prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Föräldrar är oersättliga som normöverfö-rare - i stort sett hur ytligt de än fungerar. Kriminal-politiken måste utgå från föräldrarnas betydelse ochbygga på en helhetssyn.Den moderata politiken utgår från medborgarnasrätt att kräva ett rättssäkert och effektivt rättsväsendesom skyddar och ingriper mot brottsliga beteendenoch övergrepp. Medborgarna har rätt att förvänta sigatt hela rättsväsendet - polis, åklagare, domstolar ochkriminalvård - står väl rustat att möta människorsrättmätiga krav. Av central betydelse för människorstilltro till rättssystemet är att såväl den grova vålds-brottsligheten som brott av lindrigare slag tas på all-var. Detta innebär att all brottslighet måste förebyg-gas, bekämpas och beivras. I annat fall riskerar vi attmänniskor tar lagen i egna händer och själva gör sigtill brottslingar i sina försök att värja sig mot hot,trakasserier, stölder och andra brott.Upprätthållandet av medborgarnas respekt förlandets kriminalpolitik och rättssystem i stort förutsät-ter att människor kan lita på att polisen kommer tillundsättning när de drabbats eller riskerar att drabbasav brott, att polis och åklagare utreder brott på etteffektivt och rättssäkert sätt och att de straff domsto-larna har att döma dem som begår brott till står isamklang med det allmänna rättsmedvetandet.Sist men inte minst måste en övergripande hänsyntill brottsoffren genomsyra hela kriminalpolitiken.Hur kommer då det framtida rättsväsendet att seut? Regeringen har föresatt sig att genomföra bespa-ringar på under innevarande period.En del är redan genomfört. Antalet poliser har mins-kat, och på vissa håll har utbyggnaden av närpoli-sverksamheten stannat av. Fångarnas löneavdrag gårinte längre till Brottsofferfonden utan till regeringen.Åklagarnas högar växer. Storslakt på våra tingsrätterplaneras. Antalet platser på våra fängelser minskartrots ökad brottslighet.Detta är vad regeringen anser att svenska folketskall hålla till godo med. Svenska folket har rätt attkräva annat. Vi moderater är av formella skäl förhind-rade att föreslå höjda anslag. Vi står bakom vårareservationer - en mångfald - men för tids vinnandeyrkar vi här bifall endast till tre av våra reserva-tioner. Det är reservation 3 rörande kriminalpolitikensinriktning, reservation 18 rörande den framtida dom-stolsorganisationen och reservation 26 rörande finan-siering av Brottsofferfonden.Anf. 65 vice talman ():Fru talman! För sedan hade vi en debatt ombudgetramarna. Vi i har ställt oss bakomden yttre budgetramen. Men det innebär ju inte att vistår bakom alla delar av innehållet och den verksam-het som är föreslagen. Det finns mycket som vi hållermed om. Om man tittar på det framtida rättsväsendetär det ju helt rätt att ett väl fungerande rättsväsende ärav fundamental betydelse för att upprätthålla dendemokratiska rättsstaten, precis som det står i betän-kandet som alla i utskottet naturligtvis står bakom.Rättsväsendet skall hålla hög kvalitet och vara kost-nadseffektivt.Men för att dessa saker skall kunna fungera tyckervi i att det krävs en annan organisation än densom är föreslagen. Jag skall komma in på det, meninnan jag gör det vill jag säga att senare i dagensdebatt - det här betänkandet är ju uppdelat i fleradebatter - kommer och att utveckla vår syn på t.ex. polis och åkla-gare, kriminalvård, domstolar, kronofogdemyndighe-ter osv.Centerpartiets syn på rättsväsendet grundar sig påvåra ideologiska utgångspunkter i decentralisering,demokrati och rättssäkerhet. Ett stort förtroende frånallmänheten för polis, åklagare och domstolar är ju enav hörnstenarna i ett fungerande rättssystem. Ett för-troende kan inte skapas genom en väldig distans mel-lan människor, utan det skapas genom närhet i rela-tionerna mellan människor och mellan människor ochmyndigheter. Vi i anser att detta kräver endecentraliserad organisation.Därför har vi motsatt oss nedläggningar av tings-rätter. Vi har föreslagit att man skall