prot · GJ0998 · 1996-05-23 00:00:00 — Man har alltså både iutskottet och i regeringen klart uttalat att målsättning-en är att kommunerna skall vara huvudman för allgymnasieutbildning. tas ett första steg och senareåterkommer man.Jag tycker att detta är ganska naturligt. Om dethade varit väldigt enkelt att helt snabbt fatta beslut iriksdagen skulle jag tro att den tidigare regeringenhade fattat beslut. Men är två huvudmän inblanda-de i diskussionen. Det är väl ganska rimligt att ge ettklart besked om på vilken väg vi är, att tydligt tala omatt vi återkommer liksom att tala om vilka ambitionervi har.Jag tycker att också ger uttryck förmotstridiga och uppgifter. Han tycker ju attlandstingen inte skall få bedriva utbildning utifrån detfaktum att de är för små. Å andra sidan skall man påentreprenad låta andra uppdragsgivare bedriva ut-bildning. Då är det genast positivt och möjligt.Det riktiga är nog att vi håller fast vid att vi åter-kommer . Det är egentligen huvudinnehållet ibetänkande 1995/96:UbU10. Just nu gäller det att lösaakuta problem.Jag yrkar bifall till hemställan i dess helhet i ut-bildningsutskottets betänkande nr 10 samt avslag påreservationerna.Anf. 160 () replikFru talman! Jag tycker faktiskt att regeringen visarbrist på beslutskraft och handlingskraft. Vi ställde ossändå frågan när vi såg den här propositionen: Vad egentligen? Jo, innerst inne vill man ju, och detandas också anförande, föra överhuvudmannaskapet för både omvårdnads- och natur-bruksprogrammet till kommunerna. Men man orkarinte ända fram.Samtidigt som man vill göra detta och tar bort fö-reträdesrätten för landstingen att bedriva de här tvåutbildningarna vidgar man landstingens möjligheteratt bedriva annan utbildning.Jag måste säga att det måste vara direkt pinsamtatt här i behöva försvara en sådan här dåligproposition och ett dåligt betänkande. Bakgrunden äregentligen att regeringen från början avsåg att läggafram en proposition där man föreslog att huvudman-naskapet fördes över till kommunerna.Men vad hände då? Jo, då vaknade Landstingsför-bundet till liv, uppvaktade regeringen och kom medpåtryckningar. Sedan backade regeringen och kommed det här förslaget i stället. Jag tycker att det kan-ske hade varit både hederligare och bättre om manhade väntat och i stället återkommit med en proposi-tion där man hade klarat ut spelreglerna i stället för attkomma med den här halvmesyren.Jag nämnde entreprenad. Jag tycker att man skallvidga möjligheterna för kommunerna att lägga ututbildning på entreprenad. För att lösa de akuta pro-blemen i det här fallet, vilka de nu egentligen är,skulle man faktiskt kunna lägga ut utbildningar påentreprenad till exempelvis . Men det ärkommunen som är huvudman för utbildningen, ochdet är det som är vår poäng.Anf. 161 () replikFru talman! Om utbildningen skulle läggas ut pånågon annan upplever vi att ansvaret skulle bli alltförotydligt, förutom att det blir praktiska problem när detgäller att fatta beslut. Berörda kommuner skulle kun-na ingå samverkansavtal med varandra, okej. Det ären ganska omständlig lösning, och det är just därför viförordar att huvudmannaskapet för utbildningen ochskolväsendet regleras genom bestämmelserna i skol-lagen och att lagen om entreprenad i skolan inte vid-gas.Det akuta problemet som man vill lösa gällerframför allt barn och fritid. En del kommuner bedri-ver verksamheten olagligt, kan man säga. Nupekar man med hela handen och säger att vår inrikt-ning är att kommunerna skall vara ansvariga. Underen övergångstid har kommunerna och landstingenfunnit att den bästa lösningen har varit att landstingenhar utfört uppdraget. gör vi detta lagligt under enövergångsperiod. Då tror jag att de här två huvud-männen skall ha möjlighet att justera denna lösningoch ta ställning till hur man skall ha det i framtiden.Jag är inte orolig för vidgningen. I övrigt är det junaturbruksprogrammet som har, och jagtror inte att det är några kommuner som kommer attkasta sig över möjligheten