prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Varför då säga nej till använd-ning av en förvisso ineffektiv värmealstring till för-mån för ökade utsläpp av t.ex. koldioxid, vilket hotarbefolkningen enormt mycket mer än kärnkraften?Visst, - kärnkraften är inte bra! Menur ett sämsta-perspektiv måste vi se utsläpp av t.ex.koldioxid som det farligare för mänskligheten i detkorta perspektivet. Håller inte medom det?Vad sedan gäller kärnkraften, fru talman, kommerden frågan att debatteras längre fram, och då i ett mergreppbart perspektiv än det här harförsökt anlägga. Sanningen är att förhandlingar pågåri kärnkraftsfrågan, och därför anser jag att vi börlämna diskussionen om huruvida och i vilken taktkärnkraften skall avvecklas.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet och avslag på reserva-tionerna.Anf. 128 ():Fru talman! Först vill jag ta upp frågan om nyaeller gamla bilar. Jag håller med omatt inte är så stor skillnad. Vi hade gärna settatt det varit en större skillnad mellan de bästa och desämre bilarna. Det kan vi vara överens om. Sedan trorinte jag att det är så stor risk att de som överväger attköpa en ny bil väljer en begagnad i stället på grund avdenna prisskillnad. Det är två helt olika målgruppersom man vänder sig till. Det här handlar om dem somär intresserade av nya bilar och om hur bra vi vill attde här nya bilarna skall vara. Jag vet att även tycker att det är positivt med bättre bilar,det ifrågasätter jag inte alls, men ingenting är ju så braatt det inte kan bli bättre. Utsläppen är, som jag sade imitt anförande, ett av de stora problem som vi har.Man borde inte göra sig av med ett verktyg som gördet lättare, eller åtminstone inte gör det svårare, attstyra mot bättre bilar.Jag går så över till det här med landningsavgiftereller miljöskatt på flyg. argumente-rar väldigt väl här, och jag kan instämma i det mestahan säger. Men jag kan inte förstå en sak: Om man nuhar den inställning som ger uttryckför, varför lägger man då inte fram det här bättresystemet och går över till det? Det är det som blirologiskt. Rimligen måste det bli ett skattebortfall omman tar bort lagen som ger skatteintäkterna innan maninför något nytt. Den logiken är väl ganska klar.Avslutningsvis skall jag ta upp det här med elkontra fossila bränslen. Ja - vi var emot att införa degamla reglerna och få mer återbäring på skatten perkilowatt, med de risker som det innebär. Sedan kanman tycka vad man vill om vad som är bra och dåligtnär det gäller elenergi. Faktum är dock att kärnkraft-verken inte producerar mycket mer än el - och sedan ioch för sig en massa spillvärme som vi inte använder.Skälen till att vi vill ha bort kärnkraften är ju väl kän-da.Därför bör vi inte uppmuntra användningen avmer energi. Det är den enkla idén bakom vårt avvi-sande. Man måste ju gynna energieffektivisering,även när det gäller el.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tror att vi får tid att återkomma tilldet här. Många av de frågor som vi har diskuteratkommer säkert också att tas upp i . Jag tror att det gäller ganska mycket avfrågorna på energisidan och de andra miljöfrågornasom har väckt.Med försäljningsskatten på blir det entröskeleffekt för nya bilar i miljöklass 3 kontra be-gagnade bilar i gamla miljöklass 3, som ju är ändåsämre. Jag ser litet grand en fara här, även om jaghåller med om att den är marginell.Anf. 130 ():Fru talman! Låt oss inte träta om tröskeleffekten ibilförsäljningen. Varken eller jag ärexpert på den typen av försäljning.Låt mig avslutningsvis säga någonting om restitu-tionen av skatt på eluppvärmning. Jag tyckte att det iLars U anförande lät som om det skullevara en stor fördel att använda mer el jämfört med attanvända mer fossila bränslen. Det kanske är så på kortsikt. Men vi avvisade det förslag som gick ut på attanvända mer fossilt bränsle på bekostnad avbiobränsle. Om man inte hade antagit det förslagethade man behållit biobränslena, och då hade man haftden fördelen också. är risken att man ökar fossi-lanvändningen. Om man nu inför den här möjlighetentill återbäring på skatt även på uppvärmning med el,finns det risk för en ökad belastning och en ökadanvändning av el.Jag tror att och jag är överensom att vi vill ha ned förbrukningen både av fossilabränslen och av energi. Därför måste vi försöka fattabeslut som motverkar båda delarna. Det är poängenmed att vi motsätter oss det här införandet.Anf. 131 ():Fru talman! Vi är överens så långt att man skallanvända energi som är miljövänlig. Om den elkraftsom produceras i det här fallet och som används föruppvärmning är miljövänlig, ser jag ingen fara i attanvända den. Vi är alltså överens om att man inteskall använda energi som inte är miljövänlig.