prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — leder dettill att skolans legitimitet ifrågasätts och försvagas.Föräldrar som vill ha inflytande i skolan och kan hadet skall också få det.Att föräldrar ställer krav på att bli ianspråktagnavisar på att man tycker att skola och utbildning ärviktigt. Det måste skolan klara av att svara mot.Med dessa två utgångspunkter för regeringensförslag vill jag också säga att vi menar att valfrihetoch inflytande inte står i motsättning till varandra. Dethar redan debatterats här. Jag skall inte upprepa vadTomas har sagt. Men jag måste säga att detverkligen är märkligt att , och tydligenockså , så pass starkt ser en motsättningmellan valfrihet och inflytande över den skola därman faktiskt går.Jag tror att båda frågorna kan, och bör, förenas.Jag tror också att valfriheten ökar möjligheterna tillinflytande i den skola som man går i. Vidare tror jagatt inflytandet ökar möjligheterna att välja. De härsakerna förstärker varandra. Jag tror att det för skolanär oerhört farligt att tvingas välja den ena av dessa tvåvägar. Skolan skulle nog förlora på det, även omModeraterna kanske tror att det går att vinna någrapartipolitiska poäng på en sådan motsättning.Av debatten här att döma är det slående vilkenskillnad det är mellan de partier som insett att vi harett decentraliserat och målstyrt skolsystem, där vitilltror lokalt valda politiker en förmåga och en kom-petens att driva skolan. På de partierna - Vänsterpar-tiet, och - låter det, när manlyssnar på dem i den här debatten, som om riksdagoch regering driver skolor och fattar de beslut som nuskall delegeras till lokala styrelser.Redan i dag är kommunen ansvarig för driften avskolorna. Det är kommunen som är ansvarig för debeslut som vi nu debatterar. Vad vi vill göra är att vivill ge kommunen möjlighet, om så önskas, att dele-gera dessa beslut inte bara till rektor - dit kan man juredan i dag delegera - utan också till en lokal styrelse,om man finner det mera lämpligt. Detta betyder inteatt frågor om man skall ha stormöten, om hur oftaman skall ha stormöten eller om hur ledamöter skallutses och hur länge de skall sitta med i styrelsen inteskall regleras. Men de skall inte regleras av oss i re-gering och riksdag, därför att det inte är vi som fattarde beslut som skall delegeras till den lokala styrelsen.De valda politikerna i kommunen har ansvaret attbesluta om de frågor som det nu handlar om. Därförär det dessa valda politiker som också skall fatta be-slut t.ex. om hur representanter skall utses, om befo-genheter, om hur länge de här personerna skall sittamed och om hur de skall avsättas. Detta är viktigt inteminst därför att det måste finnas ett politiskt ansvaratt utkräva.Britt-Marie frågade: Vad ärmedborgarintresset i det här förslaget? Medborga-rintresset är just det politiska ansvaret. Det finns enpolitiskt vald instans i kommunen som beslutar ifallman vill ingå i försöksverksamheten, som beslutar omvillkoren och som beslutar om ramarna. Den politiskainstansen går det att avsätta i allmänna val. På sammasätt som man, om man är missnöjd med beslut somden lokala nämnden själv fattar, kan avsätta de politi-ker som där har majoritet, kan man med det här för-slaget, om man är missnöjd med att den lokala nämn-den delegerat vissa beslut, avsätta de personerna iallmänna val. Det är en viktig princip. Det finns ettpolitiskt ansvar att utkräva, och detta behöver inte ståi motsättning till att brukarinflytandet nu kan ökadirekt i skolan.Jag vill också kommentera några andra centraladelar i vårt förslag. En sådan del gäller styrelsenssammansättning. Min och regeringens tanke, IngerDavidson, är att det skall vara möjligt att ha medrepresentanter från det lokala näringslivet, från detlokala kulturlivet och från samt andra inärsamhället som man lokalt tycker att det är lämpligtatt ha med som representanter i styrelsen.Vi har inte valt att reglera vilka som får vara med.I stället har vi valt att reglera vilka som måste varamed. Därutöver är det de