prot · GJ0969 · 1996-03-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:69Torsdagen den 14 marsKl. 12.00 15.32Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 mars.2 § Svar på interpellation 1995/96:96 om miljö-stöd till jordbruketAnf. 1 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen tänker vidta för att förenkla regel-verket för att få miljöstöd.Miljöprogrammet för jordbruket godkändes avEG-kommissionen och fungerar ifull omfattning . Miljöprogrammet innebär enväsentlig ambitionshöjning på jordbrukets miljöområ-de. riktar kritik mot att reglerna förmiljöstödet motverkar sitt syfte. Jag utgår från attGöte då avser de miljöåtgärder som är aktuel-la för den kommande växtodlingssäsongen och inteåtgärder av mer generell karaktär, t.ex. vall- och be-tesstöden som var möjliga att ansöka om redan förraåret. Kritiken torde därför grunda sig mer på farhågorän på faktiska erfarenheter.I miljöprogrammets första delprogram ryms bl.a.åtgärder för bevarande av natur- och kulturmiljövär-den i odlingslandskapet. Enbart de miljöåtgärder somsyftar till att bevara den biologiska mångfalden i våraängs- och hagmarker och de variationsrika, traditio-nellt skötta delarna av odlingslandskapet, rika påviktiga livsmiljöer och kulturhistoriskt intressantalämningar, kostnadsberäknas till ca 536 miljonerkronor för 1996.Betydande summor pengar är alltså avsatta för attbevara och förstärka odlingslandskapets miljövärden.Miljöprogrammet är i denna del därför mycket mål-inriktat. Som villkor för att få ersättningen ställs bl.a.krav på motprestation i form av ändamålsenlig skötselför att syftet med stödet skall uppnås. Alternativethade varit ett mer schablonmässigt förfaringssätt.Regeringen har dock bedömt att det skulle medföradålig måluppfyllelse och sämre kostnadseffektivitetav insatta medel.En nyhet med miljöprogrammet, jämfört med detidigare nationella programmen för naturvårdsåtgärderi odlingslandskapet () och landskapsvård är attinitiativet till stor del har flyttas över på lantbrukaren.Det är nämligen i linje med önskemålen från näring-ens sida att lantbrukaren skall ges större frihet att självta initiativ i miljöarbetet. Lantbrukaren måste därför iförväg kunna avgöra om han är berättigad till miljöer-sättning eller inte. Detta kräver kunskaper. Ett stortmått av kompetensutveckling och information finnsdärför inlagt i programmet (1996 fördenna del). Länsstyrelserna anordnar temadagar,informationsmöten och i vissa fall individuell rådgiv-ning för att förtydliga och förklara miljöstöden och devillkor som är förenade med dem. Betydande erfaren-heter har också gjorts genom de tidigare ersättnings-formerna för och landskapsvård. I många fallberörs samma lantbrukare av miljöstöden.Regeringen och ansvariga myndigheter följer lö-pande utvecklingen av miljöstöden, och vid behovkorrigeras regelverket. En utvärdering och översyn avmiljöprogrammet i sin helhet kommer att göras under1997. Resultatet kommer att vara underlag för attbedöma behovet av förändringar. Det ligger i sakensnatur att införandet av ett helt nytt och omfattandeersättningssystem av det här slaget till en början kanvara förenat med vissa svårigheter. Regeringen ärdock mycket angelägen om att rätta till oklarheter ochmissförstånd så att syftet med miljöstödet kan nås.Jag menar att miljöprogrammet är ett bra sätt församhället att ersätta lantbruket för kollektiva nyttighe-ter, som bevarandet av den biologiska mångfalden.Ersättningssystemet bör vara målinriktat och för-enat med krav på ändamålsenlig motprestation. Rege-ringen har i sina beslut utgått från att miljöstödet tilljordbruket grundas på dessa principer. Verksamhetenmed miljöstöden är storskalig och omfattar ett mycketstort antal lantbrukare. Därför är det av rationella skälinte möjligt att tillämpa individuella stödkonstruktio-ner, utan det är nödvändigt med ett enhälligt regel-verk, där det framgår under vilka förhållanden ochvillkor ersättning kan lämnas. En regelstyrning krävsockså för