se till konsek-venserna av andra förslag till indragningar av lokalakontor så att vi inte får kostnader någon annanstans.Vi har ju sett att det kan verka väldigteffektivt att spara på en kostnad för en lokal t.ex. Mendet kan också innebära att avståndet ökar mellanmänniskor och den myndighet som skall handläggaärendet. Det kan i sin tur göra att detuppstår fler kostnader, eftersom t.ex. kontrollen blirsämre eller den lokala kännedomen blir för dålig föratt man skall kunna fatta bra beslut.Vi har också föreslagit ett moratorium vad gällerregionala förändringar för kronofogdemyndigheterna.Vi tycker att det krävs en mer omfattande debatt omden totala organisationen i rättsväsendet. Man skallinte bara titta på en myndighetsstruktur i sänder.Den lokala förankringen är viktig. En ungdomsom blir utsatt för ett brott eller begår ett brott behö-ver antagligen sina anhöriga och sina föräldrar somhjälp i en process, oavsett på vilken sida skranket manstår. Blir det för stora avstånd kommer det att varamycket svårt att efterleva det. Det kan finnas andrasom också behöver stöd av vänner eller anhöriga idessa processer.Dessutom är det inte bara den ekonomiska brotts-ligheten och den grova brottsligheten som måste beiv-ras. Det gäller att även ta tag i vardagslivets mer tri-viala brottslighet för att kunna stoppa en utvecklingmot våld och grövre brott.Det var intressant att höra i radionnär man berättade om borgmästaren i somhade förändrat situationen där ganska påtagligt genomatt t.ex. se till att man ingrep mot snatteri och det somkan betraktas som mycket liten brottslighet, dvs. brottpå låg nivå. Om den inte beivras och man inte ingri-per leder det till att de individer, de barn och ungdo-mar, som är involverade tror att det inte var så farligtoch att de kanske kan fortsätta. Där tycker jag att detär precis som säger. Det är viktigt attlära det uppväxande släktet vad som är rätt och vadsom är fel.Vi här i riksdag är ansvariga för lagstift-ningen. Det är vi som stiftar lagarna. Då är vi ocksåansvariga för att se till att det är möjligt att leva upptill de lagar som vi stiftar och att vi följer denrättstillämpning som görs i samhället. Om inte lagarnakan tillämpas på rätt sätt, eller tillämpas på rätt sätt,kan vi inte heller påstå att vi har någon rättssäkerhetsom skyddar människorna.Varje lag har en etisk grund. Det är inte så att vistiftar lagar oförhappandes. Det finns en etisk grundför väldigt mycket av den lagstiftning vi har. Dåmåste naturligtvis varje yrkeskår och var och en somär involverad i att hantera lagar faktiskt också diskute-ra den etiska bakgrund som lagstiftningen har.Det är vår skyldighet att reagera när vi tycker attnågonting är fel. Jag har tänkt på det många gånger.Vi skall inte ingripa i enskilda rättsärenden och rätts-fall. Men vi ingriper t.ex. när andra länder begårövergrepp mot människor. Vi säger att man då brytermot de mänskliga rättigheterna. Men här hemma kandet vara svårare att få till stånd den debatten.Om det blir fel domslut, brottsoffer hanteras fel-aktigt eller att över huvud taget den process som lederfram till en dom inte sker på ett konsekvent, riktigtoch genomlysande sätt begår man ett rättsövergrepp isystemet. Det kan också bli så att man ökar brottenmot mänskliga rättigheter.Jag får ibland litet kalla kårar när jag läser tid-ningarna, lyssnar på radio och får förmedlat vad somhänder i samhället. Det smyger sig i samhället in ensyn på våld och en allt högre tolerans av våld som ärganska skräckinjagande om man börjar att analyseraoch titta på hur det ser ut. De etiska grunderna i lag-stiftningen och i vårt samhälle elimineras om vi tillå-ter en sådan utveckling, och människorna kännerheller inte igen sig.Hur kommer det sig att en flicka som är under tvåår antas ha fallit och skadat sig när hon har lårbens-brott, sex brutna revben, benbrott i underben, benbrotti en fot och ett stort blåmärke runt ett öga? Kan detvara rimligt att hon har fallit? Den person som varansvarig för