valda politikerna i kommu-nen som bestämmer om det.Jag tror att det på många ställen kommer att varabåde lämpligt och bra att ta in andra människor somrepresenterar närsamhället för att skapa den dialogsom skolan behöver med det kringliggande lokalsam-hället.Vi har egentligen bara pekat ut en grupp, nämligenföräldrarna. Vi har också sagt att föräldrarna skallvara i majoritet. Här har vi reglerat. I någon mån stårdet kanske i strid med vad jag just har sagt om detlokala ansvaret. Vi har valt att göra så just därför attvi vill peka ut föräldrarna som en kompetent kraft iskolan. Jag minns debatter från tidigare - för 10-20 årsedan - där vi diskuterade föräldrars inflytande. Detlät då som om föräldrar egentligen inte var kompeten-ta nog att ha inflytande i skolan. De borde helst varapedagogiskt utbildade. Åtminstone borde de först gåen kurs.Det är viktigt att säga att föräldrar duger som deföräldrar de är. Föräldrar har en stor kompetens påmånga områden som behövs i skolan . Föräldrarhar kunskaper om sådant som inte är skola. Den kun-skapen behövs också i skolan. Genom att peka ut enföräldramajoritet tillerkänner vi föräldrarna en viktigroll.Jag både hoppas och tror att lokala styrelser medföräldramajoritet leder till att föräldrars roll överhuvud taget i skolan stärks. Det kommer inte att varaså att en majoritet av föräldrarna själva kommer attagera i de lokala styrelserna, men jag hoppas att de ioch med den öppning som vi här gör känner sigstärkta i umgänget med skolan och att de därmed kanfå en starkare roll i samspelet med skolan.Frågan om arvodering och ersättning för förloradarbetsförtjänst för dem som skall sitta med i den loka-la styrelsen reglerar vi på samma sätt som gäller förandra självförvaltande organ i kommunen. Det finnsingen anledning, menar jag, att behandla lokala styrel-ser i en skola annorlunda jämfört med andra självför-valtande organ som kan finnas i en kommun och somhar liknande uppgifter.Vidare handlar det om det professionella ansvaret.Självklart har de professionella i skolan det professio-nella ansvaret. Men det professionella ansvaret ochden professionella uppgiften i skolan är inte klartavgränsbara. T.ex. skall den som arbetar i skolan isamarbete med hemmen främja barnens utveckling.Det går inte att dra en klar gräns mellan det professio-nella ansvaret och föräldrarnas ansvar. Här behövs deten dialog.Avslutningsvis vill jag säga att jag både hoppasoch tror att den här försöksverksamheten leder till attmånga skolor deltar. Jag vet att det redan finns ettstort intresse i många kommuner och i många skolorlokalt. Jag hoppas att det leder till ett större engage-mang och till att föräldrarnas roll i andra delar i sko-lan stärks i och med detta. Jag tror att det är nödvän-digt för skolans legitimitet både och att visläpper in den vilja till engagemang och den vilja attbli ianspråktagen som vi vet finns. Dessutom är detmin förhoppning att skolan därmed åter kan bli ensamlande kraft i lokalsamhället och något som mantillsammans är stolt över - en skola mitt i byn.Anf. 215 () replikFru talman! När talar låter detsom om föräldrainflytande eller föräldrastyrda skolori princip varit en omöjlighet fram till dess att dettabeslut kommer till. Så är det inte. Det har ju i mångakommuner funnits en rätt tydlig vilja och också ettföräldrainflytande i skolan, som ju redan har införts ibl.a. styrelser i och med en s.k. villkorad delegation.Det är egentligen inget större fel på den lagstiftning-en. Man kan styra så länge man är ense. När man avnågon anledning inte är överens griper politikerna inoch tar sitt ansvar.Vi i är i grunden också för denna för-söksverksamhet, men jag tycker att det är litet naivtatt inte vara åtminstone litet oroad inför vissa tänkba-ra konsekvenser. När det går bra är det ju inga pro-blem. Vi känner dock oro och vill att det skall varamycket tydligt när det gäller ansvarsfördelning, hurföräldrarna väljs osv. Det gäller att undvika att det gårsnett. Det är ju då som problem uppstår, och då