att uppfylla bestämmelserna i den rådsför-ordning som ligger till grund för miljöstödet. Rege-ringen, som följer utvecklingen mycket noga, bedö-mer att bestämmelserna, som de nu ser ut, tjänar dettasyfte. Om det vid den utvärdering som skall genomfö-ras skulle visa sig att regelverket helteller delvis motverkar syftet eller att anslutningen tillprogrammet blir oväntat liten får förändringar över-vägas. De miljöstöd som hitills har varit möjliga attsöka visar på mycket god anslutning.Anf. 2 ()Fru talman! Jag ber att få tacka så mycket för sva-ret på min interpellation. Det är alldeles klart att mil-jöersättningarna är ett bra system för att ersätta Sveri-ges bönder när det gäller viktigt miljöarbete. Jag delarstatsrådets uppfattning på den punkten.Visst måste vi ha ett regelverk och uppföljnings-metoder och visst måste vi ha sanktioner om manfelar. Men det får inte gå så långt i byråkrati somblivit fallet i det här sammanhanget. Jag tror att jord-bruksministern har missuppfattat det här med EU:smiljöstöd. Det var faktiskt inte så att vi skulle efter-sträva en byråkratisk mångfald, utan målsättningen ären biologisk mångfald. Det är en stor skillnad.Nu vädjar jag till statsrådet att omgående se överreglerna. Vi behöver inte vänta till 1997, vi vet redannu att det här regelverket är så krångligt att det påviktiga punkter motverkar sitt syfte.Från moderat sida är vi mycket kritiska till detkomplicerade regelverket. Det måste bli ändringar. Viskall inte bygga ett system på krångel och byråkrati.Det här uppfattas, , som ett hånmot bönderna ute i landet. Man skrattar åt både politi-ker och byråkrater för det sätt som det här regelverkethar utarbetats på. Det gäller framför allt natur- ochkulturstödet. Jag vet att både ochlänsstyrelserna är förtvivlade över hur det här skallkunna tillämpas. Det är ju de som har det största an-svaret för tillämpningen av systemet. Kritiken kom-mer alltså inte bara från landets bönder utan ocksåfrån myndigheter.Till mångt och mycket är det så att det här regel-verket mera liknar ett revyunderlag än ett seriöstunderlag för att ge bönderna rimliga ersättningar förutfört miljöarbete. Det är fel med en så här långtgåen-de detaljstyrning. Jag har inte samma uppfattning somstatsrådet om generella åtgärder. Det är betydligtbättre med generella åtgärder. Vi har erfarenhet avden principen när det gäller och landskap-svård.Här finns en mängd nya begrepp, som landskap-selement. Vad är ett landskapselement? Det finnsnoga preciserat. Jag skulle kunna läsa mycket ur detmaterial som finns på området, men jag har inte tidmed det, jag skall bara ge ett par exempel. För att ettstenröse skall vara ett landskapselement som harbevarandeintresse gäller att övervägande delen avstenarna inte får vara tyngre än en mansbörda. Hurmycket är en mansbörda? Vem skall gå och lyftastenar ute i småländska stenrösen och se om manorkar lyfta dem över huvud taget? I svar på vissa frågor beträffande hur litet ettodlingsröse får vara skriver man så här:"stenar som inte tar mer plats än att envuxen man kan stå gränsle över dem kan dock interäknas som ett röse i miljöstödet p g a att skötselåt-gärder på ett sådant litet objekt är ringa. "Varför är det bara karlar som skall grensla rösen?Varför skall inte kvinnor grensla stenrösen i ?Tänk om får tag i materialet, då ärdet risk för att statsrådet blir anmäld till . Det här kan man göra sig lustigöver, men det är i princip väldigt allvarligt. Det mot-verkar sitt syfte.Jag vädjar än en gång till statsrådet att omgåendese över reglerna så att de blir rimliga och vettiga närdet gäller tillämpningen och möjligheterna att få utdet som är ämnat i riksdag i form av ersätt-ningar.Anf. 3 ()Fru talman! Jag uppfattar svaret från jordbruks-ministern som ödmjukt. Där utgår hon ifrån att detkan finnas bekymmer med utformningen av det mil-jöstödprogram som vi nu har att arbeta efter och ärberedd att göra ändringar, inte vänta med ändringarnatill 1997 eller senare utan under löpande