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFiU13 Tilläggssäkerheter vid handel med finansiel-la instrument och valutaKammaren biföll utskottets hemställan.SkU2 Ändringar i lagen om aviseringsregister,m.m.Mom. 1 (bruttoavisering)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, c, fp, kd)Votering:179 för utskottet129 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 1 m, 19 v, 13 mpFör res. 1: 72 m, 22 c, 22 fp, 13 kdFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdPeter () anmälde att han avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 2 (terminalåtkomst)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m, c, fp, kd)Votering:177 för utskottet129 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 20 v, 12 mpFör res. 2: 73 m, 22 c, 21 fp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 6 mp, 2 kdMom. 3 (en ny datalag)1. utskottet2. 3 (c)Votering:281 för utskottet23 för res. 345 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 21 fp, 20 v, 13 mp, 12 kdFör res. 3: 22 c, 1 fpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU3 Beskattningen av sjömänMom. 1 (beskattning av sjömän)1. utskottet2. 1 (m)Votering:235 för utskottet73 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 21 c, 22 fp, 20 v, 13 mp, 13 kdFör res. 1: 73 mFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdMom. 5 (en utvärdering)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:264 för utskottet13 för res. 328 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 42 m, 22 c, 22 fp, 20 v, 13 mpFör res. 3: 13 kdAvstod: 28 mFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU4 Fortsatt reformering av beskattningen avutländska kapitalförsäkringarMom. 1 (beskattningen av försäkringssparande i ut-landet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 för utskottet73 för res. 14 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 21 fp, 20 v, 13 mp, 8 kdFör res. 1: 73 mAvstod: 4 kdFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 5 mp, 3 kdInger () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU5 Skattefrihet för internationella organisatio-ner, diplomater m.fl. - mervärdesskatt och punkt-skatterMom. 2 (skattefrihet för representationskon-tor)1. utskottet2. (m)Votering:198 för utskottet108 för res.3 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 21 c, 20 v, 10 mp, 1 kdFör res. : 73 m, 1 c, 22 fp, 12 kdAvstod: 3 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU6 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings-och idrottsområdetMom. 1 (anpassning till )1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Votering:292 för utskottet14 för res. 11 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 c, 22 fp, 19 v, 13 kdFör res. 1: 1 c, 13 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdMom. 2 (moms inom utbildningsområdet)1. utskottet2. 2 i motsvararande del (m, fp, kd)Votering:183 för utskottet108 för res. 217 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 18 c, 20 vFör res. 2: 73 m, 22 fp, 13 kdAvstod: 1 s, 4 c, 12 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 6 mp, 2 kdMom. 5 (djurparker)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m, fp, mp, kd)Votering:184 för utskottet122 för res. 33 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 20 c, 19 vFör res. 3: 73 m, 1 c, 22 fp, 13 mp, 13 kdAvstod: 1 s, 1 c, 1 vFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdMom. 7 (droit de suite)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (v)Votering:282 för utskottet23 för res. 42 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 19 fp, 12 mp, 13 kdFör res. 4: 2 m, 1 fp, 20 vAvstod: 1 fp, 1 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdMom. 8 (ideella föreningar)1. utskottet2. 5 (kd)Votering:294 för utskottet13 för res. 542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 22 c, 22 fp, 20 v, 12 mpFör res. 5: 13 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 6 mp, 2 kdMom. 10 (moms på tjänsteproduktion, turistmomsm.m.)1. 6 (m, fp)3. res. 7 (v)Förberedande votering:97 för res. 621 för res. 7185 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:193 för utskottet97 för res. 615 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 3 v, 13 mp, 11 kdFör res. 6: 73 m, 22 fp, 2 kdAvstod: 2 s, 13 vFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdGöran () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 15 (böcker)1. utskottet2. 