äransvarsförhållandena otydliga. Jag tycker att ävenYlva på något sätt borde uppmärksammaatt här finns det svagheter i betänkandet.Jag skall ställa två konkreta frågor till skolminis-tern. Kan garantera att rektorernaspedagogiska ansvar inte kommer att beskäras? KanYlva garantera att de barn som har särskil-da behov också får det resurstillskott de har rätt till?Anf. 216 Statsrådet ()Fru talman! Jag skall först kort besvara de två frå-gorna.Barn med särskilda behov har rätt till särskilt stödenligt skollagen. Det finns inga planer och ingenting iförslaget som inskränker eller förändrar skyldigheter-na och rättigheterna enligt skollag, läroplan och för-ordningar.När det gäller det professionella ansvaret sade jagi mitt anförande att det professionella ansvaret skallåligga de professionella i skolan. Men vi måste ocksåinse att det inte finns en alldeles knivskarp gräns förvad som faktiskt är det professionella ansvaret i sko-lan . Jag tror inte heller att det vore önskvärt attsäkert finna en sådan. Skolan måste fungera på ettsådant sätt att det professionella ansvaret arbetar idialog med hemmens ansvar för barnen. Det går inteatt dra en knivskarp gräns där emellan.Jag vill vidare säga till att försökenmed villkorad delegation på många sätt varit positivaoch en föregångare för det förslag som vi nu har lagtfram, men det är på intet sätt tillräckligt bra. Jag troratt engagemang och ansvar hänger nära ihop. Närmänniskor får ansvar skapas också möjlighet till stör-re engagemang. Det är naturligtvis skillnad på att fåansvaret att själv fatta beslut och att få möjligheten attbli överens och då få fatta beslut.Jag vill kommentera ytterligare två saker som OlaStröm tog upp. Hur väljs föräldrarepresentanterna?Det vore oerhört olyckligt om vi centralt skulle regle-ra exakt hur föräldrar skall utses. Det finns på skolor en uppsjö av olika modeller. De flestaär bra, alla är inte lika bra, men många av de modellersom redan används är bra. Där utgår man från delokala förutsättningarna. Jag tror att vi skulle lägga enhämsko på utvecklingen om vi skulle tvinga alla sko-lor att använda samma modell för hur man väljerföräldrarepresentanterna.Sist vill jag säga att det kan vara berättigat med enviss oro för tänkbara konsekvenser av försöksverk-samhet. Men den stora oro jag känner gäller konsek-venserna om vi inte klarar av att ge föräldrarna ettstörre ansvar och inflytande i skolan. De konsekven-serna oroar mig allra mest.Anf. 217 () replikFru talman! Statsrådet uttryckte sig som så attföräldrar vill ha inflytande och föräldrar skall få infly-tande. Ni tilltror de kommunala företrädarna en viljaatt ge inflytande. Då kan jag konstatera att erfarenhe-terna på många håll i landet inte står i överensstäm-melse med statsrådets tilltro till de kommunala före-trädarna. Det gör att vi har skärpt skrivningarna pånågra väsentliga punkter för att bygga upp möjlighe-ten för de nya styrelserna.Jag skulle vilja höra statsrådet kommentera erfa-renheterna, framför allt från några kommunala före-trädare inom det socialdemokratiska partiet, när detgäller synen på föräldrainflytande så som det har tagitsig uttryck bl.a. i den friskolediskussion som har varit.Anf. 218 Statsrådet ()Fru talman! Jag är glad att tarupp den här frågan. sade i sitt anfö-rande tidigare att han ville skydda de lokala styrelser-na mot kommunalt godtycke. Det är ett uttryck somjag tycker mig ha hört ganska frånTomas personligen och från det parti somhan representerar. Man undrar onekligen hur Modera-terna egentligen ser på kompetensen hos våra svenskakommuner och hur man ser på kompetensen hos devalda politikerna. Anser att kommuner-nas ansvar för de kommunala skolorna kan betecknassom godtycke? Om man inte anser det, varför kanman då inte också ta ansvaret för att delegera en delav ansvaret till en lokal styrelse?Anf. 219 () replikFru talman! Jag konstaterar att statsrådet noggrantundvek att svara på min fråga. Jag skall svara på hen-nes i stället för att visa hur man gör.Det finns en skillnad