henne frikändes. Hur kommer det sig atten tvåbarnsmamma kan torteras gång på gång, ropa påhjälp från myndigheter men inte få stöd från samhäl-let? dör hon på grund av denna tortyr,och då antas hon ha ramlat, och mannen som orsakatskadan döms endast för misshandel.Då frågar man sig: Vad är det som gör att det kanbli så här? Vi kan inte påstå att antalet fall av miss-handel har ökat. dödas en kvinna av enman. Varför bryr vi oss inte tillräckligt och har endiskussion om dessa frågor? Var finns bristerna? Jagtycker att man kan koppla detta också till organisato-riska frågor.Det krävs väldigt mycket samarbete mellan myn-digheter och en stor lokalkännedom för att ta framalla fakta i ett brottmål och när övergrepp har skett.Vi vet att det inte är så väldigt lätt. Jag har en känslaav att man heller inte hinner ta fram alla fakta. Dåkanske det blir dessa felaktiga domslut, eftersomförundersökningarna inte har kunnat pågå tillräckligtlänge. I och med det upplever människorna ute i sam-hället att samhället mer stöttar den som begår brott änatt verkligen stötta dem som blir utsatta för brotten.Jag vill inte med detta framhålla att vi skall ha ensämre behandling av brottslingar som hamnar i fäng-else och blir dömda till olika påföljder. Det är inte detjag menar. Men det måste finnas mycket tydliga mar-keringar i samhället när det begås brott. särskilt brott som begås mot barn och mot kvin-nor.Det bästa förebyggande arbete vi kan göra är attmed fokus på våra barn bygga en stabil uppväxtmiljö.Det innebär att vi måste bygga sociala nätverk runtvåra barn. Vårt rättsväsende ingår i det sociala nät-verket runt barn, ungdomar och oss själva. Hur dettaskall kunna vara ett stabilt nätverk om man inte har enlokal förankring är för mig väldigt svårt att förstå.Fru talman! Det är därför som vi i värnarom ett decentraliserat rättsväsende. Vi tror nämligenatt det också har en förebyggande effekt, och detförstärker det social nätverk vi behöver. Så småning-om kommer Inbritt Irhammar och attutveckla det organisatoriska mycket tydligare. Jag stårbakom alla reservationer som harkopplat till detta betänkande. Men jag yrkar nu ingabifall, utan det görs av de senare talarna.Anf. 66 () replik:Fru talman! talar om för-slag till moratorium när det gäller förändringar inomrättsväsendet. Från moderat sida har vi både i reser-vationer och särskilda yttranden pekat på vikten av attse på helheten innan man gör förändringar. Vi äralltså i grunden överens om att det inte får ske för-ändringar i rättsväsendet som gör att samverkansmöj-lighet och människors tillgänglighet till systemetundergrävs. Men jag har svårt att se logiken i centernsresonemang.Om man nu vill avvakta med förändringsarbetetför att först ha en ordentlig översyn förstår jag intehur man då kan gå med på besparingar på rättsväsen-det. Vi moderater säger nej till de flesta besparingar-na. Vi menar att det är först när man har gjort föränd-ringarna och fått bättre effekter som man kan se vil-ken besparingspotential som eventuellt finns.Jag skulle gärna vilja höra hur för-klarar att man går med på besparingar som görs justmed hänvisning till organisationsförändringarna meninte ställer upp på organisationsförändringarna.Anf. 67 vice talman () replik:Fru talman! Det är klart att besparingar slår nå-gonstans även om man gör dem på detta område. Jagär mycket medveten om att inte villspara någonstans, som man anser att man ärväldigt mån om den totala samhällsekonomin.Vi har sett till att man måste göra ordentliga kon-sekvensbeskrivningar och se helheten. Vi är ganskaövertygade om att om man tar ett helhetsgrepp kanman också finna möjligheter till besparingar som intenödvändigtvis slår mot organisationen.Om man gör ordentliga konsekvensbeskrivningarkanske det också visar sig att den besparing som ärföreslagen inte leder till en besparing i förlängningen.Det är därför som vi jobbar vidare med dessa frågor.Det tycker jag att också skall ta fasta på.På något sätt måste vi få alla att