arbete göradet.Miljöstödet är viktigt för att kunna skapa förut-sättningar för ett landskap som är tilltalande och sombevarar de kvaliteter som genom bondens arbete tagitsfram. Det är naturligtvis väldigt viktigt att man ocksåfår regler som gör det möjligt att hantera det. Överhuvud taget är det viktigt att vi har pengar till det.Förutsättningen för att vi skulle ha det var att vi frånCenterpartiet gick in ett samarbete med Socialdemo-kraterna, vilket vi gjorde . På det sättetpåverkade vi det hela. Med förbättra-des förutsättningarna på området i förhållande till hurdet annars skulle ha varit. Det är utgångspunkten ochförutsättningen för det hela.Under 1995 har inte systemet utnyttjats till fullo,eftersom allting inte ha varit klart. Vi kom i gång sentmed arbetet. kan man förvänta sig att detblir bättre. Till det kommer det som ochMargareta nu har diskuterat.Som sade finns det beskrivningar imaterialet som man kan sätta frågetecken för. Vadsom är en gärdsgård, en åker, en fägata eller en gam-mal väg är det svårt att bedöma. Det får ge sig såsmåningom. Jag är väldigt angelägen om att slå fastdet som jorbruksministern säger i svaret: "Regeringenär dock mycket angelägen om att rätta till oklarheteroch missförstånd så att syftet med miljöstödet kannås." Det kan bara nås om de som skall utföra arbetetfår sådana regler att det går att leva efter dem. I annatfall kan det aldrig gå. Därför är det viktigt att slå fastatt jordbruksministern är beredd att medverka tillsådana regler. Från sida är vi bereddaatt hjälpa till så att reglerna blir så bra och enkla sommöjligt. Enkelhet måste vara ett honnörsord i detsammanhanget.Anf. 4 Jordbruksminister ()Fru talman! Låt mig först bemöta något av detsom sade inledningsvis. Han raljeradelitet grand och sade att vi mer sysslar med byråkratiskmångfald än med biologisk mångfald. Jag kan delvishålla med. Jag skulle vilja gå längre än så. För EU:ssystem gäller närmast byråkratisk enfald. Det är påjordbrukets område en omfattande byråkrati, och detär mycket krångligt. Man kan fråga sig: Kan inte vigöra det enklare i när vi har makten att be-stämma över det själva? Men då måste man kommaihåg att vi inte har hela makten att bestämma över detsjälva, utan själva programmen godkänns i slutändan iBryssel, inte av vare sig riksdag eller Sveri-ges regering.Sedan måste man också se på syftet med pro-grammen. Här kanske vi skiljer oss åt något från vissaEU-länder. För oss är nämligen inte jordbrukspolitiksocial verksamhet, i synnerhet inte på det här områ-det. Miljöprogrammet syftar till en måluppfyllelsesom gör att miljön förbättras i det svenska landskapet.Jag tror att det är viktigt att ha som grund när man harsynpunkter på det hela. Det är alltså inte så att manskall ha ett slags generell ersättning till bönder för attde skall tjäna litet pengar. Det är inte det som är me-ningen, utan meningen är att vi skall kunna bevaravissa marker, biotoper, odlingslandskap, ha öppetlandskap osv. Gör man det hela generellt blir det endålig måluppfyllelse.De axplock som gjorde kan, dragnaur sitt sammanhang, förefalla något roande. Jag drogockså på mun åt dem. Jag har för övrigt inga synpunk-ter på det här med kvinnor-män, det är som har skrivit det där. En del i det hela äratt det skall vara både miljö och kultur, och då kom-mer olika intressen in. Man kan visst ha synpunkter påordval, jag kan hålla med om det. Men man skallockså komma ihåg att det här skall kompletteras menutbildning för lantbrukarna. Det är krav på en dagsutbildning. Sedan skall man inte glömma - jag tyckeratt det finns en tendens att göra det - att det härsjälvklart måste användas med bondförnuft. Det måsteanvändas med en viss flexibilitet. Man måste ocksågöra regional anpassning, och vi skall komma ihåg attlänsstyrelserna skall ut och se om det här är vettigt.Jag tror att vi i slutändan har ganska vettiga tjänste-män i våra länsstyrelser.Anf. 5 ()Fru talman! Lantbruksdirektören i OlofNilsson har sagt: Skyll inte på EU! Den