prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Många människor ärengagerade och villiga att hjälpa till, men vet intealltid på vilket sätt de kan vara till nytta eller vart dekan vända sig.För att hålla liv i människors initiativ och enga-gemang kan det vara bra med en organisation av nå-got slag. Inrättandet av lokala brottsförebyggandeorgan skulle här kunna spela en viktig roll och vara ennaturlig kontaktpunkt för de enskilda, för företag,föreningar och organisationer som vill göra en insats.Givetvis bör polisen få en central roll, liksom kom-munerna.Om sådana brottsförebyggande organ bildas blirregeringens ansvar att svara för att dessa får det stödoch den hjälp de behöver. Detta görs genom attBrottsförebyggande rådets inriktning på att främja delokala verksamheterna utvecklas och förstärks. BRÅskall bl.a. bistå med information om brottsförebyg-gande arbete och biträda med uppföljning och utvär-dering av åtgärder som vidtas på lokal nivå. Resulta-ten och erfarenheterna av den verksamhet som bevil-jats bidrag skall sammanställas för uppbyggnad av encentral kunskapsbank.För att kunna stödja uppbyggnaden av ett kontinu-erligt långsiktigt och uthålligt lokalt brottsförebyg-gande arbete har regeringen för innevarande budgetåravsatt för stöd till lokala projekt.Så kommer att ske också . Påsikt bör detta stöd kunna samordnas med det bidragsom ger till lokala brottsförebyg-gande projekt.Det nu presenterade programmet skall inom kortskickas ut på rådslag till kommuner, näringsliv ochföreningsliv. Regeringen har fattat beslut om att till-sätta en kommitté med uppdrag att verka för att ge-nomföra intentionerna i programmet, särskilt på lokalnivå. Det blir en central uppgift för kommittén attgenomföra och följa upp det rådslag regeringen nuinitierat. Kommittén skall också förmedla kunskapoch information om brottsförebyggande frågor till detlokala planet. Vidare skall den i en dialog med kom-muner verka för att det lokala brottsförebyggandearbetet organiseras på lämpligt sätt, och verka för attlokala brottsförebyggande program antas. Den skallockså fördela ekonomiskt stöd till uppbyggnaden avlokal brottsförebyggande verksamhet, följa de resultatsom uppnås och överväga behovet av ytterligare åt-gärder.Till ordförande för kommittén har utsetts kommu-nalrådet . Övriga ledamöter är generaldi-rektören vid och avdelningschefen vid samt förbundssekreteraren ,. Till sin hjälp skall kommittén haett kansli. Kommittén skall fortlöpande redovisa resul-tatet av sitt arbete och avge en slutrapport senast den30 december 1998.En av målsättningarna med detta program är atttyngdpunkten i kriminalpolitiken skall förskjutas motåtgärder för att förhindra och förebygga brott. I dettaavseende skall det program som presenteras inteses som en handlingsplan som har en början och ettslut, utan snarare som startskottet för en mer långsik-tig process. På så sätt skapar vi bättre möjligheter föratt tillsammans minska brottsligheten.Anf. 123 () replikHerr talman! Jag borde känna tillfredsställelseöver att det nu presenteras ett nationellt brottsföre-byggande program. Under de borgerliga regeringsårentog vi initiativet till ett sådant program genom att förstgöra en framtidsanalys och därefter ge i uppdrag tillBrottsförebyggande rådet att lägga fram förslag till ettbrottsförebyggande program.När sedan den socialdemokratiska regeringen togöver har vi från borgerliga sidan vid flera tillfällenfört fram önskemål om att få ta del av ettprogram från regeringens sida. Våra förslag har av-slagits med motiveringen att ett brottsförebyggandeprogram var på gång. Förslag skulle läggas till riksda-gen. Det senaste beskedet har varit att vi innevarandemånad skulle få en skrivelse från regeringen.Jag uppfattar, bl.a. på grund av sättet som pro-grammet förs fram på men också på grund av innehål-let, att detta inte är den skrivelse som regeringen harförutskickat.Ser jag på innehållet, även om jag bara hastigt harhunnit ögna igenom det, kan jag utöver redovisadepågående