ställa upp på densynen, så att vi får ordentliga konsekvensbeskrivning-ar innan vi fattar beslut.Anf. 68 () replik:Fru talman! Om läser våra reserva-tioner och våra särskilda yttranden bör det bli myckettydligt att vi är med på den typen av resonemang.Men den stora skillnaden mellan oss och äratt vi inte vill börja med besparingarna förrän vi serpå vilket sätt verksamheten kan förändras och detförhoppningsvis kan skapas lägre kostnader för rätts-väsendet.Jag måste också få påpeka att börse den budget som vi från moderat sida lägger framsom en helhet. Det är helt riktigt att vi är mycketbegränsade när det gäller besparingar på rättsväsen-det, liksom vi också har mera begränsade besparingarnär det gäller försvaret. Det beror på att vi talar omområden som är ett rent statligt ansvar. Jag tror att vikan vara överens om att rättsväsendet och försvaretinte skall privatiseras.Däremot har vi totalt sett lägre kostnader för sta-ten genom besparingar som vi lägger på andra områ-den.Anf. 69 vice talman () replik:Fru talman! Jag betvivlar inte attmoderaterna värnar om rättssystemet. Däremot tvivlarjag på effekterna av de förslag som man lägger framnär det gäller det ekonomiska.Jag tycker också att man måste komma ihåg att alltinte är kronor och ören. upplever jag att debat-ten här i kammaren blir mer fokuserad på kalkyler änpå hur vi skall göra för att eventuellt åstadkommaeffektivisering och även, i och för sig, besparingar.Därför har vi i gjort det här ställningsta-gandet. Vi ser att det säkerligen finns möjligheter attspara i våra myndigheter. Jag tycker att det visar sig,inte minst när vi ibland har diskussioner i justitieut-skottet med olika myndigheter, att man inte har hante-rat de ekonomiska frågorna så där väldigt effektivt ialla stycken. Det kommer naturligtvis och att kunna utveckla meraeftersom de skall gå in på respektive myndighetsom-råde.Vi får ta fasta på att vi också har angöringspunkteri vår syn på rättsväsendet, . 70 ():Fru talman! Det övergripande målet för rättsvä-sendet måste, det vet vi, vara den enskildes rättssä-kerhet och trygghet. Vi är också överens om att måletför kriminalpolitiken skall vara att brottsligheten skallminska och att människorna skall få en bättre trygg-het.Vi är även överens om att det bästa sättet är att fö-rebygga brottsligheten genom att bekämpa den medhjälp av human och rationell kriminalpolitik. Vi skallta reda på varför det finns brottslighet, och vi skallutnyttja både moderna och effektiva metoder.I propositionen står det att våldsbrott, narkoti-kabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras.Det står vi i också bakom. Vi tycker ocksåatt brottsoffrens ställning skall stärkas. Naturligtvisskall rättsväsendets verksamhet hålla hög kvalitet ochbli mer kostnadseffektiv.Folkpartiet liberalerna anser att även rättsväsen-dets olika myndigheter skall vara utsatta för sparbe-ting, som alla andra områden måste vara. Alla måstevi vara med om att minska den offentliga sektornsutgifter.Men det måste finnas en gräns för hur långt mankan gå. Man får inte gå så långt att den enskilde intelängre känner rättssäkerhet, inte längre upplever rätt-strygghet.Socialdemokraterna har flera förslag som varför sig är en försämring av den enskildes möjligheteratt ta till vara just sina rättigheter och som sammanta-get urholkar rättstryggheten på ett oförsvarbart sätt.Häromveckan var det majoritet här i fören ny rättshjälpslag. Socialdemokraterna har före-slagit att rättshjälpen skall bli generellt subsidiär. Viskall komma ihåg att socialdemokraternas förslag tillny rättshjälpslagstiftning innebär ett systemskiftegenom att rättshjälpen blir generellt subsidiär tillrättsskyddet.1973 beslutade vi om en ny rättshjälpslag. Detgjorde vi därför att vi ansåg att det var viktigt att allamänniskor oavsett ekonomisk situation skulle få möj-lighet att ta till vara sin rätt i olika sammanhang.I början var kostnaderna väldigt små, men tyvärrhar de ökat efter hand. Genom införandet av denprocentuella