uppmaningenger jag . Är det så att statsrådetbedömer EU:s miljöpolitik som enfald, varför skall vidå stå för kvalificerad enfald i dessa frågor? Det ärinte kommissionen i som har sagt att manskall grensla stenrösen i . Det är inte kom-missionen i som säger att en gärdsgård skallha osv. Det är inga axplock, det ärhelheten som är tokig, . Vi kaninte skapa regelsystem som motverkar syftet.Jag delar helt statsrådets uppfattning när det gällersyftet: det är för att klara miljön, det är vårt gemen-samma intresse, det är för att bonden skall få rimligersättning för det gemensamma ansvar som vi har.Varför skall vi t.ex. ha både kvalifikationspoängoch stödpoäng? Varför skall vi ha kvalifikationspoängutformade på ett sådant sätt att de som har stora mar-ker gynnas under det att de som har små missgynnas?Låt mig ta ett exempel. Den som har en lång trädallépå en kilometer får bra betalt utifrån kvalifikationspo-äng. Men om fem små lantbrukare i utgör enby med stora gemensamma kulturvärden och ingen avbyns gårdar får tio kvalifikationspoäng, får inte bynen enda krona. Vad är detta för stolligheter, MargaretaWinberg? Statsrådet kan inte skylla på EU.Också sanktionssystemet är fullständigt orimligt.Det är enligt de regler som statsrådet har utformat påföljande sätt. Låt oss säga att en bonde själv har gjorten rimlig bedömning, men det visar sig femte året, närmyndigheten kommer för att kontrollera, att vederbö-rande gjort en felaktig bedömning på ett eller tvålandskapselement. Då riskerar han att förlora helastödet och t.o.m. få betala tillbaka det efter fyra femår. Är detta rimligt ur rättssäkerhetssynpunkt? Så kandet inte vara!Det är inte underligt att väldigt många bönder sä-ger att de inte vågar skriva på avtalen därför att de ärför krångliga. Då motverkar de sitt syfte.Jag skall ställa en fråga till bonde i arrenderar fem små sidoarrenden.Fjärde året förlorar han ett sådant sidoarrende. Hanhar kvalifikationspoäng och stödpoäng utifrån de femarrendena plus sin egen gård. Om han tappar ett ar-rende fjärde året, är det rimligt att han retroaktivtskall betala tillbaka hela stödbeloppet, även om hanskött de andra åtgärderna fullständigt rimligt och hansjälv inte kan påverka det faktum att han förlorar ettav arrendena? Det här är bara ett exempel som gör attdet inte är underligt om bönderna inte vågar skriva påavtalen i olika sammanhang.Vi skall ha regelverk. De kan göras enkla och ge-nerella. Vi skall ha en uppföljning. Om vi har ettvettigt regelverk, blir uppföljningen enklare. Vi måsteha sanktioner som bygger på rättssäkerhet för demsom får ersättningarna. Här är det inte, MargaretaWinberg, fråga om socialpolitik för svenska bönder.Här är det fråga om att utifrån en miljöambition se tillatt de svenska bönderna får betald ersättning för detsom de utför när det gäller våra gemensamma värden.Det gäller att slå vakt om ett öppet odlingslandskap,att värna den biologiska mångfalden och att se till attkulturelementen i odlingslandskapet kan bevaras. Mednuvarande system och regelverk motarbetas detta.Min uppmaning till statsrådet är än en gång: Omarbe-ta regelverket omgående!Anf. 6 ()Fru talman! Det som sade i sitt se-naste anförande är viktigt, dvs. att systemet måstevara sådant att de människor som skall sköta dettamåste våga att skriva på och sätta i gång med verk-samheten. Annars blir syftet förfelat. Jag tror inte somGöte att det är fel på helheten. Den är riktig,men det finns tokigheter i systemet och det är dessatokigheter som måste rättas till. Det ligger mycket i debeskrivningar som görs. Därför är det viktigt att suntförnuft måste få råda. Det är nödvändigt att handläg-garna på länsstyrelserna använder det sunda förnuftsom de har vid handläggningen av sådana här ären-den. Annars kan det bli fel.Det är angeläget att departementet och tar till sig de synpunkter som kommer framfrån olika håll och att man genomför förändringar.Det råder inget tvivel om att både Naturvårdsverketoch har ett sätt att hanteradessa problem