att få bedriva den utbild-ningen. Vi vet alla hur dyrbar den är att bygga uppoch bedriva.Anf. 162 () replikFru talman! Jag blev inte speciellt mycket merövertygad av den argumentation som nu redovisade. Man hänvisar till en del praktiskaproblem, att det skulle ingås samverkansavtal osv.Men, som jag sade i mitt inledningsanförande, deelever som går de här utbildningarna - framförallt då naturbruksprogrammet, som är en dyr utbild-ning som bedriver - kommer från mångakommuner. Hur det förhåller sig borde som kommer från ha stor erfarenhet av.Då är det ett svepskäl att säga att det just av detskälet blir praktiska problem, och att tala om samver-kansavtal och sådana saker och säga att kommunernainte kan vara huvudmän. Det måste ju ändå finnas ettsamarbete mellan kommuner och landsting. Vår po-äng är att vi med det moderata förslaget faktiskt ren-odlar gymnasieskolan. Det är kommunerna som ärhuvudman och som har ansvaret för utbildningarna.Sedan har de möjlighet att lägga ut det på entrep-renad till exempelvis eller till andra om deinte vill göra det själv. Hade ni gått med på detta hadeni ju löst de problem ni nu har. Då hade ni löst dethela. Vad ni nu gör är att ni kommer med en halvme-syr. Sedan skall ni återkomma till någongång.Då är min fråga till : När avserregeringen att återkomma med en proposition där manså att säga överlåter dessa utbildningar till kommu-nerna?Anf. 163 () replikFru talman! Jag tror att det är viktigt att denna frå-ga behandlas och bereds ordentligt. Jag vet att detredan är påbörjat. Den exakta tidpunkten kan jag avnaturliga skäl inte säga något om, men man arbetarskyndsamt på det.Anf. 164 ()Fru talman! I propositionen föreslås att landsting-ens ensamrätt att anordna gymnasieutbildning inomomvårdnad och naturbruk tas bort.I dag finns det 50 naturbruksskolor varav 47 harlandstinget som huvudman. I deras verksamhet finnstre huvudkomponenter: Gymnasial utbildning inomnaturbruksprogrammet, gymnasial vuxenutbildningoch påbyggnadutbildning. Dessutom medverkar man iutvecklingsarbete inom de areella näringarna.Det här är betydelsefullt för landsbygdsnäringarsom ofta drivs av småföretagare med begränsad ut-bildningskapacitet. Det är också viktiga instrument förden kvalificerade yrkesutbildning som blir alltmerbetydelsefull för att hävda näringarnas konkurrens-kraft.Naturbruksskolorna är unika genom att de ärkombinerade med produktionsresurser som jordbruk,växthus och skogar. Det gör att de kan medverka iforskning, utvecklingsarbete och kunskapsspridning.Naturbruksskolorna har en mycket hög kvalitet, dettatack vare landstingens resurser och stora satsning pådessa skolor.Ett ändrat huvudmannaskap från landsting tillkommun skulle kunna innebära stora påfrestningar förkommunerna. Naturbruksskolorna finns ofta i småkommuner där det ekonomiska ansvaret för en natur-bruksskola kan bli tungt. Utbildningarna är kapital-och kostnadskrävande.Naturbruksprogrammets uppbyggnad med olikakursval som ger eleverna valmöjlighet är viktig urkvalitetssynpunkt. Om underlaget för naturbrukssko-lorna splittras är deras nuvarande roll undergrävd.För naturbruksutbildningen har det regionala an-svaret genom landstingens huvudmannaskap varit enviktig förutsättning för en framgångsrik verksamhet.Nu öppnar regeringen för ett ändrat huvudmannaskapfrån landstingen till kommunerna. Här har Centernföreslagit att en kontrollstation skall läggas in för attse till att det kommunala huvudmannaskapet fungerarsom tänkt för dessa utbildningar.I betänkandet har man skrivit: "Utskottet förutsät-ter att regeringen följer utvecklingen av naturbruks-programmet och återkommer i frågan om förutsätt-ningarna väsentligt förändras i dessa avseenden. "Förutsättningarna är i detta fall rekrytering, kvalitetoch tillgång till platser.Från sida är vi i ett första skede nöjdamed det, men vi kommer också noga att följa att detsom utskottet förutsätter efterlevs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Vissa kompletteringar till elreformenFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU20Vissa kompletteringar till elreformen (prop.1995/96:151)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Avveckling av bankstödetFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1995/96:NU25Avveckling av bankstödet (prop. 1995/96:172)Anf. 165 ()Fru talman! När jag satt här och hade på mig för att förbereda mitt anförandeslog det mig att situationen ändå var litet fascineran-de. Det här betänkandet handlar om avskaffande avbankstödet, dvs. att sätta slutpunkten för alla de fi-nansiella problem med att upprätthålla stabilitet ochsäkerhet i det svenska betalningssystemet som prägla-de den politiska debatten och det politiska beslutsfat-tandet . I någon mening ärdetta alltså ett historisk ögonblick. Här är nu försam-lade åtta riksdagsledamöter, varav en med tandvärk,för att vara närvarande i denna historiska stund.Jag skall inte fördjupa mig i några långa utlägg-ningar om den socialdemokratiska politik som leddefram till den inflations-, spekulations- och kasinoeko-nomi som blåstes upp och fick ett abrupt slut när ennödvändig omställning kom till stånd i den svenskaekonomin och den svenska ekonomiska politiken. Vivet alla vad som hände. Det blev en akut kris medfallande fastighetsvärden och stora förmögenhetsför-luster. Det uppstod ett akut behov för staten att ageraför att upprätthålla säkerhet och trygghet i det svenskabetalningssystemet och garantera kreditvärdighetenhos de stora banker och andra kreditinstitut somvacklade.I september 1992 kallade den dåvarande borgerli-ga regeringen till överläggningar med oppositionenför att diskutera vilka åtgärder som man samfälltborde vidta för att upprätthålla säkerheten i betal-ningssystemet. Det var stora värden som stod på spel.Så småningom framlades en proposition som antogshär i . Den handlade omvilka riktlinjer som regeringen skulle hålla sig till närman arbetade vidare med att stärka det finansiellasystemet. infördes den s.k. bankstödsla-gen. Detta ledde till att staten gick in med 65 miljar-der kronor i banksystemet för att trygga och upprätt-hålla detta.Det som utmärkte denna process - och det vill jaglyfta fram, eftersom det har bäring på de två reserva-tioner som i utskottet har avgivit i da-gens betänkande - var att den dåvarande regeringenoch den moderate skatteministern intedrev dessa frågor som något exklusivt regeringspro-jekt utan det var en nationell angelägenhet för denborgerliga regeringen att se till att lösa detta. Detvidtogs inga åtgärder utan att de först förankrades hosden dåvarande socialdemokratiska oppositionen. Allaåtgärder som vidtogs, vidtogs efter samråd och i över-ensstämmelse med de synpunkter som framfördesfrån oppositionen.Detta gällde när den dåvarande för-statligades och när de dåliga krediterna från Gota-banks- och Nordbankssfären överfördes till de nybil-dade bolagen . Det gällde ocksånär man etablerade den bankstödsnämnd som delsfick i uppdrag att hantera själva stödet till bank- ochkreditmarknadssektorn, dels fick ansvaret för att yt-terst kontrollera och Retriva.Dagens ärende grundas på att regeringen har gjortbedömningen att den svenska kreditmarknaden nuåterigen har uppnått en sådan finansiell stabilitet kan avskaffa bankstödet. Vi delar den uppfatt-ningen. Detta har lett till att regeringen har framlagtett förslag om att man skall avskaffa Bankstödsnämn-den i nuvarande form, dvs. att Bankstödsnämndenskall byta namn och övergå till att enbart administreraoch svara för den insättargaranti som tidiga-re har fattat beslut om.