prot · GJ0967 · 1996-03-12 00:00:00 — Den kan bara lösas genom att man fak-tiskt respekterar varandra och håller hårt på finansie-ringsprincipen.Nya uppgifter till kommunerna skall åtföljas avmotsvarande grad av resurser. Omvänt gäller att omvi gör förändringar i regelsystemen som kommunernakan utnyttja för att spara - exempelvis om man ändrari skattelagstiftningen, avdragsregler för resor till ochfrån jobbet - skall man dra åt andra hållet, så att sta-ten kan få in några kronor från kommunerna. Denömsesidiga respekten måste återupprättas. Det ärviktigt.Jag skäms inte för min bakgrund som kommunal-råd. Jag är tvärtom stolt över den. Jag har deklareratdet och har också till min stora glädjemärkt att det inte bara här i går till påungefär samma sätt att fatta beslut som i Katrineholm.Det går till min oförställda glädje också till på sammasätt i . Därmed sagt att beslutsfattande ochdemokratiskt ansvarstagande är någonting som är sigganska likt i hela . Den som har fått förmånenatt börja sin verksamhet med praktiskt kommunaltansvarstagande i direkt dialog med medborgarna hardärvidlag fått en mycket god skola, och den är jagtacksam för.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1995/96:90 om EUoch visning av film i TVAnf. 21 Kulturminister ()Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag tänker vidta med anledning av förslag om Europeiska programkvoter iTV.Bakgrunden till frågan är den översyn som på-går av EG:s direktiv (89/522/EEG) TV utan gränser.Sverige är bundet av detta direktiv sedan den 1 januari1994 då trädde i kraft. Enligt artikel 4 idirektivet skall medlemsstaterna när det är praktisktmöjligt med lämpliga medel se till att TV-företaganvänder en majoritet av sändningstiden för europeis-ka verk. Vid beräkningen skall inte tas hänsyn tillsändningstiden för nyheter, sportevenemang, spel,reklam eller teletext. Denna bestämmelse är införd isvensk lagstiftning.Europeiska kommissionen lade framett förslag till ändringar i direktivet. Ändringsförslagetinnebär att skyldigheten att tillämpa de europeiskaprogramkvoterna blir i det närmaste ovillkorlig ge-nom att artikeln inte skall innehålla någon hänvisningtill när det är praktiskt möjligt. Vidare föreslogs attmedlemsstaterna skulle vara skyldiga att tillämpalångtgående sanktioner mot programföretag som inteuppfyller reglerna.Det torde vara välbekant att har uttrycktstark kritik mot kommissionens förslag i denna del.Skälen för vår ståndpunkt är att förslaget innebär ettkraftigt ingrepp i programföretagens integritet. Detleder också till en omfattande byråkrati. Dessutommissgynnar det små länder, nystartade TV-företag ochnya idéer. Enligt regeringens mening är det bättre attgynna den europeiska audiovisuella sektorn genompositiva stödåtgärder än genom att reglera TV-företagens programutbud.Kommissionens förslag har behandlats parallellt iEuropaparlamentet och ministerrådet. Ministerrådetfattade ett beslut som omfatta-de vissa av direktivets artiklar, däribland den som nuär aktuell. Beslutet är resultatet av en kompromiss ochinnebär att bestämmelsen står kvar oförändrad samtatt en översyn skall ske . Ministerrådetsbeslut är fattat med förbehåll för parlamentets yttran-de, som då inte förelåg. Den ansvarige kommissionä-ren har emellertid förklarat att kommissionen så långtdet är möjligt kommer att ta hänsyn till kompromissennär den presenterar sitt modifierade förslag med an-ledning av parlamentets yttrande.I sitt yttrande föreslår parlamentet en skärpning avkvotbestämmelserna i förhållande till både den nuva-rande lydelsen och kommissionens förslag. Hänvis-ningen till när det är praktiskt möjligt skall tas bortoch ytterligare en programkategori skall utgå vidberäkningen, nämligen program som huvudsakligenproducerats i studio, om de inte helt eller delvis fallerinom kategorierna drama, dokumentär eller artistupp-trädande.Jag utgår emellertid från att såväl ministerrådetsledamöter som kommissionen kommer att hålla fastvid det kompromissbeslut som fattades i