i synen på politikernas upp-gifter inom olika partier, mellan politiska företrädareoch i en del fall t.o.m. oavsett parti. Vi vill begränsaden typen av politiska företrädare som utövar sinmakt på andras bekostnad. De andra, i det här falletföräldrarna i skolan, vill vi ge bättre förutsättningar.Vi vill dessutom ge bättre förutsättningar än vad re-geringen uppenbarligen vill ge.Anf. 220 Statsrådet ()Fru talman! Det är riktigt att det finns en skillnadmellan oss och när det gäller synen påpolitikernas befogenheter. Men det tycks också rådaen skillnad mellan oss när det gäller om det är politi-ker på nationell eller politiker på lokal nivå som ärmest lämpade att fatta beslut som rör t.ex. de nu ak-tuella lokala styrelserna.Anf. 221 () re-plikFru talman! Jag begärde replik när om att medborgarperspektivet skulle garanterasgenom politiska beslut. Jag tycker att det ligger principiellt viktig sak i det som föreslås i propo-sitionen, nämligen att flytta ansvar och beslut frånpolitiskt tillsatta styrelser för utbildningen i kommu-nen till en lokal styrelse med föräldramajoritet. Det äratt inrätta en ny plattform för medborgarnas inflytan-de. Det tycker jag är viktigt. Inom parentes sagt gällerinte min kritik att regeringen springer för fort, möjli-gen för långsamt, men det är bra att springa i den härfrågan.Jag har här en undran, statsrådet. Det måste väländå vara viktigt att beslutanderätten, även om viformellt aldrig kan ta bort den, skall ligga hos kom-munerna när det gäller att utnyttja försöksverksamhe-ten. Nog måste det väl vara så att vi fattar beslut här och att regeringen har lagt propositionen som ettslags uppmaning till kommunerna att ta vara på denhär möjligheten att verkligen släppa fram det nyainflytande för medborgarna som kanaliseras den härvägen.På samma sätt som jag gratulerade det bara att gratulera till att i denhär debatten möta motståndare som kräver inte ökatinflytande för föräldrarna i styrelserna utan, om jagförstått det rätt, fler regeringsförordningar. Det kaninte precis vara den rätta vägen att få inflytande. Ärdet någon kritik jag har mot regeringen är det: Springfortare i den här frågan, för det är viktigt.När det gäller valfrihet får vi återkomma i en an-nan debatt. Vi tycker att ni springer åt fel håll. Menden diskussionen får vi ta vid något annat tillfälle.Anf. 222 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar uppfattningen att det ärprincipiellt riktigt att flytta beslut från den politiskanämnden ut till brukarna direkt på skolan. Jag tyckeratt det är en riktig utveckling. Jag vet att jag delar denbedömningen inte bara med , och utan också med mångakommunpolitiker som länge har velat göra detta meninte har haft den möjligheten, eftersom den lagstift-ning som ni här i är ansvariga för har för-hindrat den möjligheten. Vi skall inte ta åt oss helaäran, för viljan har funnits lokalt länge för att göra dethär.Det är också viktigt att påpeka att det ansvar somligger på kommunen inte minskar, men kommunensmöjligheter att se till att det utövas på ett bra sättutökas.Anf. 223 () re-plikFru talman! Det som nu sadetycker jag är viktigt. Jag tycker att det är viktigt attunderstryka att det är en bred majoritet i riksdagensom vill detta. Jag tror, med min egen erfarenhet frånkommunen, att det här kommer att möta mycket mot-stånd. Det gäller inte bara i de politiskt tillsatta styrel-serna eller nämnderna i kommunerna utan också inomtjänstemannahierarkin och ute i en del mer konserva-tiva personalgrupper. Men jag tror att det finns desom verkligen ser möjligheterna i det här, lärare somser chansen att samarbeta med föräldrar, rektorer somser möjligheten att förnya skolan och få medverkanfrån föräldrarnas sida, politiker som ser möjlighetenatt på det här sättet få en ny dialog med medborgarnaoch tjänstemän som ser fördelen i att föräldrar enga-geras och har en kontaktväg i stället för att de barakänner sig maktlösa och i bästa fall får ställa frågor.Alla dessa har anledning att ta vara på att det nufinns