tilläggsavgiften har den del som denenskilde rättssökande skall betala i många fall faktisktblivit relativt hög.Vi skall komma ihåg att rättshjälpen på intet sättär gratis för dem som kan utnyttja den. Men den är ettviktigt komplement för att tillgodose att enskildamedborgare skall kunna ta till vara sina rättigheter ide rättsliga angelägenheterna.Genom rättshjälpslagen i dess tidigare utformningtillgodosåg man säkerheten i artikel 6 i den europeis-ka konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Däranges att det är staten som skall ha det finansiellaansvaret för medborgarnas rättshjälp. Rättshjälpslageni den tidigare föreslagna och även beslutade utform-ningen kommer kanske att stå i strid med just krav. Jag skulle uppskatta om justi-tieministern tog tillfället i akt och förklarade hur dettasystemskifte kan stämma med Europakonventionenskrav.Det har varit lugnt på de kri-minella mc-gängens front. Men för några dagar sedanbörjade man skjuta i igen. Tyvärr är detväldigt nära mellan och , så risken ärstor att det kommer tillbaka även till oss.Det är bara att konstatera att det finns ett antalmänniskor som inte bryr sig om vilken rättstrygghetoch rättssäkerhet som samhället har. De är inte allsintresserade av att vi kämpar för åtgärder för attminska brottsligheten. Det är människor som heltenkelt vill att vi inte skall lyckas alls i vår kamp, varesig det gäller narkotikabrott, ekonomiska brott ellervåldsbrott. Det är människor vars huvudfiende är justvi som kämpar för ett bättre samhälle.Vi är alla överens om att det här måste bekämpaspå alla sätt, både kortsiktigt och långsiktigt. Låt migpåpeka, som jag alltid gör, att polisen aldrig kommeratt klara av det själv. Polisen måste få hjälp av ossallihop. Enskilda människor måste hålla ögon ochöron öppna och så fort de misstänker något informerapolisen. Företag av alla sorter och storlekar måste lärasig att vara observanta och informera om man upp-täcker något underligt. Företagen måste också sluta attanvända sig av mc-gängens tjänster, vilket tyvärr skerväldigt ofta. Man måste sluta att hyra ut lokaler tilldem eller på annat sätt underlätta verksamheten fördem. Sist men absolut inte minst måste stat och kom-mun se till att gällande lagar används, och det på bredfront.Samhället måste också äntligen visa sin uppskatt-ning mot alla dem som ställer upp och vittnar i allasammanhang, särskilt dem som ställer upp och vittnarmot företrädare för organiserad brottslighet. Tyvärr ärdet inte så. Det är tragiskt, och det måste bli en radi-kal förbättring från rättsväsendets sida inom alla om-råden. Samhället måste visa hur mycket man uppskat-tar att någon ställer upp. Utan sådana insatser blir detinga rättegångar. Polisen är den myndighet som påolika sätt mest kommer i kontakt med företrädarna förden s.k. out law-kulturen, som rymmer både vålds-brott, narkotikabrott och ekonomiska brott.Vi skall också komma ihåg att det finns mångaandra grova kriminella handlingar som begåsöverallt i . All denna bekämpning mot justkriminella mc-gäng tar stora resurser i anspråk. Detkostade bara iMalmöhus län . Det var bl.a. därförsom liberalerna föreslog att man skulleomfördela resurser till bekämpning av kriminella mc-gäng.Tyvärr fick vi inte något gehör för det här i riks-dagen. Ordningen i är sådan att man intekan ha någon reservation utan ett särskilt yttrande.Detta gör, fru talman, att avstår från attrösta i hemställans punkt 1.Anf. 71 ():Fru talman! anser att rättsväsendetär en av de viktigaste grunderna i samhället. Det gäl-ler både domstolsväsendet och rättsväsendet som skallgarantera alla människors lika rätt och lika möjlighetatt få sin sak riktigt prövad.Dessutom är rättsväsendet statens yttersta kontrollöver medborgarna. Där kan vi straffa medborgare somöverträder de lagar och regler som vi har i samhället.Det är ett specifikt ansvar staten tar på sig som dö-mande makt. Det handlar om vilket innehåll man gerkriminalpolitiken, vilken syn man har på densammaoch