10 (kd)Votering:287 för utskottet15 för res. 103 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 22 c, 21 fp, 20 v, 7 mpFör res. 10: 2 mp, 13 kdAvstod: 1 fp, 2 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 7 mp, 2 kdGudrun () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 21 (Framtidens kultur)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:295 för utskottet13 för res. 131 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 22 c, 21 fp, 20 v, 13 kdFör res. 13: 13 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU7 Vissa justeringar i lagen om räntefördelningvid beskattning m.m.Mom. 3 (helårsredovisning av mervärdesskatt)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (fp)Votering:225 för utskottet22 för res. 457 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 13 m, 22 c, 20 v, 12 mp, 12 kdFör res. 4: 22 fpAvstod: 57 mFrånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 2 v, 6 mp, 3 kdMom. 5 (begränsning av avdragsramen för represen-tation)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (m)3. res. 7 i motsvarande del (fp, kd)Förberedande votering:75 för res. 648 för res. 7185 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Nils () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Marianne () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Huvudvotering:186 för utskottet73 för res. 649 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 20 vFör res. 6: 72 m, 1 kdAvstod: 2 s, 1 m, 21 fp, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 5 mp, 2 kdNils () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU8 PunktskattefrågorMom. 3 (vissa energiskattefrågor)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (mp)Votering:295 för utskottet12 för res. 342 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 22 c, 21 fp, 20 v, 13 kdFör res. 3: 12 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 6 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att skatteutskottets betänkanden SkU9 ochSkU10 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.14 § Vissa företagsskattefrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU9Vissa företagsskattefrågor (prop. 1996/97:18)Anf. 132 ():Fru talman! Skattelagar skall i likhet med alla and-ra lagar så långt det är möjligt avväga allmänintressetmot den enskildes rätt. skall ta ställ-ning till några förslag som inte med bästa vilja i värl-den kan sägas representera något allmänintresse menväl begränsa handlingsutrymmet för en del företag.Till yttermera visso är det inte heller fråga om någraväsentliga bidrag till statens ekonomi, utan som detstår i propositionen är förslagen av en sådan karaktäratt de inte kan anses medföra några statsfinansiellaeffekter.Då det således inte är fråga om några nämnvärdaskatteeffekter och det inte heller har redovisats någraandra tunga skäl som motiverar förslagen, måste debetraktas ur en mer ideologisk synvinkel.De första frågorna är då: Vill vi stimulera till ökadföretagsamhet i ? Vill vi att svenska företagareskall kunna hävda sig internationellt? Vill vi att före-tagen skall kunna känna att samhället som helhetvinnlägger sig om stabila och bra regelverk?På dessa frågor svarar nog alla kammarens leda-möter ett rungande ja. Men när det sedan kommer tillatt leva upp till det är det ibland som förgjort. Inte ensde mest uppenbara snedvridande bestämmelser gårdet att ändra på. Det är i handling som man visar vadman egentligen tycker om företagsamheten, inte iorden!Låt oss studera dagens ärenden ur den här synvin-keln.Om ett svenskt företag överlåter anläggningstill-gångar till ett dotterföretag i , kan man integöra avdrag för eventuell förlust förrän egendomenöverlåts till en utomstående köpare. Detta verkarganska rimligt. Man skall inte kunna konstruera inter-na förluster och få skatteavdrag. Det säger allmänin-tresset helt riktigt ifrån. Den eventuella förlusten fårbara beaktas när den slutliga avyttringen skett.Regeringsrätten har i två utslag bedömt att en för-säljning till ett utländskt intressebolag däremot inteomfattas av lagen. Och det är således i dessa fall möj-ligt att göra avdrag vid den interna överlåtelsen. Dettastrider enligt min uppfattning mot allmänintresset. Detskall inte vara möjligt att kringgå lagstiftarnas avsiktpå det sättet. Så långt delar vi också regeringens syn,men när man i nästa andetag vill införa ett totalt av-dragsförbud vid försäljning av överlåten egendom tillutländska företag hänger vi inte med.Vi deltar numera, som bekant, i den