en majoritet som vill detta, som släpper fram enförsöksverksamhet och som säger att man skall force-ra det motstånd som finns. Det här är också en upp-maning till att göra det. Men min reservation visarinte att det skulle finnas en tvekan från den bredariksdagsmajoriteten. Avsikten är tvärtom att användadetta som murbräcka för att öka föräldrarnas inflytan-de.Anf. 224 () replikFru talman! Jag vill bara tacka för att också skol-ministern så tydligt har uttryckt att hon ställer sigbakom det som finns i motion. Jagbeklagar bara att det inte är tydligare uttryckt. Jag troratt det skulle få betydelse att det budskapet skickas utfrån regering och riksdag, att vi också vill öka möjlig-heterna för andra grupper att komma in i styrelserna.På så sätt överbryggs lättare de motsättningar somofta finns mellan de myndigheter och de organisatio-ner vid sidan av skolan som har ansvar för sammabarn. Jag vill se hela denna förändring ur barnensperspektiv. Det är barnen och ungdomarna som dethela handlar om. Det är för dem vi vill förbättra när vinu ger deras föräldrar större inflytande. Men vi bordeockså markera att vi vill ge andra grupper som barnenbehöver hjälp och stöd av ett större inflytande i sko-lan.Anf. 225 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror säkert att det är många somkan hjälpas åt att sända signaler från den nationellanivån om vilka möjligheter som skapas och öppnasmed den försöksverksamhet som föreslås. Jag troratt både och jag kan hjälpas åt för attvisa på de möjligheter som öppnas. Man kan i debat-ten upptäcka att det krävs en diskussionkring ansvaret. Ansvaret och möjligheterna hängerihop. Den som har ansvaret skall också ha möjlighe-terna och inte vänta på att någon annan skall lösafrågorna. öppnar vi flera möjligheter och vi fårhjälpas åt att påvisa vad man kan skapa med dessamöjligheter. Jag hoppas också att försöksverksamhe-ten och utvärderingen av den skall visa att det finnsmånga goda exempel som kan inspirera varandra fortsatt utveckling av skolan - en skola mitt i byn -där föräldrarna är engagerade och där närsamhället,lokalsamhället, på olika sätt har en nära samverkanmed den lokala skolan.Anf. 226 () replikFru talman! Jag blev litet förvånad över skolminis-terns kommentar kring ställningsta-gande i den här frågan. Jag trodde att jag mycket klartmarkerade vår positiva grundinställning till de lokalastyrelserna och också till ett utökat föräldrainflytande.Vad jag ville göra var att lyfta fram några fråge-ställningar som kan ha stor betydelse för försöksverk-samhetens genomförande. En frågeställning är deneventuella intressekonflikt som skulle kunna uppståmellan intresset som medborgare och intresset sombrukare. Det är inte oväsentligt att jag som personlägger min röst på ett politiskt parti därför att jag delaren vision om det samhälle som vi tillsammans villbygga. Där är naturligtvis utbildningspolitiken enviktig del. Det är också viktigt att denna politiskaförsamling delegerar ansvar och beslut till en försam-ling av brukare. Då är frågan om det kan uppstå någonintressekonflikt. I så fall bör man ha en viss hand-lingsberedskap för detta, tycker jag. Man bör ta uppsådana frågor och diskutera dem i planeringsskedet.Det var det ena.Det andra var att mångfald kan vara väldigt intres-sant och givande, men att det är definitivt ganskasvårt att utvärdera. Det säger i alla fall min erfarenhet.Det tredje var elevernas rätt och deras inflytande,vilket jag tycker är oerhört centralt. har mycket avintresset fokuserats på föräldrarnas inflytande, men vifår inte glömma bort att det centrala trots allt är ele-verna.Det fjärde och sista var den risk som också skol-ministern tar upp i propositionen. Vissa föräldragrup-per - invandrare och ensamstående mammor - kanutestängas från inflytande, inte medvetet, men det kanändå bli så. Frågan är då: Om man vet om detta, skallman göra någonting åt det? Skall man försöka attunderlätta för dessa föräldrar att bli delaktiga i beslu-ten?Anf. 227 Statsrådet ()Fru talman! Om