utredningar bara finna två konkreta förslag,nämligen utökad användning av övervakningskameror- förslag kommer 1997 - och utökad användning avordningsvakter - förslag kommer 1997. Det gör attjag utgår från att vi får ett program till , ochinte först efter det att kommittén avlämnar sinslutrapport den 30 december 1998.När får det utlovade förslaget till ett na-tionellt brottsförebyggande program?Anf. 124 Justitieminister ()Herr talman! Jag vill komplettera den historie-skrivning som gjorde. Innan Brottsföre-byggande rådet fick ett uppdrag från den borgerligaregeringen att ta fram ett underlag för ett brottsföre-byggande program pågick det en försöksverksamhet ifem kommuner, som handhades av Brottsförebyggan-de rådet. Det var så arbetet med att ta fram modellerför hur ett lokalt brottsförebyggande arbete kan bedri-vas startade.Mot bakgrund av den försöksverksamheten ochden erfarenhet och den kunskap det gav hade BRÅockså möjligheter att samla in ett underlag. Det under-laget reviderades till den nuvarande regeringen. Dethar utgjort ett viktigt underlag i arbetet med det natio-nella brottsförebyggande programmet. Men ävenannat underlag har tagits fram. Vi har insett att detsom vi måste initiera här är någonting helt nytt ochbetydligt bredare än vad som föresvävar . Jag skulle vilja rekommendera attstudera det program som föreligger.Vi har valt att ta ett beslut som innebär att vi gårut med ett program till en dialog med samhällets olikadelar, framför allt på lokal nivå. En av tyngdpunkter-na i programmet är att mobilisera ett lokalt engage-mang i denna fråga. Vi vill göra det i form av en dia-log. Vi tror inte på att man genom beslut i riksdagenfår saker att hända ute i kommunerna och bland deenskilda medborgarna. Vi tror att vi kan få ett omfat-tande arbete utfört om vi ger människor en chans ochvisar att vi är intresserade av vad de tycker, vad dekan och vad de vet. Vi omhändertar det, ger stöd ochutvecklar det arbetet på central nivå. Det anser jag förmin del vara det viktigaste i det nationella brottsföre-byggande programmet.Anf. 125 () replikHerr talman! Jag kan bara konstatera att vi tillriksdagen inte får något förslag till nationellt brotts-förebyggande program. Då måste jag få ställa en frågakopplad till det material som skall skickas ut påsamråd.Justitieministern sade i sitt anförande med tvåmeningar att föräldrarna har en central roll. I materia-let som ges ut nämns på fem och en halv rad attföräldrarnas roll är central och att föräldrarna har detprimära ansvaret.Den som har tagit del av forskningrörande de unga nationalsocialisterna i fårbekräftat detta genom att hennes forskning visar attdagens unga nationalsocialister är barnbarn svenska nationalsocialister. Med detta sombakgrund undrar jag hur det kan komma sig att desom utpekas ha den centrala rollen i det brottsföre-byggande arbetet över huvud taget inte finns med idiskussionerna på resten av alla existerande rader.Anf. 126 Justitieminister ()Herr talman! Jag kan konstatera att vanligt har en mycket inskränkt syn på bådetillvaron och människor, och också på organisationerssätt att arbeta. Vi pekar i programmet på föräldrarnasmycket viktiga roll när det gäller barns möjligheter attutvecklas till goda samhällsmedborgare. Hela pro-grammet genomsyras sedan av åtgärder och aktivite-ter och den roll som olika individer och organisationerspelar. De måste i sitt arbete beakta just föräldrarna.Det finns inte en socialnämnd, inte en polis ochinte en skola som inte är medveten om att man i sittarbete måste hitta samverkansformer och få kontaktmed just föräldrarna. Jag önskar att gång ville lyssna på vad jag säger och inte baraupprepa sina egna teser utan vilja att förstå de bredasammanhangen och det utrymme som måste finnas isamhället för att man verkligen skall kunna stödjabarn och ungdomar när det gäller deras uppväxtförhål-landen.Anf. 127 () replikHerr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern som rör ett annat område. Den gällerde mycket otrevliga och allvarliga