Ändå finns det rester kvar av den finansiella kri-sen. Det gäller då framför allt företaget , somännu inte har avvecklat de gamla dåliga krediternafrån Nordbanken. Ansvaret för skall nuåterigen flyttas till och inte handhasav en fristående bankstödsnämnd.Man kan naturligtvis ha synpunkter på detta. Menvad vi har haft anledning att vända oss mot är att dennya regeringen har frångått den gamla regeringenspraxis, nämligen att hantera dessa frågor med störstarespekt för oppositionen och med största strävan efterendräkt.Regeringen har framlagt sin proposition utan attha slutfört samtal och överläggningar med oppositio-nen. Det är ett trendbrott, därför att det visar att dennuvarande regeringen faktiskt inte har samma ambi-tion som regeringen och skatteminister hade, att ha oppositionen med sigi sitt agerande. kan man möjligen säga att situatio-nen inte är så prekär , förvisso inte. Men det hadeonekligen varit klädsamt om regeringen hade valt attäven i det här läget hantera de kvarvarande bankstöds-frågorna i full samstämmighet med oppositionen.Detta är inte bara en formalistisk synpunkt och in-vändning från vår sida, eftersom vi nu berövas eninsynsmöjlighet i verksamhet via . Det bottnar reellt i den meningen attSecurums kvarvarande verksamhet inte är ointressantför oss som beslutsfattare i parlamentet. Securumhanterar fortfarande betydande värden, och Securumsverksamhet har i högsta grad bäring på känsliga kon-kurrensfrågor ute på marknaden. Detta har illustreratsvid upprepade tillfällen när framför allt ochkanske i någon mån också Retriva i historien haranklagats för att snedvrida konkurrensen.De stora värden som alltjämt hanteras i Securumgör att det finns all anledning för oss i parlamentet attvidmakthålla en yttersta insyn och kontroll. Det ärbeklagligt att regeringen med sitt förslag har valt attensidigt framlägga sina förslag utan att på det sätt somkännetecknade den förra regeringen först förankrasina förslag hos den politiska oppositionen.Det är mot denna bakgrund, fru talman, som vi -även om vi delar bedömningen att bankstödet nu ärmoget för avveckling - har valt att yrka avslag påförslaget att avskaffa nuvarandefunktion som ägarrepresentant i Retriva.Avslutningsvis, fru talman, ber jag att få yrka bi-fall till de två reservationer som Moderata samlings-partiets representanter har avgivit i näringsutskottet.Anf. 166 ()Fru talman! Jag tror att vi är många som tycker attdet känns bra att vi nu kan fatta beslut om avvecklingav bankstödet.När bankkrisen var som störst var kaoset i det fi-nansiella systemet i vårt land en oerhört stor fara förlandet och dess utveckling. Ja, det var minst sagt enthriller på hög nivå, som utspelade sig.Den räddningsaktion som genomfördes för att ga-rantera stabiliteten i det finansiella systemet haronekligen kostat skattebetalarna stora pengar. Men vifår inte glömma bort att den också har räddat enormatillgångar för människorna.Det svenska banksystemet har under de senasteåren genomgått en radikal ekonomisk och finansiellåterhämtning. Det känns därför bra att här, dennaljuva försommarkväll, kunna följa upp riks-dagsbeslut, där vi var överens om att en avveckling avvårt åtagande skulle ske först när fordringsägarnasintressen inte riskeras och när det inte längre förelig-ger något hot mot stabiliseringen i det finansiellasystemet. kan vi alltså fatta detbeslutet, i ett i stort sett gemensamt betänkande.Det är dock två reservationer fogade till betänkan-det. En reservation gäller en följdändring, och det ärModeraterna ensamma som står för den. Moderaternavill avstyrka propositionen i avvaktan på, som mansäger, "att regeringen i lämpligt sammanhang infor-merar om hur det parlamentariska inflytan-det över verksamhet i fortsättningen skallsäkerställas". Man säger alltså att man vill att rege-ringen i något lämpligt sammanhang skall ge den härinformationen.Här har regeringen sagt - vilket också står i betän-kandet - att man vid återkommande tillfällen ämnarinbjuda de förutvarande regeringspartierna till infor-mation från ledning och till fortsatt diskus-sion om bolagets utveckling. Med fortsatt diskussionmenas självfallet tankeutbyte etc. om bolagets ut-veckling, men det är ledning som skall ståför informationen. Annars finns det en risk för att manpartipolitiskt tar över styrelsens uppgift - det är välnågot som inte minst i andra samman-hang brukar poängtera. Det är endast