på som känns litet främmande för denenskilde bonden.Det finns stora miljövärden i det svenska jordbru-ket och i det svenska landskapet. Vi skall inte i förstahand skapa nya miljövärden, utan vi skall se till attkunna bevara dem som de svenska bönderna redan hararbetat fram. Med ett idogt knog, en målmedvetenhetoch känsla för det hela har man skapat dessa miljö-värden utan att få ett enda öre för det. kan manhelt plötsligt få betalt, och det är väldigt bra och vik-tigt för framtiden. Det måste vi ta vara på. Då måstesystemet bli sådant att bönderna vågar, kan och villanvända sig av det.Anf. 7 Jordbruksminister ()Fru talman! Låt mig ta fasta på det som LennartBrunander avslutade med och som är väldigt intres-sant ur ett miljöperspektiv. Det som har gjorts utanersättning kan man nu få betalt för,väldigt bra betalt om man hittar de olika reglerna ochlyckas följa dem. Då uppkommer frågan: Är då vill-koren så svåra att bönderna inte kan uppfylla dem?Genom historien kan man se att när det gäller reglerför att få ut ersättning brukar bönderna lära sig dem.De brukar vara ganska bra på att få ut de ersättningarsom står till buds. Vi har inte fullständig täckningeftersom ansökningstiden inte har gått ut, men enligtde signaler som vi har fått kommer detta att gårätt så bra. Det säger böndernas organisation, även omman har synpunkter på detaljerna.Till vill jag säga att till följd avden uppgörelse som och Socialdemokra-terna har träffat står dessa nya pengar till buds. Dettaär ett oerhört miljölyft för jordbruket. Jag tycker attdet är viktigt att understryka det och inte bara se på debesvärligheter som finns. Vi har aldrig någonsin haftså mycket pengar för detta ändamål som vi nu har. Dåär det självklart att vi skall göra vårt yttersta dels såatt pengarna går åt, dels så att de används för det somvar avsikten, nämligen för att förbättra miljön.När det gäller det som ibland sägs i debatten, attpengarna inte utnyttjas, vet vi att det blev pengar överfrån beroende på att beslutet fattades så sent iBryssel, . Det finns alltså kvar 0,5 miljarder -250 miljoner i svenska pengar och 250 miljoner frånEU. Men räknar man med att alla pengar kommeratt gå åt.Det är klart, , att miljöstödet inte fårmotverka sina egna syften genom att man straffar utbrukare från stödet om de inte fullföljer sina åtagan-den in i minsta detalj. Här måste man naturligtvis göraen skälighetsbedömning. Såsom bestämmelserna nuär utformade skall det eventuella straffet stå i propor-tion till förseelsen. skall då göra enskälighetsbedömning. Det finns inga givna skriftligaregler för detta, utan här får man använda det sundaförnuftet. Skulle det visa sig att man inte klarar dettamåste regeringen självfallet överväga att förtydligareglerna.En tredjedel av ägorna är arrenderade. Det är ock-så väldigt angeläget att också den delen omfattas avmiljöprogrammet. Brukaren måste göra sitt ytterstaför att försäkra sig om att han har mark under de femåren, t.ex. genom att få till stånd skriftliga arrenden.Nu vet vi att det inte alltid är möjligt därför att detfinns en tradition av muntliga arrenden i det här lan-det. Men då får brukarna försöka på andra sätt att sålångt det låter sig göras tillförsäkra sig det som krävs.Skulle det visa sig att brukaren tappar ett eller islutet av perioden, måste också här göraen skälighetsbedömning för att se om detta var nå-gonting som inte hade kunnat förutses. I så fall skallbrukaren naturligtvis inte betala tillbaka somhan har fått ersättning.Anf. 8 ()Fru talman! Jag tycker nog, ärade kammarledamö-ter, att det bör finnas en gräns för skrupelfriheten idebatten. Ni står här och säger att det var en uppgörel-se mellan Socialdemokraterna och som gavmycket pengar till miljön. Den gav mer pengar änMargareta proposition, men betydligt mind-re pengar än vad den borgerliga regeringen under CarlBildts och ledning förhandladefram i departementet. Jag tror inte att ni är så naiva attni tror att ni kan lura bönder och Sverigesmiljöintressenter