november1995 och att den gemensamma ståndpunkt som för-hoppningsvis kommer att beslutas senare i vår därförkommer att utformas i enlighet med detta.Anf. 22 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är precissom statsrådet säger. Min interpellation baseras påEG-direktivet TV utan gränser, som i och för sigmåste vara den mest felaktiga benämningen på nå-gonting som skall inskränka saker och ting.Jag är EU-anhängare. Det vill jag understryka.Men jag är ingen fanatiker. Jag anser att EU framförallt är ett fredsprojekt och en förutsättning för attSverige skall kunna få en hygglig ekonomisk situa-tion. Det var därför jag ställde upp och agerade på ja-sidan.Det finns felaktigheter inom EU. En av dem är be-skrivna i min interpellation. Jag förstår nog varfört.ex. ja-sidan i valrörelsen inte direkt förde fram attdet redan fanns gällande regler om en viss form avbegränsning, eller förbud på ren svenska. Jag förstårockså att nej-sidan, som tydligen gillar detta att dömaav omröstningen i , inte heller körde fram det.Det var ju inte direkt säljande att vilja minska det TV-utbud som finns i dag.Man skall kanske inte dramatisera detta och jäm-föra med någon tidigare potentat som har velat för-bjuda. Det finns ändå vissa tendenser som, även ommålen inte är desamma, i praktiken leder till ett sam-hälle där det blir förbjudet för vissa att uttrycka sig imedierna. Vi kan också höra av svaret attkommissionen nu understödjer parlamentet och ärberedd att - om detta blir en definitiv bestämmelse -föreslå vittgående åtgärder mot dem som i framtidenbryter mot den. Man kan fråga sig på vilket områdeman skall kvotera i nästa steg. Blir det böcker skrivnai ? Blir det teaterpjäser skrivna i eller någotannat land utanför ?Fru talman! Det är min bestämda uppfattning attdet varken är EU:s filmindustri, TV-producenter ellereuropeiska skådespelare som skall bestämma detutbud vi har rätt att tillgodogöra oss. Den bestämman-derätten skall endast och enbart ligga hos de enskildamedborgarna i en demokrati.Om man vill beskriva EG-direktivet TV utangränser på svenska kan man nämna ett politiskt kor-rekt program som sändes i TV i Sverige.Det hette Vilse i pannkakan. Jag vill påstå att EU idetta fall uppenbarligen riskerar att hamna just vilse ipannkakan.Fru talman! Jag vill ställa några frågor till statsrå-det. Jag förstår att regeringen är emot detta beslut.Oroar det inte statsrådet att fyra av fem svenska soci-aldemokrater vid omröstningen i EU-parlamentetröstade för beslutet? Det är ett litet konstigt agerande.Vi vet också att en viss för ett antal årsedan aktivt agerade i Arbetarekommunför att förbjuda införandet av parabolantenner i Sveri-ge. Bekymrar ställningstagandet i ?Anf. 23 Kulturminister ()Fru talman! Man kanske måste börja med att sägaatt den oro som väldigt många känner visst kan re-spekteras. Jag tror att det gäller ganska generellt känner att det är trist att det mesta vi kan se påTV är amerikanska program, och inte alltid av så högkvalitet. Det vore önskvärt om vi kunde bredda utbu-det och få mer av kvalitetsfilm från såväl det övrigaEuropa som kanske också övriga delar av världen.Den åsikten kan man respektera och det bekymret kanman förstå.I nästa steg måste man fundera över hur detta skallkunna åstadkommas. Jag har känt ett mycket stortstöd i , där frågan har varit uppe två ellertre gånger. Alla partier har stött uppfattningen att detär bättre att ta till positiva stödåtgärder för att gynnasåväl svensk kvalitetsproduktion av TV-program someuropeisk programproduktion för TV, än att tro skall kunna kvotera detta, och lösa problemetmed hjälp av kvoter. Tillsammans med danskarna varvi litet fräcka och sade att kvoter passar sig för fisk,men inte för TV-program.Man skall också komma ihåg att väldigt mycket avbevekelsegrunderna från sida - Frankrikehar ju drivit på i denna fråga - inte i första hand ärkulturpolitiska utan närings- och industripolitiska.Frankrike vill gynna sin film- och TV-industri. Riskenär att vi också får en massa dåliga program