan slå er lösa och leva fullt ut somkulturella varelser innan vi återvänder till nationalbe-tänkanden, liksom till andra, mindre perfekta betän-kanden, som skall behandlas i denna riksdag.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag skall börja med att önska ävenkulturministern en god jul. Jag hoppas att kulturminis-tern inte är förgiftad, utan befruktad av kultur, så somjag själv är. Jag hoppas också att ministern får en godlunch. Vi andra kommer varken att få lunch ellermiddag, men det är bra att några får det.När det gäller de nationella scenerna tycker jag attdet låter hoppfullt när ministern beskriver de insatsersom är på gång. Men jag vill ställa en fråga till kul-turministern. Delar kulturministern synpunkterna ibetänkandet om att kostymen måste minskas?Jag vill också berätta att jag såg den nya dansupp-sättningen på i . Det är fyra olikakoreografer som gör fyra olika uppsättningar. Mandansade utan orkester; musiken var inspelad. Detkändes inte bra. Därför undrar jag: Kan vi få en full-ständig musikutredning?Vad avser den samiska teatern är det inte tillräck-ligt för med uttryck som Låt oss se. Görsom i och ge samerna en fast teaterscen! Dethar de önskat sig i så många år.Anf. 101 Kulturminister ():Fru talman! Den akuta krisen för nationalscenernahandlar just nu om att man har kostnader som maninte klarar med de anslag som beviljar. I såmåtto kan kostymen sägas vara för stor. Det behöverinte handla om att man skall pressa personalkostna-der. Det kan vara andra kostnader som man möjligenkan påverka. Framför allt handlar det om att man medhjälp av de beslut vi fattar här försöker ha en sådanframförhållning att man klarar att bedriva ett slagsvardagsrationalisering enligt den schablonuppräkningsom man får för att täcka ökade kostnader när mansysslar med helstatligt finansierad verksamhet.Samtidigt vill man inom konstnärlig verksamhethela tiden nå nya toppar. I grunden finns det ständigten konflikt mellan de resurser och de ambitioner manhar. Jag skulle gärna rekommendera ledamöterna attläsa det senaste numret av , Dra-mat, om de inte redan har gjort det. Där finns det enredogörelse för de senaste 75-80 årens ekonomiskakriser som då och då har uppstått på . Det ärsäkert inte sista gången; konstnärlig verksamhet ärsådan och skall vara sådan. har vi ju ansvarför skattebetalarnas pengar, och ibland tvingas viuppträda på det sätt som vi har gjort under den allrasenaste tiden.Anf. 102 () replik:Fru talman! Vad gäller just Dramatiska Teaternsäger man där att om man kan få en lönekompensa-tion på så klarar man den kostymman har.Det kan väl inte vara så att ministern tycker på de nationella institutionerna aldrig skall kunnahöja lönerna för sina kulturarbetare? På DramatiskaTeatern ligger snittlönen mellan och 17 000kr. Det kan ju inte vara rimligt att den skall fortsättaatt ligga på den nivån i all evinnerlighet. Om teater-ledningen vill höja en lön måste man sparkanågon.Jag vill återigen påminna om att vi ledamöter kanfå mer utan att en tredjedel avriksdagens ledamöter måste få sparken.Anf. 103 Kulturminister ():Fru talman! Jag måste understryka att ärett självständigt bolag. Frågan om vilken typ av be-sparingsåtgärder man väljer att sätta in - besparingarpå personal, produktion, scenografi eller vad man nuväljer - är något som man självständigt fattar beslutom. Det skall och får icke en minister blanda sig i.Följaktligen har jag heller inte varit inblandad i dentyp av avvägningar som hargjorts inom styrelse och ledning för Dramaten.Men, som sagt var, jag tror att jag har gjort enmycket tydlig deklaration vad gäller ochOperan. De är nationella angelägheter. De är national-scener. Vi skall kunna fortsätta att vara stolta överdem, både hemma och utomlands!Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag skall försöka hålla mig kort efter-som jag förstår att kulturministern är tvingad att åkasnart.De kommunala musikskolorna och kulturskolornaär väldigt viktiga för kulturlivet i vårt land. Jag delarverkligen kulturministerns uppfattning om att biblio-teken bildar en infrastruktur i landet.Jag är av den uppfattningen att även kulturskolorborde bilda ett nät av infrastruktur för kulturen i lan-det. Av den anledningen vill jag fråga: Finns det någ-ra tankar inom Kultur- och Utbildningsdepartementenom att stifta en lag liknande den som vi nu kommeratt besluta om på bibilioteksområdet? Jag tycker attdet vore utomordentligt om ett sådant förslag skullekomma till riksdagen.Jag önskar givetvis också att även ministern skallfå leva livet under julledigheten!Anf. 105 Kulturminister ():Fru talman! Ett mycket kort svar till : Nej, det finns inte några planer på attlägga fram förslag om en lag av det slaget.Jag tror att de svårigheter som vi har haft i förhål-landet till kommunerna med att övertyga dem ombilbiotekslagen skulle bli vida större i fråga om ytter-ligare en lagstiftning på detta område. Den kommuna-la självbestämmanderätten är inte någonting som enmajoritet vill ge sig på. Därför finns det inte hellernågon planering för en sådan lagstiftning.