brott som vi harsett som är utförda av nazistiska vålds-grupper. Jag tänker inte minst på de senaste attentatenvad gäller tidningen mot dem som har trycktoch distribuerat tidningen. Det har också varit attentatmot organisationer som har uttalat sitt stöd för tid-ningen.I det senaste numret av den rasistiska tidningen utlyses en tävling avseende aktioner av olikaslag mot politiska fiender.Polisen har uppenbarligen inte riktigt förstått hurallvarliga frågor man har att hantera, hur allvarligabrotten egentligen är. Därför undrar jag hur justitie-ministern ser på det här . Hur kan vi fåpolisen att verkligen ta de krafttag som bör tas när såhär allvarliga brott begås?Anf. 128 Justitieminister ()Herr talman! Det är ett mycket allvarligt problemsom pekar på. Jag skall naturligtvis intekommentera de enskilda fallen. Men en allmän kom-mentar är kanske ändå på sin plats.Vi är inte särskilt vana vid nazistiska våldsdåd ivårt samhälle. Det är nog många människor som inteomedelbart ser sambandet. Polisen bör naturligtvisgöra det i större utsträckning än människor i allmän-het. Men misstag kan begås överallt. Detta är enbrottslighet som har en helt annan karaktär än skade-görelse, hot och våld i andra sammanhang. Dennabrottslighet måste uppmärksammas utifrån just deförutsättningarna. Det är anledningen till att säker-hetspolisen numera också arbetar med den här fråganpå ett systematiskt sätt i samarbete med den öppnapolisen.Jag har också försäkrat mig om att polismyndighe-terna säkerställer att deras organisationer och derasarbetssätt garanterar att den information av systema-tiskt slag som är nödvändig för att man skall se sam-band och kunna spåra de människor som ligger bakomden här typen av attentat byggs upp och utvecklas såatt den kan fungera effektivare än vad den kanskehittills har gjort.Anf. 129 () replikHerr talman! Det som justitieministern säger låterväldigt bra. Det finns ju ett allmänt intresse, inteminst bland oss som sitter i riksdag, av verkligen försvarar det fria ordet.Polisen har tydligen lagt ned många utredningarsom rör dessa brott. Det är minst sagt litet märkligt.Man kan fråga sig hur det skall kunna bli en merkraftfull insats om polisen t.o.m. väljer att lägga nerutredningar som rör dessa brott.Anf. 130 Justitieminister ()Herr talman! Dessbättre har polisen kommit påbättre tankar och återupptagit utredningarna. Man fårförmoda att erfarenheterna av det som har skett underde också innebär att man har enbättre kunskap och beredskap inför framtiden.Anf. 131 () replikHerr talman! Jag vill ställa en mycket kort frågatill justitieministern. Den gäller de lokala brottsföre-byggande råden. Finns det planer på hur de skall varauppbyggda? Räknar man i så fall med de unga männi-skornas erfarenhet och kunskap på detta område? Jagtycker att det är viktigt att unga människor kommer inäven i dessa organ och att de kan jobba på ett bra sättdär.Anf. 132 Justitieminister ()Herr talman! I det nationella brottsförebyggandeprogrammet redovisar vi erfarenheterna av den för-söksverksamhet som har bedrivits i fem kommuner.Vi redovisar också den erfarenhet som vi har frånandra kommuner som på eget initiativ har inlett ettbrottsförebyggande arbete.Vi drar slutsatsen att det är nödvändigt att manskapar någon form av organisationer, brottsförebyg-gande råd eller liknande så att det blir möjligt förkommunen att styra den egna verksamheten och ocksåfånga upp det medborgerliga engagemanget.Vi talar inte om exakt hur detta skall gå till. Det ären uppgift för kommunen själv. Vi kan förmedlavidare den kunskap och den erfarenhet som vi har.Och vi ger stöd i det arbete som kommunerna skallbedriva.Frågan gällde de ungas medverkan i detta sam-manhang. Jag utgår från att man, när det handlar omett arbete som är inriktat på en brottslighet som ärkopplad till unga människor, ser till att arbeta på ettsådant sätt att man tillvaratar unga människors enga-gemang. Det kan ske t.ex. i de former som redanfinns. Jag tänker på . Man kanutnyttja de lokala grupper