därifrån,om man tror att kvoter är ett sätt att lösa detta. I prin-cipfrågan är vi nog överens.Jag kan förstås tycka att det är oroande att vi harhamnat på olika linjer. Jag har kvar min åsikt i sak,och har känt ett gott stöd i den svenska EU-nämndenför min hållning i den fråga jag har drivit i EU-sammanhang. Men så här är det i en demokrati - allahar sin rätt att driva sin sak och sin uppfattning ochkommer väl också att göra det. Jag utgår dock ifrånatt den kompromiss vi har gjort kommer att stå sig.Debatten i sakfrågan får vi föra framöver.Jag vill också tillägga att ett av våra skäl till attsäga nej till en skärpning av kvoterna är just sank-tionsbestämmelserna. Kommissionen gick så långt isitt förslag att det t.o.m. handlade om att ta ifrån ettTV-företag sändningsrätten. Så långt ville inte parla-mentet gå, men det handlar i alla fall om sanktions-bestämmelser som känns mycket främmande i vårtsvenska system. Vi vill respektera de sändande före-tagens integritet och självständighet, och det skall vifortsätta att hålla på.Anf. 24 ()Fru talman! Statsrådet nämnde att det tydligenfinns alltför många amerikanska program. I nästaandetag säger hon att om detta skulle gå igenomskulle det bli alltför många dåliga franska program.Men detta skall inte vara en fråga för statsrådet, förriksdagen eller för ledamöterna i ! Detskall vara den enskilde individen som själv skall be-stämma vilka program i ett utbud han eller hon vill sepå. Någonting annat finns inte i en demokrati. Alltingannat handlar nämligen om pekpinnar, som intemyndiga medborgare skall utsättas för.Jag noterar, och jag förstår att det är litet ledsamtför statsrådet, att regeringen har tagit klar ställningmot förslaget medan dess representanter i Brysseleller röstade på ett helt annat sätt. Det sägshär att man är helt överens i . Men detvore väl bra om man kunde vara överens också på dettredje benet, nere i ! Tydligen är man inte det.Fru talman! Med tanke på den teknikutvecklingsom sker världen över och som ökar dag för dag för-står jag inte hur man skall kunna klara detta i prakti-ken. Man kan ju skicka upp satelliter från ellerfrån andra ställen i världen, och deras sändningarmåste man kunna ta emot. EU har väl inte tänkt sig i bara skall få lov att köpa TV- och ra-dioapparater av den modell som håller på att kasse-ras i , dvs. sådana som bara kunde ta in ettprogram.Man kan inte straffa en medborgare för att haneller hon vill se ett program som kommer från ensatellit. Man kanske kan straffa ett TV-företag, meninte en enskild mottagare. Om tio är kommer med-borgarna att ha möjlighet att ta emot och se vilkaprogram de vill, om de finns i utbudet. Den enskildemedborgaren kommer högaktningsfullt att strunta ivad EU säger.Jag har också hört och läst att man ytterligare villförsämra beräkningen när det gäller egenproduceradeprogram. Program som Rapport och TV 4:sNyhetsmorgon måste, för att få räknas som svenska,ha ett visst inslag av t.ex. drama eller teater. Det skri-ver statsrådet själv. Det gäller även Aktuellts Speci-ellt, men där deltar ett antal artister varannan , så kvoten är uppfylld.Fru talman! Jag tycker att detta är en allvarlig frå-ga. Jag förstår inte varför politiker skall syssla meddet här. Om programmen kommer från , ochstatsrådet och jag tycker att de är dåliga skall väl intevi tala om det för de medborgare som vill se pro-grammen.Det är väl de själva som skall avgöra detta baseratpå deras egen erfarenhet, kompetens och kunskap.Detta borde fjärmas från det politiska beslutsfältet.Anf. 25 Kulturminister ()Fru talman! Jag vet inte hur mycket tittar på TV. Men det händer ju att man hamnar påhotellrum då och då och kan välja på 20-30 olikakanaler. Om man gör det och "zappar" mel-lan de olika kanalerna kan man se - jag räknade sistnär det här inträffade - att av dryga tjugotalet kanalervar det sport eller lekar och tävlingar på säkert 16. Dåkan man ibland känna sig ohyggligt trött av att barahöra engelska pratas.Jag försöker bara att förstå hur