Moderaternasom inte ställer upp på utskottets skrivning i dettaavseende.Förutsättningarna för att följa utvecklingen skallsjälvklart finnas, och det som efterlyser isin reservation har också fått en ändamålsenlig lös-ning. Ja, det är t.o.m. så att man kan tycka att det kanbetraktas som att det är bättre än tidigare, eftersomdet är regeringspartierna som skall få den här infor-mationen från ledningen. Därefter skall man ocksåkunna ha en diskussion om utvecklingen.Trots den här hanteringen, som alla partier utomModeraterna tycker är bra, kan jag inte tolka det påannat sätt än att det man är ute efter på moderat hållär en styrelseplats.Det är litet smolk i glädjebägaren för mig dennakväll att vi inte har kunnat få ett helt enigt betänkan-de. Men, fru talman, jag är ändå glad över den bredamajoriteten och det vi alla är överens om, nämligenatt vi nu kan avveckla bankstödet.Med det yrkar jag bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på de moderata reservationer-na.Anf. 167 ()Fru talman! Det enda som finns i ärendet är enmoderat reservation, uttalar som omModeraterna var någon sekt som katten hade släpat ini kammaren. Jag vill erinra om att det var en moderatminister i den dåvarande regeringen som hade ansva-ret för de här frågorna och som satsade oerhörtmycket kraft och oerhört mycket energi på att se tillatt den politiska oppositionen var informe-rad och att inga steg vidtogs i dessa känsliga frågorutan samtycke från denna opposition.Vad som händer är att vi får en skiljelinje ikammaren - i onödan, säger -beroende på att förslagen framläggs utan att manförst har förankrat dem hos hela den politiska opposi-tionen. Det är ett trendbrott, som jag tycker är olyck-ligt, men där ansvaret självfallet återfaller på rege-ringen.Det är inte så att vi har några ambitioner att taöver löpande styrelseärenden i . Det handlarom hur staten, ägaren, skall utöva sitt ansvar för verk-samheten.I dag har vi bankstödsnämnden som garanterarden politiska oppositionen insyn. berövas denpolitiska oppositionen denna insyn, och ägaransvaretflyttar in i för oppositionentämligen slutna sammanträdesrum.Jag har ingen anledning att betvivla att regeringenoch även i fortsättningen kom-mer att ha ambitionen att hålla den politiska opposi-tionen informerad. Det är självklart att man kommeratt vilja göra det. Jag misstror inte regeringens godauppsåt, men jag tycker att det är beklagligt att maninte kunde kosta på sig ett riktigt samråd med opposi-tionen innan man lade fram sina förslag. Det under-stryks av det goda exempel som den dåvarande skat-teministern , tyvärr förgäves, satte i dettasamrådshänseende.Anf. 168 ()Fru talman! Jag håller med om det som MikaelOdenberg säger när det handlar om att det är viktigtatt man har en bred majoritet och ett brett samråd i dehär frågorna. Det tycker jag att bankstödet och hantering har varit bevis på. Jag tyck-er också att hanteringen i utskotten mycket klart harbevisat det.När det nu handlar om att bankstödet skall avveck-las är det också något som vi är överens om. När dethandlar om insynen i är man också överensmed de övriga partierna om hur det skall ske.Jag förutsätter naturligtvis att även moderaternahar varit med i diskussionen, men man har inte accep-terat sättet, eftersom man från moderat håll lagt denhär reservationen. Jag tycker ändå att detta visar på attdet är något annat man är ute efter: en styrelseposte.d. Det är viktigt att se hur en styrelse skall kunnaarbeta, och om inte det här är ett bättre sätt att arbeta.Jag vill inte kalla det för ett trendbrott. Det här ärett sätt att komma runt problemet. Vi skall se till att vifår ett bra samarbete och bra information från Secu-rum, och att vi får bra tankediskussioner även i fram-tiden. Det är oerhört viktigt att frågorna löses i så bredmajoritet som möjligt. Där ser jag inte några svårighe-ter.Anf. 169 ()Fru talman! skapades delsmed hänsyn till att frågornas art kom att bli av sådanomfattning att det var svårt att hantera