genom den formen av argumentationdär ni helt enkelt mörkar när det gäller sanningen omutnyttjandet av EU:s miljöstöd.Jag beklagar att statsrådet faktiskt ironiserar överSveriges bönder. Hon säger att bönderna inte skulleklara att fylla i blanketterna. Så är det sannerligeninte, utan det har visat sig att de är duktiga på att lärasig fylla i blanketter. Vad är detta för ironi?Det är klart att man måste lära sig att fylla i blan-ketten, men det intressanta är ju varför jordbruksmi-nistern skall krångla till blanketterna så. Varför skallregelverket vara utformat så att det motverkar sittsyfte? Varför står statsrådet här i kammaren och sägeratt det säkerligen finns duktiga tjänstemän som ärframsynta och som skall tolka hennes förordningar påett sådant sätt att det blir rimligt. Min fråga är: Varförskriver inte statsrådet rimliga förordningar utan istället litar på de tjänstemän som skall tolka statsrå-dets förordningar?Statsrådet säger att det skall göras skälighetsbe-dömningar. Det framgår av en bisats till den huvud-sats i förordningen där det står att hela ersättningenskall betalas. Jag tycker att statsrådets svar i kamma-ren visar att det är nödvändigt att statsrådet omedel-bart går tillbaka till departementet och ser över helaregelverket.Anf. 9 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag förstår inte vad me-nade med att jag mörkar när det gäller utnyttjandet avden framförhandlade ramen. Jag är ute minst en gångi veckan och pratar med bönder om just detta, och dåär det inte fråga om att mörka. Jag säger rent ut att detsom den tidigare borgerliga regeringen tyckte sig haråd med, det har inte den nuvarande regeringen. Viförsöker att få balans i ekonomin för att därmed fåned räntan, vilket också gynnar våra företagare ochbönder.Ja, ni hade framförhandlat en större ram, men nihade inte talat om hur den skulle finansieras. När jagdå frågar bönder om de tycker att det vorerimligt om jag gick till och sade attpensionerna får sänkas ytterligare därför att jag måsteha ännu mer pengar till bönder, då förstår deatt det inte är rimligt att kräva ännu mer.Jordbruksnäringen i är ändå den näring somåtminstone på kort sikt har fått ett ganska stort plusgenom medlemskapet, generellt plus åtta procent.Samtidigt fick många andra grupper, låt vara inte pågrund av medlemskapet utan snarare på grund av denvanskötsel av landets ekonomi som ni ägnade er åt, enganska kraftig neddragning. Det är orimligt att kom-ma med de krav som nu framför.Sedan ironiserar jag inte över bönder. Jagvet att de klarar detta, vilket jag också får signaler om.Jag var i t.ex., där de skulle anordnainte mindre än 60 000 utbildningstillfällen för bönder-na för att de skulle få ställa frågor och lära sig attklara av detta. Jag är övertygad om att de med hjälpav länsstyrelsernas tjänstemän kommer att klara dettapå ett mycket bra sätt.Sedan är det inte så att man skall tolka förordning-en, utan det är som har att tolka föreskrifter. Om det finns några otydlig-heter, vilket jag har upptäckt att det gör, skall vi göraförtydliganden. Det är ett arbete som just nu pågår pådepartementet.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1995/96:97 om salix-odlingAnf. 10 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledningav problem i samband med salixodling.Som mycket riktigt påpekar är detpositivt med en ökad odling av energigrödor. Odlingav energigrödor är även ett bra sätt att utnyttja denuttagna areal som är en följd av EU:s arealstödssys-tem. Biobränslen är en viktig del i vår framtida ener-giförsörjning och en chans för jordbruket att finna ettalternativ till livsmedelsproduktion. En salixodlingkan också utgöra ett välkommet inslag i landskapsbil-den i slättbygderna där den också kan berika faunan.Samtidigt som salixodling i ett större perspektivsåledes kan innebära något positivt för miljön kan denockså upplevas som ett störande element i närmiljön.Salix är en av EG godkänd gröda när det gällerodling på uttagen areal.