ställningstagandetmotiveras. Jag tror att det handlar om just detta. Mantycker att det är en väldig amerikanisering. Man ärrädd om möjligheterna att hävda den egna kulturen.Med detta vill jag inte ha sagt att jag tycker att dettaär rätt metoder, utan tvärtom.Det handlar om hur den där valmöjligheten verkli-gen ser ut. Har politiker någon möjlighet att påverkaöver huvud taget? Det viktigaste vi kan göra är natur-ligtvis att se till att det här också finns kanaler som ärreklamfria där det erbjuds kvalitetsprogram som ock-så är gjorda på det svenska språket. Sedan är det ock-så en fråga om villkoren för övrigt för sändande före-tag.Så fort man börjar reglera innehållet är man farligtute. Det är ju detta beskrev. Hur skallman klara kontrollen om den här sortens krav sättsupp? Än så länge kräver vi att de skall hålla sig tillvåra grundlagar. Med den lagstiftning vi har sätter viupp skyddsregler när det gäller barnen, våldet, porno-grafin och annat. Vi tycker att det hör till de grund-läggande kulturpolitiska kraven.Men i övrigt vill vi inte gå in och reglera innehål-let. Det måste vara de sändande företagen som skallstå för detta. Här riskerar vi även att det uppstår enenorm byråkrati och en kontrollapparat som kännsfrämmande i ett demokratiskt samhälle.Även om det inte är den viktigaste EU-frågan, ärdet en principiell fråga som är viktig att diskuteraframöver. Hur skall vi sköta detta? Vår linje är ocksåfortsättningsvis att se till att vi kan ta fram positivastödåtgärder och få fram bra svensk och europeiskprogramproduktion.Anf. 26 ()Fru talman! Jag behöver inte sitta på ett hotell iEuropa och trycka på en dekoder för att konstatera attdet finns en mängd, enligt min uppfattning, dåligaprogram. Jag har en valmöjlighet. Jag kan trycka påavstängningsknappen, gå ut med hunden eller läsa enbok. Det är precis det som alla borde ha vett att göra.Statsrådet talar om att vi kan få dåliga program.Varför blir det då inte andra program? Jag tror inte attTV-företagen köper in program och vill sända demom de misstänker att tittarna inte vill ha dem. Även deföretag som betalar många program via rekla-men vill inte att det skall göras reklam för deras pro-dukter i ett program som de vet att ingen tittar på.Man har väl kommit fram till att det man sänder ärintressant i förhållande till insats av pengar och resur-ser. Jag har fortfarande svårt att förstå argumentatio-nen från EU-parlamentet.Statsrådet och jag har varit överens i den här frå-gan . Men problemet är ju att de som skallrepresentera Socialdemokraterna i EU-parlamentethar en uppfattning som skiljer sig mot vår. Jag kan välleva med att den skiljer sig mot min, men den skiljersig ju även mot deras eget statsråds i den här frågan.Det måste väl vara litet pinsamt.Att med sina bindningar till gam-mal historia lever kvar i censurtänkandet förstår jagmycket väl. Jag kan även förstå . Hur detär med kds vet jag inte. De är ju inte längre med i EU-parlamentet.Det är bra att vi är överens om att det ändåär den enskilde medborgaren som skall avgöra vadhan eller hon vill se på.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1995/96:100 om Stif-telsen Framtidens kulturAnf. 27 Kulturminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att precisera gränsen förkulturens samhällsnytta, samt hur jag avser att ageraför att den nyskapande kulturen i skall få demedel som bör tillföras kulturlivet genom StiftelsenFramtidens kultur i enlighet med stiftelseurkundensintentioner.Bakgrunden till frågan är att Stiftelsen alltsedan sin tillblivelse varit skattskyldig.När det gäller den första frågan vill jag anföraföljande.Stiftelsen har inkommit tillKulturdepartementet med en anhållan om att stiftelsenskall skattebefrias.Kulturdepartementet har överlämnat framställ-ningen till . Den kommer attbehandlas i samband med att regeringen generellt tarställning till frågan om stiftelsers skattskyldighet.Som svar på andra fråga vill jaganföra att stiftelsen själv fattar sina beslut om tilldel-ning av medel till den nyskapande