europeiskaunionen och i den inre marknaden. harvi sannolikt också en gemensam valuta. Kort sagt,svenska företag är och kommer att bli ännu mer inter-nationaliserade än . Detta gäller allatyper av företag. Försäljningsbolag och tillverknings-bolag kommer att etableras av svenska företag i ochutanför . Det är mot denna bakgrund förvå-nande att regeringen och utskottsmajoriteten framhär-dat i att införa ett totalförbud för avdragsrätt inomkoncerner när det gäller försäljningar av egendom tillutländska intressebolag. Var ligger skillnaden mellanett tyskt och ett svenskt intressebolag? Ja, det är na-turligtvis att bolagen beskattas i olika länder. Men iövrigt finns det ingen skillnad.Det måste anses strida mot allmänintresset att enverklig förlust vid avyttring av egendom endast beak-tas om det rör sig om svenska förhållanden, men inteom det övertagande intressebolaget är utländskt. Settur företagets, koncernens, synvinkel är det ingenskillnad på de två transaktionerna, annat än skattekon-sekvenserna.Vi har i vår reservation anvisat en lösning på pro-blemet. Genom att införa en uppskjuten avdragsrättför det överlåtande företaget skulle man kunna uppnåen likabehandling. En sådan uppskjuten avdragsrättskulle kunna utnyttjas först när egendomen realiserats,och fram till dess aktiverar företaget förlusten i sinbalansräkning. Skulle intressegemenskapen upphörainnan överlåtelsen sker, skulle avdragsrätten ocksåinträda.Detta är en enkel och praktisk lösning. Den föror-sakar inga kostnader för staten och den ligger i linjemed ett allmänintresse att behandla helsvenska kon-cernföretag på samma sätt som koncerner med utländ-ska intressebolag. Det vore intressant att höra hurutskottsmajoriteten argumenterar för att införa dennalagregel, trots att den så uppenbart diskriminerarexpansiva företag.Fru talman! Ett annat lagförslag som skall behand-las är en utvidgning av den s.k. lex Asea. Det gällerkreditmarknadsbolag, och vi har inga invändningarmot det förslaget, men vi vill i detta sammanhangkomplettera lagen med regler för andra bolag än justkreditmarknadsbolag. För att dessa skall få möjlighettill undantag från beskattningen vid omstruktureringarkrävs för det första att moderbolaget är börsnoterat iSverige, för det andra att samtliga aktier i dotterbola-get delas ut och för det tredje att den verksamhet somskall bedrivas i både moder- och det tidigare dotterbo-laget skall vara av betydande omfattning i förhållandetill den verksamhet som tidigare bedrevs i det utde-lande bolaget. För större koncerner kan det vara svårtatt uppfylla detta kriterium, eftersom moderbolagetsstorlek kan vara hämmande för detta kriterium.Vi har därför föreslagit att en ny regel skall införassom alternativ till verksamhetsvillkoret. Den nyaregeln skulle kunna utformas så att en börsnotering avdet avknoppade bolaget skulle kunna ersätta verk-samhetsvillkoret.Det ligger i nationens och därmed i allmännyttansintresse att underlätta och inte försvåra svenska före-tags anpassningar till förändringar i marknadsbilden.Genom att införa börsnotering som ett kriterium fören avknoppning skulle man uppnå stora fördelar utanatt det skulle skapa några olägenheter. Min fråga tillföreträdaren för utskottsmajoriteten är därför: Varförkan inte socialdemokraterna och acceptera ensådan här förändring? Den kan knappast ha någrastatsfinansiella eller fördelningspolitiska nackdelar.Fru talman! När det gäller den tredje frågan i detbetänkande som vi nu behandlar intar utskottsmajori-teten en för mig totalt obegriplig inställning. Beskatt-ningsreglerna för investmentbolag syftar till att skapaett neutralt förhållande mellan direkt och indirektägande av aktier. När den senaste borgerliga rege-ringen slopade dubbelbeskattningen av aktieutdel-ningar infördes en särskild avskattningsregel för in-vestmentbolag som byter inriktning. När nu den soci-aldemokratiska regeringen och riksdagsmajoritetenhar återinfört dubbelbeskattningen borde naturligtvisockså denna speciella avskattningsregel avskaffas.Om ett investmentbolag byter inriktning så kommeralla latenta aktievinster att beskattas senare hos bådeföretaget och aktieägarna, och då behövs ju ingenavskattningsregel.Detta resonemang delar också regeringen i sinproposition. Men, fru talman, regeringen hävdar attdet är fel att jämföra indirekt och direkt ägande avaktier hos fysiska personer - detta trots att det klartuttrycks i den aktuella lagstiftningen! I stället hävdasatt man skall likställa beskattningen av aktieinnehav iett investmentbolag med ett rörelsedrivande bolagsmotsvarande