dem inomramen för löpande verksamhet.En starkt bidragande orsak till att Bankstödsnämndenskapades var också att regeringen efter samråd medden politiska oppositionen, med socialdemokraterna,kom fram till att det var viktigt att skapa ett friståendeorgan för att garantera den politiska oppositioneninsyn i statens hantering av denna mycket känsligafråga.Frågan är inte lika känslig längre. Men det hadevarit klädsamt om regeringen hade sett till att körasamrådet i botten innan man avskaffade den nuvaran-de oppositionens insynsmöjligheter. De är givetvismycket begränsade när frågorna handläggs i Finans-departementet.Det handlar givetvis inte om att vi jagar styrelse-plats åt någon moderat företrädare. Det finns möjligenen aspekt av stötthet över att regeringen nu inte hante-rar frågan med samma respekt för oppositionen somden dåvarande regeringen gjorde. Man kan möjligenockså hitta någon formalistisk självspäkning i reser-vationen. Det finns dock en rejäl botten, vilket jag varinne på i mitt anförande. Det är ju ändå så att i sin nuvarande form med ansvar förSecurum hanterar ganska stora värden. Securumsverksamhet har stor betydelse för olika aspekter påhur konkurrensen fungerar inte minst på fastighets-marknaden. Mot den bakgrunden är det en grannlagauppgift att se hur den fortsatta avvecklingen av Secu-rum går till. Det är viktigt att det finns en tillförsäkradpolitisk kontroll av denna verksamhet.Nu säger regeringen att man skall återkomma föratt se hur oppositionen på lämpligt sätt skall få insyn idenna process. Vi tycker att det hade varit klädsamtom man hade klarat ut den frågan först.Anf. 170 ()Fru talman! Man har sagt att man skall återkommavid flera tillfällen. Då skall man inbjuda de förutva-rande regeringspartierna till information från Secu-rums ledning och till fortsatta diskussioner om bola-gets utveckling.Det tycker jag faktiskt rimmar litet bättre med vadsom står i den moderata reservationen, där man sägeratt man vill att regeringen i lämpligt sammanhangskall informera om hur det parlamentariskainflytandet över verksamhet i fortsättningenskall säkerställas. Den här delen är faktiskt inskriven ibetänkandet, och det tycker jag är bra.Jag tycker att det är viktigt, , har respekt för varandra inte minst i den härtypen av frågor. Jag tycker också att vi på ett bra sätt iutskottet verkligen har jobbat med att försöka få enbred enighet. Jag tycker att det är litet synd att manfrån moderat håll just i den här frågan har velat gå sinegen väg, ifrån samtliga övriga partier. Men i detfallet står vi där vi står.Det sade i sin inledning om mittsätt att beskriva får stå för honom själv.Men jag vill ändå säga något positivt om det som haninledde med att säga från talarstolen, eftersom jag ärden som har tandvärken: Må livet gå dig väl i händer,med hela rena tänder. Jag hoppas att vi inte behöverha några tandlösa reservationer i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Avgifter enligt lagen om allmänna vatten-och avloppsanläggningarFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU12Avgifter enligt lagen om allmänna vatten- och av-loppsanläggningarAnf. 171 PER ()Fru talman! Denna vackra vårkväll i denna ödsligakammare skall vi behandla bostadsutskottets betän-kande nr 12. Det handlar om regeringens propositionom avgifter enligt lagen om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar. Det är spännande.I propositionen föreslås att huvudmannen skall gesökade möjligheter att fördela avgifter med beaktandeav lokala förhållanden och säsongsvisa variationer.Dessutom föreslås bl.a. att huvudmannen skall fåökade möjligheter att säkerställa betalningarna ochanläggningsavgiften.I de grönas motion med anledning avpropositionen finns tre invändningar.För det första anser vi inte att det finns skäl att ökahuvudmannens möjligheter att differentiera anlägg-ningsavgiften på angivna grunder. Dagens mer be-gränsade möjligheter till differentiering vilar på denkommunala likställighetsprincipen.