kulturen. Jag utgårifrån att styrelsen agerar i enlighet med stiftelseur-kundens intentioner.Anf. 28 ()Fru talman! Jag skall börja med att tacka för sva-ret på min interpellation.Jag lärde känna statsrådet litet närmare häromåretnär vi satt i styrelsen för Statens kulturråd.Jag uppfattade att vi då, från våra olika utgångspunk-ter, var överens om att det var viktigare med kulturenän med kulturpolitiken - det var resultatet som räkna-des.Därför har jag varit litet bekymrad vid tre tillfällenpå sistone när det gäller statsrådet första var när vi fick höra att man på ansåg att den här stiftelsen inte varsamhällsnyttig. Då tänkte jag att måste reagera så det hörs, men jag hörde ingen-ting.Det andra var när hadeen interpellationsdebatt med statsrådet. Då sade Mar-got att hon vill skjuta på att kommenterade ekonomiska frågorna rörande Framtidens kultur tillett senare tillfälle. Det var då jag bestämde mig för attrikta den här interpellationen till statsrådet. Jag tyckeratt det är mycket viktigt att man får det utrett.Det tredje var när jag fick svaret medlördagsutdelning. Jag måste erkänna att när jag hadetagit upp det och läst det så tänkte jag att eftersom detinte var undertecknat måste det vara mer än detta. Jagböjde mig ned och tog upp kuvertet ur papperskorgen,men det fanns inte mer än detta. Detta var svaret.Fru talman! Jag är inte så förfärligt nöjd med in-nehållet i svaret.Jag såg till min fasa att ett ord hade fallit bort i ut-skriften av min interpellationsfråga. Det gör att stats-rådet kan klara sig litet lindrigare undan. Frågan somjag hade skrivit den från början var nämligen hur dennyskapande kulturen i annars skall få demedel som bör tillföras kulturlivet genom StiftelsenFramtidens kultur. Jag syftade då bl.a. på det remiss-svar som vi i Statens kulturråds styrelse har lämnatnär det gäller detta med skattebefrielse och stiftelser.Det är uppenbart att Framtidens kultur är sam-hällsekonomiskt nyttig. Den har ju faktiskt betalat in57 i skatt. Dess värre har man intekunnat dela ut mer än 30 miljoner till kulturverksam-het.Jag har i min interpellation också tagit upp de på-pekanden som gjordes på när kulturut-skottet var där på besök. Där återvände man hela tidentill den betydelse som Framtidens kultur har. Vi harnoterat det i arbete. Jag var så sent som och diskuterade med en avde handläggare som sysslar med EU-medel och deolika målområdena om hur vi skall kunna få ut vårrättmätiga del av det. Där kom återigen detta medkulturen och Framtidens kultur upp.Jag vill därför gärna upprepa frågan, eftersom jaginte anser att jag har fått svar på den. Jag utgår ifrånatt svaret blir ja. Tycker statsrådet att kulturen ärsamhällsnyttig eller ej?Anf. 29 Kulturminister ()Fru talman! Det hade förstås varit lättare att sva-ra: Ja, det är klart att kulturen är samhällsnyttig; denär rent av livsnödvändig i ett samhälle. Men jag skallförsöka att svara på ett rakare och litetmer utförligt sätt.Först har vi frågan om hur vi skall behandla denhär stiftelsen och andra stiftelser. Regeringen harvelat göra en samlad behandling och bedömning avstiftelserna. känner ju till bakgrunden:Löntagarfondspengarna användes på detta sätt ochpytsades ut till privaträttsliga stiftelser.Vi tycker av principiella och andra skäl mycketilla om det här, och för oss är det en viktig principfrå-ga. Vi har försökt att titta på frågorna i ett samman-hang för att kunna hålla en linje.Det är inte bra som det är . är andra stiftelserskattebefriade, men den här stiftelsen är det inte. Detär naturligtvis en inkonsekvent behandling.Jag tycker att jag har en bra dialog med stiftelsensstyrelse och kansli. Men där tycker man att jag harvarit oerhört kategorisk. Det var i själva verket menatså att den här stiftelsen också skulle bli skattebefriad.I vilket fall som helst vidtog man inte nödvändigamått och steg för att garantera detta när stiftelsentillkom.För mig är det inte den viktiga principfrågan. Jagtycker naturligtvis att man, om man skall behållasystemet som det är , helst