innehav. Det är i sanning en mycketunderlig tolkning som inte har stöd i svensk lag ellerpraxis. Så här står det i lagen om statlig inkomstskatt2 § 10 mom.:"avses ett svenskt aktiebo-lag eller en svensk ekonomisk förening som uteslu-tande eller så gott som uteslutande förvaltar värde-papper eller likartad lös egendom och vars uppgiftväsentligen är att genom ett välfördelat värdepap-persinnehav erbjuda aktie- eller andelsägare riskför-delning och vari ett stort antal fysiska personer ägeraktier eller andelar. "Här finns det ett allmänintresse, nämligen att påett för småsparare enkelt sätt kunna åstadkomma enbra riskspridning. har detta också varit normenför beskattningen av investmentbolag. införs heltutan några som helst motiveringar en ny norm. Av-skattningsregeln tillkom när dubbelbeskattningenslopades. är dubbesbeskattningen återinförd, ochjag kan inte se något skäl i världen till varför avskatt-ningsregeln skall finnas kvar över huvud taget. Somsagt, några statsfinansiella effekter finns inte, inteheller några fördelningspolitiska sägs det. Men varfördå inte följa uppmaning att hos rege-ringen begära förslag om hur avskattningsregeln skallslopas?Fru talman! Jag står givetvis bakom alla våra trereservationer, men jag yrkar bifall endast till reserva-tion nr 3.Anf. 133 ():Fru talman! Vi har i debatteratskattefrågor, och det gäller bara valda delar av svenskskattelagstiftning. Man kan fråga sig hur länge viskulle få hålla på om vi skulle debattera hela skatte-lagstiftningen i ett sammanhang.I det här betänkandet föreslås bl.a. ett införande avett totalt avdragsförbud vid överlåtelse av anlägg-ningstillgångar från ett svenskt företag till ett företagmed vilket man har intressegemenskap men som inteär skattskyldigt i . Vid överlåtelse mellansvenska företag inom samma intressegemenskap gäl-ler också förbud för det överlåtande företaget att göraskatteavdrag för eventuell realisationsförlust. Menskillnaden är att det övertagande företaget övertar detöverlåtande företagets rätt till värdeminskningsavdragm.m. Regeringen anser att man inte kan tillämpa denkontinuitetsprincipen när det gäller utländska företag imotsvarande situation.Förslaget har aktualiserats bl.a. på grund av tvåutslag i Regeringsrätten där man har konstaterat attavdragsförbudet inte gäller om det övertagande före-taget inte är skattskyldigt i Sverige.Det är naturligtvis inte bra om försäljningar medförlust till utländska intressebolag medför avdragsrättmedan detta inte är fallet för bolag i helsvenska kon-cerner. Men att införa ett totalförbud är inte lösning-en. Då kommer man ju att diskriminera koncernermed verksamhet i skilda länder. Eftersom varken detöverlåtande företaget eller det utländska intressebola-get får någon avdragsrätt kommer koncernens totalaskatteförhållanden att bli sämre än vad som hade gälltom koncernen varit helsvensk.Regeringen anför i propositionen att bör överväga att komma med förslagtill en annan lösning än den som regeringen nu före-slår. Då anser vi att man gott kan vänta med att ändrabestämmelsen till dess att Företagsskatteutredningenkan lägga fram ett bättre förslag än regeringens.Ryckighet i lagstiftningen är aldrig bra.En majoritet av remissinstanserna är också kritiskatill regeringens förslag. Många remissinstanser haransett att man skulle kunna konstruera bestämmelsersom innebär en uppskjuten avdragsrätt för det överlå-tande företaget. En sådan uppskovsregel skulle kunnautformas så, att det överlåtande bolagets avdragsrättkan utnyttjas först när egendomen avyttras och att detöverlåtande företaget, i avvaktan på att detta sker,aktiverar förlusten. Avdragsrätten skulle också inträdai händelse av att intressegemenskapen skulle upphörainnan egendomen har sålts.Från sida anser vi att det är mycketviktigt med stabila regler för företagandet. Därförvore det bättre att införa en uppskjuten avdragsrätt änatt nu införa ett totalförbud.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation nr 1.Anf. 134 ():Fru talman! betänkande1996/97:9 tar upp frågor angående vissa företagsskat-tefrågor. I betänkandet föreslås bl.a. en justering avde uppskovsregler som gäller för överlåtelse inomföretagsgrupper.Vidare föreslås en justering av reglerna rörandeinternationella andelsbyten. Detta sammanhängerdock med om den skattskyldige framför önskemål omatt få använda strukturregeln inom SIL i stället förlagen om inkomstbeskattning vid gränsöverskridandeomstrukturering inom EU.Möjligheten att ge skattebefrielse finns också medi betänkandet, vilket har kunnat behandlas avregeringen.