och individer som har egenerfarenhet och kunskap och föra in denna i det totalasamhälleliga arbetet.Anf. 133 () replikHerr talman! Vi är här i vana vid att an-vända seriösa uttryck och en seriös umgängeston ivåra debatter. Vi hörde justitieministern alldeles nyss- förmodligen till allas häpnad - säga att har en inskränkt syn osv.Efter detta häpnadsväckande ordval vill jag frågajustitieministern om det är ett uttryck för en dialogmed folket, allmänheten. Eller är det en ny umgänges-ton från justitieministerns sida? Förhoppningsvis vardet en felsägning som justitieministern är beredd att tatillbaka.Anf. 134 Justitieminister ()Herr talman! Det var en mycket omfattande ochallvarlig erfarenhet som gjorde att jag uttalade mig så.Anf. 135 () replikHerr talman! Då ber jag verkligen att få beklagainförandet av ett sådant uttryckssätt.Anf. 136 Justitieminister ()Herr talman! Jag anser att jag har rätt att reageranär jag i denna kammare blir åthutad föratt jag inte framhåller familjen i vissa texter som jagpresenterar för kammaren. Jag hänvisade nu till detsakliga innehållet och hela det sakliga förslag somligger till grund för arbetet. Enskilda människor, fa-miljer och föräldrar finns med som mycket viktigakomponenter. Men detta ignoreras totalt. Jag får utståkritik för att jag icke bryr mig om dessa förhållanden.Då anser jag att jag kan reagera med det djupa allvarsom jag sade var utgångspunkten för min kommentar.Anf. 137 TREDJE VICE TALMANNENJag ger möjlighet till ytterligare ettkort inlägg.Anf. 138 () replikHerr talman! Vad gäller det som justitieministernnu gav uttryck för användes vanliga seriösa ordval.Jag måste verkligen beklaga att vi i fickuttrycket "inskränkt" i debatten. Det är med häpnadsom jag - som har varit ledamot - harlyssnat till detta.Anf. 139 Justitieminister ()Herr talman! Jag förstår inte därvidlag. Jag trodde att "inskränkthet"var ett ord som man även kunde använda i seriösasammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.7 § (forts. från 5 §) Riktlinjer för den ekonomis-ka politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. (forts. FiU10)Anf. 140 () replikHerr talman! Det var finansminis-tern svarade, men jag skulle för säkerhets skull viljaföra till protokollet att det inte var jag som sade attpolitiken var både borgerlig och usel. Jag anser förövrigt att dessa båda begrepp är fullt förenliga.Jag skall något låna liknelse ompyttipanna. Jag skulle kunna uttrycka det som att detfinns för mycket dåligt EU-subventionerat borgerligtfläsk och för litet rödbetor i den här rätten.Det mer seriösa som jag skulle vilja ta upp gälleren fråga som jag ställde till finansminis-tern. Han sade att det behövs en bred acceptans i detsvenska samhället för den ekonomiska politiken. Detär vi helt överens om. Jag frågade: Anser finansminis-tern att det räcker med att hålla ihanden, eller ligger det någonting mera i den bredaacceptansen?De som hörde LO:s ordförande på i morsekan inte gärna påstå att regeringen går i LO:s ledband.Det viktiga är inte heller att säger detena eller det andra om regeringens politik, utan detviktiga är de djupa leden i fackföreningsrörelsen.Enligt min bedömning är det svårt att förankra enpolitik med de fördelningseffekter som den nuvarandepolitiken får.Min fråga är: Räcker det med föratt skapa den breda acceptansen?Anf. 141 Finansminister ()Herr talman! Jag vill säga så här: Det räcker gans-ka långt mer . Det har varit fullttillräckligt för att vi gemensamt har kunnat utarbetaett bra förslag som våra partier gemensamt står bak-om. Det utesluter naturligtvis inte att även andra par-tier kan medverka helt eller delvis. Vi får väl se vadden fortsatta behandlingen i innebär. Jaghoppas naturligtvis att både och andrakan ställa sig bakom om inte alla så i varje fall en delav förslagen. Vi kommer att få tillfälle att samarbetamera i riksdag och i svensk politik framöver.I grunden har jag en positiv syn på samarbete, låt varaatt vi inte alltid lyckas komma överens.Johan tog upp LO och LO:s