vilken syn man har på hela rättsväsendet.Vänsterpartiet anser att de besparingar som gjortsinom rättsväsendet har varit nödvän-diga i då besparingar görs i hela samhället. Vianser att man inte kan se rättsväsendet som en isole-rad faktor i samhället. Rättsväsendet är tvärtom denfaktor som påverkas allra mest av samhällsutveck-lingen.Fru talman! sade i sitt anförande ap-ropå BRÅ:s statistik att brotten återigen ökar, förandra året i följd. Hon sade att det är färre som åtalasför brott . Vi kan i tidningarna läsa omden ökade brottsligheten och det ökade våldet ute isamhället.Detta är något som också har påta-lat . Besparingar och försäm-ringar i samhället, försämringar i välfärdssystemen,försämringar i skolan, den ökade utslagningen ochden ökade segregationen - detta kommer att innebäraen ökad kriminalitet. Det ökade drogmissbruket hosungdomar är också en starkt bidragande faktortill den ökade kriminaliteten.Detta måste vi som samhälle bemöta, men det kangöras på två olika sätt. Ett sätt är givetvis att sommoderaterna yrka på ökade anslag till polisen - flerpoliser och ökade resurser till rättsväsendet. Samtidigtär beredda att göra stora besparingarinom kommuner och andra områden för att ändå hållastatens finanser i balans.Men ett sådant sätt att bemöta dagens utvecklingkommer inte att förändra brottsligheten i grunden, ochdet kommer inte att hejda ökningen. Tvärtom tror jagatt vi kommer att få en ytterligare ökning av kriminali-teten om vi inte ser till orsakerna till krimi-naliteten. Man måste förändra orsakerna till att brot-ten ökar.Fru talman! har i sin övriga budgetföreslagit mer pengar till kommuner och till riktadeinsatser på de områden där vi ser att utslagningenökar mest. Vi vet ju också att ett solidariskt samhälle,ett samhälle där människor inte blir utslagna ochhamnar utanför, är ett brottsbekämpande samhälle.Samtidigt ser vi vad som tidigare i talarstolenkallades ett moraliskt förfall. Förtroendevalda ochmänniskor med positioner i samhället skor sig påskattebetalarnas bekostnad. kan vi läsa omolika skandaler där människor skor sig, får fallskär-mar och klarar sig. I samhället breder enattityd ut sig: Kan de, så kan vi. Varför skall vi följaalla lagar och regler när de där uppe inte gör det?Detta är en mycket allvarlig utveckling som vi allamåste ta ett stort ansvar för inom våra partier ochinom de olika organisationerna för att se till att sådanthär inte förekommer. Det medför ett moraliskt förfalli hela samhället.Det är också viktigt att vi som politiker och män-niskor föregår med ett gott exempel för våra ungdo-mar. Det är viktigt med normer och regler och attungdomar får lära sig att ta ansvar för sina handlingar.Men också vi måste ta ansvar för våra handlingar ochbeslut.Fru talman! Jag måste tyvärr säga att under de tvåår jag har suttit här i har jag alldeles förofta hört från talarstolen antingen att det är de bor-gerliga partierna som förstört ekonomin och som ärskuld till alla beslut som man måste fatta elleratt det är socialdemokraternas fel att det blivit si ellerså. Det är viktigt att också vi som politiker tar ansvarför de beslut vi fattar och att vi signalerar att ansvaretligger hos oss själva. Vi måste ta ansvar för våra be-slut precis som att vi kräver att ungdomar och andraute i samhället skall ta ansvar för sina överträdelser.Den enskilda individens ansvar är viktigt.Men jag tror inte att det är inom rättsväsendet manskall ta detta ansvar, ha dessa normer och regler föratt minska ungdomsbrottsligheten. Vi måste våga tittapå nya metoder att möta den växande kriminalitetenhos ungdomar. Vi måste hitta nya metoder för att låtaungdomar ta ansvar och låta föräldrarna delta i detta.Men allt detta kan göras utanför rättsväsendet. Vimåste gemensamt, över partilinjerna, våga diskuterautan förbehåll, utan gamla mallar och ramar, och hittanya lösningar.Fru talman! När jag här kommer att yrka bifall tillvår reservation nr 1 yrkar jag bifall till ett minskatanslag för rättsväsendet.