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag skulle då inte ha något emot att gemig på en sådan lagstiftning om vi kunde bilda ma-joritet för det. En infrastruktur på musik- och kul-turområdet - i likhet med telekommunikation, vägarosv. - borde man i samråd med Kommunförbundetoch kommunerna kunna komma överens om.Vi måste starta en process. I och med det här re-plikskiftet i kammaren tror jag ändå att vi harstartat den processen.Anf. 107 Kulturminister ():Fru talman! Det är kanske att dra en alltför opti-mistisk slutsats. Jag har inget principiellt emot atttänka i de banorna, men jag ser inga utsikter till att viskulle kunna realisera något sådant inom rimlig tid.Anf. 108 TALMANNEN:Jag vill informera kammarens ärade ledamöter omatt vi har kvar drygt 40 talare med i allmänhet åttaminuter eller mera i taletid. Med sedvanligt tillägg förrepliker betyder det åtta nio timmars ytterligare debattinnan besluten fattas . Jag hoppas att vi gemen-samt skall kunna medverka till att vi genomför debat-ten, utan att visa missaktning mot någon del, på ettsådant sätt att vi kan votera i rimlig tid.Anf. 109 ():Fru talman! Jag fattade vinken, även om den varfin. Jag skall försöka koncentrera mig.I kulturutskottets betänkande föreslås att skall få kalla sig nationalorkester.Då kan man fundera över vilka skäl som ligger bakomdet. Då läser jag från betänkandet att det finns ettantal motionärer som säger att: "En sådan beteckningskulle enligt motionerna få stor betydelse för orkes-tern i t.ex. internationella sammanhang och i förhål-lande till dem som stödjer den. "Detta är skälen.Sedan analyserar utskottet detta och säger att de"finner att goda skäl har framförts i motionerna för attGöteborgs Symfoniker skall ha rätt att använda be-teckningen nationalorkester".Detta är det hela. Det är i högsta grad anmärk-ningsvärt, eftersom det mig veterligen är första gång-en som en orkester föreslås att bli nationalorkester.Det finns inget resonemang om vad epitetet natio-nalorkester innebär och hur det kommer att uppfattasinternationellt och av dem som stöder orkestern, dvs.sponsorerna. Det finns ingenting om vilka krav manskall ställa på en nationalorkester och ingenting omvarför just skall utses till na-tionalorkester. Eftersom jag själv är musikintresserad- jag sitter i styrelsen för , har abonne-mang på och har varit flerfal-diga gånger i och lyssnat på GöteborgsSymfoniker - kan jag också här från talarstolen intygaatt är en mycket bra orkesteroch håller en mycket hög klass. Men det gör ju ocksåandra svenska orkestrar.Då frågar jag mig: Vad är en nationalorkester? Vikan kanske snegla på ett annat område, nämligenteaterns, för att få litet vägledning. Vi har ju national-scener som vi alldeles har pratat om, nämligenDramaten och Operan. Om dem står det också i dethär betänkandet på s. 77: "De båda nationalscenernabör vara de i ledande institutionerna inomsina konstområden, vara föredömen för andra scener,vårda och främja det nationella kulturarvet inom sinakonstområden, nå en stor och bred publik, ha en bredrepertoar" etc.Men om begreppet nationalorkester står det ing-enting i kulturutskottets betänkande. De goda skälsom utskottet hänvisar till är att en beteckning somnationalorkester skulle "få stor betydelse för orkesterni t.ex. internationella sammanhang och i förhållandetill dem som stödjer den".Vem vill inte få ett ökat internationellt anseende,och vem vill inte visa sponsorerna att man är uppskat-tad av riksdag och regering.Enbart för att visa hur svårt det kan bli att avgöraen fråga som den här i praktiken skall jag göra någrajämförelser med en annan orkester, nämligen Radio-symfonikerna, som de facto innefattas i det avtal somfinns mellan staten och . SverigesRadios orkester har ett särskilt ansvar för den svenskamusiken, och konsertrepertoaren innehåller ocksåca svensk musik. Det är ungefär dubbelt såmycket som andra symfoniorkestrar i landet har.Varje konsert har 150 000-220 000 lyssnare. Det ärfler lyssnare än vad andra orkestrar har . Mannår hela nationen in i minsta hörn, och man har ettstort inslag av beställda verk av svenska kompositö-rer. har orkesternhaft 53 uruppföranden, att jämföra med t.ex. Filhar-monikerna i som har haft 27 uruppföran-den av svenska verk. I har det varit 16. Jagtar upp detta för att belysa det hela något.Med dessa siffror har jag inte gjort någon somhelst värdering av någon enskild orkester. Jag villbara visa hur angeläget det är att tänka först ochhandla sedan och bestämma kriterierna för vad manmenar med en nationalorkester. I dagens debatt hördejag av utskottsledamoten att medden här skrivningen skulle i princip varje orkester ilandet kunna kalla sig för nationalorkester. Om jaguppfattade det rätt finns det all anledning för utskottetatt ta sig en ny funderare. Sedan kan man åter behand-la ärendet och återkomma till med ett mergenomarbetat förslag.Jag hade ursprungligen tänkt yrka på återremiss avdet här momentet. Men har jag fått lära mig, manlär sig ju så länge man lever, att det går inte. Då måstejag begära återremiss av hela utskottsbetänkandet, ochdet är inte min avsikt. Därför återstår det, fru talman,endast för mig att yrka avslag på kulturutskottetsbetänkande nr 1 mom. 60.I detta anförande instämde . 110 () replik:Fru talman! Jag skall vara mycket kort. Ett enhäl-ligt utskott har ställt sig bakom det här betänkandet.Det är ett utskott där man kan finna representanterbåde för och , musikälskare ochprofessionella musiker. Jag säger det med tanke på attdet har varit en del diskussioner om ovidkommandefaktorer som skulle ha påverkat, även om man iblandkan fundera över om det inte ligger något annat bak-om reaktionerna.