medlemmar.Det är viktigt att inte sammanblanda samarbete medpartier i å ena sidan med samarbete inomarbetarrörelsens olika delar å andra sidan. Det är tvåvitt skilda saker. Samarbete i är nödvändigt,om en regering inte har egen majoritet, för att säker-ställa en majoritet. Självfallet innebär det att man fårge och ta för att gemensamt komma fram till en braprodukt. Vi har haft ett gott sam-arbete med , som i flera sammanhang harinneburit genomarbetade förslag som vi står bakom.Jag hoppas att det kan fortsätta.En helt annan sak är att socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen, LO, är två grenar på arbetarrö-relsens träd. Det finns naturligtvis starka gemensam-ma värderingar. Det hindrar inte att det i vissa frågorkan finnas meningsskiljaktigheter, inte minst därföratt vi har olika roller att spela. Fackföreningsrörelsenär en intresseorganisation som har till uppgift att till-varata sina medlemmars intressen.Anf. 142 TREDJE VICE TALMANNENOrdet går till för replik.Anf. 143 () replikHerr talman! LO har kommit med ettantal rapporter om de ökade klassklyftorna i Sverige.Nu senast har man tagit fram en studie som visar attframför allt LO-familjer med barn har drabbats sär-skilt hårt. Jag har tidigare refererat de siffror som vimed hjälp har fått fram om hurde samlade budgetsaneringseffekterna slår. De visaratt de med lägsta inkomster kommer attåka på en större procentuell försämring än den gruppsom har de högsta inkomsterna. Det är denna fördel-ningspolitik som jag tror blir oerhört svår att förankrai de djupa leden inom arbetar- och fackföreningsrörel-sen.Finansministern säger att andra partier alltid kanställa sig bakom. Jag tror att är på detklara med att det inte kan gå till så att regeringen ochCenterpartiet först gör upp om ett samlat paket, ochsedan är det fritt fram för oppositionspartierna attställa sig bakom. Det är nödvändigt att förändra denkurs som regeringen har slagit in på. Det finns positi-va inslag i det paket som ni har lagt fram, men detfinns också djupt oroande delar i det hela. Då tänkerjag naturligtvis inte bara på den ökade arbetslöshetenutan också på rättvis fördelning. Ni måste ändra in-riktningen så att dels åtgärderna mot arbetslöshetenkommer snabbare, dels fördelningen av budgetsane-ringen ser ut på ett annat sätt.Anf. 144 Finansminister ()Herr talman! Det jag ville säga i föregående repliknär jag inte fick tillfälle att tala till punkt var att enregering har ett ansvar för hela landet och måste na-turligtvis göra avvägningar som inte alltid innebär attden ena eller den andra intressegruppen fullt ut fårsina intressen tillgodosedda. I vår politik under desenaste åren har det legat mycket svåra avvägningar iden tuffa uppgiften att sanera statsfinanserna. Självfal-let har det inneburit påfrestningar och svårigheter förmånga människor, framför allt för dem som har lågainkomster. De allra största problemen har de männi-skor som är arbetslösa. Den politik som presenteras har till syfte att successivt minska arbetslösheten.Förutom att det är positivt för de enskilda individernaoch positivt för landet och tillväxten är den kanskeviktigaste fördelningspolitiska insats vi kan göra atthalvera den öppna arbetslösheten, som om vi lyckasmed detta - och det skall vi göra - kommer att inne-bära en kraftfull utjämning av inkomsterna i landet.Det är ytterligare ett av skälen till att vi skall ägna enså stor uppmärksamhet åt de frågorna.Jag är positiv till samarbete med andra partier. Så-dana tillfällen kommer säkert att ges . Menför del vill jag klargöra att vi intekommer att ge oss ut på för att samarbeta.Vi kommer inte att samarbeta om det sker till prisetav sönderrivna statsfinanser. Där måste ni tänka omifall det skall skapas förutsättningar för ett samarbete iframtiden.Anf. 145 () replikHerr talman! Finansministern ställde i sitt anfö-rande tre frågor till mig. Svar på fråga 1 är nej. Svarpå fråga 2 är nej. Svar på fråga 3 är nej.Jag ser med intresse fram mot motioner från andrapartier. Man skall ju