jag har förvånat kan jag säga att förvåningen är öm-sesidig. Jag är förvånad över den ton som finns iVänsterpartiets motion och i reserva-tioner. Det förvånar mig att har intagiten så - som jag ser det - överdrivet kritisk och regle-ringsmässig inställning. Men jag blir glad när nu säger att hon ändå väl-komnar förslaget och att hon i grunden är positivtinställd. Jag tar till mig det.Jag skall svara på frågorna. När det gäller etteventuellt motsatsförhållande mellan medborga-rintresset och brukarintresset kan jag inte se att det ärnågon principiell skillnad mellan att en kommun de-legerar ett beslut till en högre tjänsteman eller att enkommun delegerar ett beslut till ett brukarsammansattoch självförvaltande organ. Jag kan inte se att mot-sättningarna eller intressekonflikten därmed skulle blistörre. Det står klart var ansvaret ligger.Jag delar uppfattningen att elevernas rätt till infly-tande är helt central i skolan. Det är också en avgrundbultarna i skollag och läroplan och det tillhöralltså de delar som en lokal styrelse på inga villkorkan sätta sig över.När det gäller den oro som känner för att man inte skulle få föräldrarsom är tillräckligt väl representativa har jag stött påden oron på många håll. Jag kan förstå att den upp-står. Men man gör ett stort misstag om man tror attSveriges riksdag eller regeringen kan reglera hur detskall gå till för att det inte skall bli en sned represen-tativitet. Jag hyser tilltro till de kommunala politiker-na som kommer att fatta beslut om att man skall ingå iförsöksverksamheten. De är nog själva medvetna omoch ser den risken och fattar beslut om hur det helaskall gå till och hur olika representanter skall utses.De tar säkert hänsyn till detta, till de förutsättningarsom finns i lokalsamhället och till de erfarenheter somman har skaffat sig på skolan och inom för-äldragruppen. Jag tror att de kommunala politikernaär bättre skickade än vi att fatta dessa beslut.Anf. 228 () replikFru talman! Jag är ledsen om jag i motionen ut-tryckte mig så otydligt att det inte framgick att vi haren positiv inställning till själva förslaget.Det som vi konkret har föreslagit är sådant sombl.a. skulle värna om elevernas möjligheter till me-dinflytande. Jag uppfattar det som att den tonen finnsäven i utskottets betänkande och att man ser detta somoerhört viktigt.När det gäller att skjuta över ansvaret på tjänste-män och att det kan ha sina problem vet vi att det ärprecis detta som har skett. Det är det som t.ex. varnar för. Väldigt mycket av priori-teringar i skolan får skötas av tjänstemän i dessa be-sparingstider. Politikerna tar inte det ansvar som debör göra.Det är sådant som jag tycker att man ändå börvarna för och ta med vid planeringen av den här verk-samheten. Vi vill inte ha en detaljreglering på någotsätt. Vad vi vill ha är en möjlighet till att stimuleraäven andra områden. vet lika väl somjag hur det kan vara : ganska hopplöst och gans-ka jobbiga situationer i skolan. Jag hoppas och tror påatt skolans personal, lärare och skolledare tillsammanskan utgöra en stimulans så att det kommer i gång enförsöksverksamhet över ett mycket brett fält.Anf. 229 Statsrådet ()Fru talman! Vi politiker blir ganska ofta anklagadeför att vi inte tar vårt ansvar. Det är många gångersäkert också berättigat. Det gäller på såväl centralsom lokal nivå. Men det problemet går inte att lösamed någon ny eller annorlunda reglering. Det måstelösas politiskt i och med att det politiska ansvaretutkrävs. Det sker i allmänna val och i dialog och de-batt med medborgarna.När det sedan gäller hur man på olika sätt skallstimulera och få en så bra försöksverksamhet sommöjligt måste man använda sig av många olika mo-deller.Jag tror att man vet bäst lokalt hur man skall göraför att nå det. I det förslag vi lägger fram finns detinget som hindrar att man gör det. Vi lägger inte framett förslag som talar om hur kommunerna skall göra.Vi lägger fram ett förslag som öppnar en möjlighet tillatt själva välja och utforma hur man skall göra.