också måste se till attstiftelsen blir skattebefriad och att den också måste tasmed i katalogen. Men eftersom vi fortfarande strävarefter att behandla alla de här frågorna i ett samman-hang har detta fått vila. Vi kommer med förslag närdet gäller stiftelserna; den här frågan behöver tas upp idet sammanhanget.För mig är det förstås oerhört viktigt att se till attså mycket pengar som möjligt går till kulturen. Det äringen principfråga av det slaget.Det är det absolut ärligaste och mest korrekta svarjag kan ge . Precis som jag säger isvaret är det nu som har att lösaskattefrågorna; den här frågan kommer att behandlas idet sammanhanget. Vi har väntat på att det här skallkomma till ett avgörande, och man skall se frågan idet sammanhanget.Anf. 30 ()Fru talman! Även om jag förstår att med tanke på inställningen till hur löntagarfon-derna m.m. används känner sig litet som en orm ochvill slingra mellan principerna är det ändå uppenbartatt statsrådet klart har uttalat sig om att det här ärsamhällsnyttigt. Jag utgick nog också från att jagskulle få det svaret med tanke på min kännedom omMargot inställning i övrigt i kulturfrågor.Men det är också mycket viktigt att vårt lilla me-ningsutbyte blir känt hos - som någon uttryckte det -siffer- och principnissarna på Finansdepartementetoch att man ser att den här frågan är så pass viktig förkulturen att man inte bara kan kika på den som omden vore en paragraf eller siffra vilken som helst.Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi fram-över ser till att vi på bästa möjliga sätt kan användaoss av medlen så som det var tänkt. Det var det jagmenade. Jag undrar vad vi gör om vi inte lyckaskomma därhän. Jag förstår att inte vill svara på det nu eftersom hon hoppaspå skattebefrielse - det är väl så jag skall tolka henne.Det lilla ordet "annars" som hade ramlat bort ur mininterpellationsfråga innebär alltså att jag undrar hur viannars skall klara av de uppenbart stora problem somfinns för vissa av verksamheterna, inte minst de ny-satsande där EU-pengar kan komma med i samman-hanget. Även om pengarna inte kan komma viaFramtidens kultur har vi ändå behov av dem. Jagundrar därför om det finns något gömt i någon skriv-bordslåda även hos kulturministern.Anf. 31 Kulturminister ()Fru talman! Jag sade att jag vill att frågan omstiftelserna skall behandlas sammanhållet. Då skalläven denna stiftelse ingå i den behandlingen så att vikan redovisa en konsekvent linje och hållning gente-mot stiftelserna.Drar vi i gång en process där vi ändrar på sakervill vi inte att det kanske efteråt kommerett förslag som ser annorlunda ut. Det tror jag inte ärbra för någon.Nu har det dess värre fått bli en väntetid. Jag ärinte säker på att man fått det slutgiltiga beskedet ,men så vitt vi kan förstå är stiftelsen skattskyldig.Skattemyndigheterna tolkar det också så att stiftelsenhar varit skattskyldig från allra första början. Dåmåste det vara vår nuvarande lagstiftning som gäller.Tills dess att vi fått besked från Finansdepartementetoch från regeringens sammanhållna behandling är detdetta som stiftelsen har att rätta sig efter.Jag vet att behoven är enorma, och antalet ansök-ningar visar också det. Om det öppnar sig en möjlig-het i form av en ny källa till pengar är det klart attnästan alla som jobbar med kultur vänder sig dit ochförsöker få pengar därifrån. Ingen kan svara påhur man annars skall få fram så mycket pengar sombehövs, även om pengarna inte är förlorade för att debetalas in i skatt. Staten behöver ju förvisso ocksåskatteintäkter.Anf. 32 ()Fru talman! I så måtto har beskedet varit klart:Från stiftelsens kansli vet jag att man har fått betalaskatt. Man har betalat den första omgången på 57miljoner.Med tanke på att vi i det här parlamentet till skill-nad från andra västerländska parlament då och dåägnar oss åt retroaktiv lagstiftning kan man kanskehoppas på att pengarna kan återvinnas till stiftelsenför den händelse man kommer därhän att stiftelsenskall vara skattebefriad framgent.Anf. 33 ()Fru talman!