alltid vara optimistisk. Det åter-står att se, men det som det getts uttryck för imotionerna och i debatten har gjort mig någotpessimistisk.Jag vill passa på att uttrycka tack för ettkonstruktivt samarbete med finansministern under deförhandlingar som har lett fram till de två betänkan-den som diskuteras , dels det formella betänkan-de från finansutskottet som ligger på bord,dels den framförhandlade propositionen om åtgärderför sysselsättning.Det har talats mycket om pyttipanna i debatten.Jag vill påminna om att pyttipanna är en svensk ex-portsuccé, som har vunnit allt större marknadsfram-gångar . Det kan tänkas att det behövsen del pyttipanna för att lösa problem.Avslutningsvis vill jag säga så här: se-dan var det skyhöga räntor i . Jag har hört idebatten några säga att det inte gjorts någonting. Nuhar räntorna gått ned väldigt kraftigt det senaste året.Det måste väl ändå tyda på att något har gjorts när vihar lyckats få ned räntan. Jag vill fråga finansminis-tern om han tror att det är möjligt att med den inrikt-ning som finns i politiken ytterligare pressa ned rän-torna.Anf. 146 Finansminister ()Herr talman! Det är alldeles riktigt att den politiksom har förts och som vi gemensamt har tagit ansvarför har haft positiva effekter både iform av lägre räntor och stärkt krona samt i form avökat förtroende för och svensk ekonomi i våromvärld. Det har jag själv kunnat bevittna i interna-tionella sammanhang. Självfallet är det bra och nöd-vändigt att den utvecklingen fortsätter. Vi vill hafortsatt räntenedgång, fortsatt ökat förtroende förSverige och den svenska ekonomin. Det blir viktigt attsamarbetet kan fullföljas.Jag antar att det är min sista replik för denna gång.Jag vill avsluta med att rikta ett tack till finansutskot-tet, dess kansli och inte minst dess ordförande för ett mycket gott arbete i behandlingen avvårpropositionen, vars resultat nu ligger på riksdagensbord. Jag vill också rikta ett varmt tack till finansut-skottets vice ordförande för ett gottsamarbete, nu även vid den senaste omgången. Dethar inneburit många sena kvällar och nätter, men jagtycker att vi ändå kan vara nöjda med resultatet. Dehär små uppoffringarna har varit värda sitt pris medtanke på resultatet. Jag ser fram mot en god nattsömnefter dagen. Jag hoppas att får detockså.Anf. 147 ()Herr talman! Statsrådet hoppas få bättrenattsömn. Det finns ett enkelt sätt att få bättrenattsömn, och det är att här i riksdagsarbetet visa enöppnare attityd till samarbete med och andrapartier. Då behöver man inte sitta och slarva länge pånätterna utan förlägga det öppna trevliga samarbetettill utskott. Det är ett gott tips, som jag kange till statsrådet.Statsrådet säger att det inte går att samarbeta medvänsterpartiet. befinner sigytterligt sällan på . Vi sitter i utskotten. signal till partiets företrädare, så kan vi inleda ettsamarbete i utskotten! Jag tror att det för riksdagensdel är bättre att vi börjar arbeta och lägga den politis-ka tyngdkraften här i riksdagsutskotten, för det är intebra att ha nattmanglingar i några tysta rum där baranågra herrar sitter. Det ger inte ett fullgott resultat.Många talare, statsrådet här och ävenstatsministern i TV , har sagt att det skall varaen bred acceptans för den ekonomiska politiken. Denblir då i någon mening något bredare när regeringensamverkar med . Men räcker den bredden? Dettror inte jag, herr talman. blir den väl inte så väl-digt mycket bredare rent fysiskt om man i skattepoli-tiken samverkar med en sådan som mig. Men det partisom jag företräder representerar väldigt breda krafter idet svenska samhället - krafter som får allt djupareförankring i fackföreningsrörelsen. Det är det somman i regeringskretsar och i regeringspartiet här iriksdagen bör tänka på.Statsrådet sade att man måste ju samverkanär man är en minoritetsregering. Det är ju inte kor-rekt. Då känner ju inte statsrådet den riksdagsordningsom kommer att gälla . Med den nya bud-getprocessen kan ju regeringen få igenom sina för-slag, även om man är i minoritet.