prot · GK0926 · 1996-11-07 00:00:00 — Dåkunde vi ha en dialog med statsråd eller departement.Det skulle kunna bidra till att minska en del av vårtarbete. Men poängen med det här är ju att det, i denmån det är intressant, skall nå ut till offentligheten.Jag hoppas att statsrådet efter hand i alla fall lär sigatt det kan vara en viss poäng.Sedan till det här att alla vet om sambandet. Jagskall inte påstå att jag tror att statsrådet inte har stått ien livsmedelskö . Det har han säkertgjort, precis som jag. Då, ursäkta uttrycket herr tal-man, svär ju många människor ve och förbannelseöver de höga priserna. Det kan inte heller vara okäntatt man regelmässigt hör folk säga att detta skullebero på att han eller hon som äger butiken tjänar merpengar. Så jag är inte lika övertygad som statsrådetom att alla vet om det här sambandet. I det fallet trorjag att min uppfattning är mer förankrad i verklighe-ten än den som statsrådet har torgfört.Det vore intressant att få veta något om utredning-en. Alla vill vi ju ha lägre priser på våra livsmedel.Kan inte statsrådet inför tala om och tillprotokollet läsa in exempel på åtgärder som kan tän-kas bli vidtagna för att sänka priserna på livsmedel?Det kan inte vara så svårt att göra det. Statsrådet be-höver inte referera till att detta är ute på remiss. Geoss åtminstone ett finger här, så att vi alla - jag, stats-rådet och andra - kan se att våra livsmedelskonton ivarje fall något minskar framöver!Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag avser inte att gå in på en redo-visning av vad utredningen innehåller sett till alla dessförslag. Samtliga förslag går ut på en enda sak: att ökakonkurrensen inom livsmedelshandeln och i produk-tionsledet. Alla förslagen i utredningen handlar justom hur detta skall gå till. Jag tänker inte här redovisavad utredarna kommer fram till. Däremot är jag fulltberedd att återkomma när bol-len ligger hos oss och vi skall ta ställning och tala omvad vi kommer att föreslå . Det är vår roll idet här sammanhanget.Jag tycker inte att det just nu finns någon anled-ning att i denna interpellationsdebatt gå in på detaljeri en utredning, och jag tänker inte heller göra det.Anf. 12 ():Herr talman! Att utredningen skulle komma meden mängd förslag i syfte att öka konkurrensen ochsänka priserna begriper t.o.m. jag. Statsrådet behöveralltså inte ta sig att berätta om det. Däremot villjag ha ett litet exempel. Men det finns inget - läget ärsom det är - misstänker jag. Det är svårt, framför alltfrån politikersynpunkt, att stå här och lova något ellersäga något, just med tanke på att verkligheten är somden är.I 19 år jobbade jag på Varv i Malmö.Under var statsrådet ordförande för denfackförening som jag var medlem i. Sedan man hadebeslutat om nedläggning, det var 1987, blev4 000 anställda avskedade. Beträffande bristen påmedvetenhet om priser och om sambandet mellanlöner och priser kan jag säga följande. Ganska mångaav de här personerna försökte bilda företag. De för-sökte alltså bli företagare och hitta en nisch. Jag hardock fått oräkneliga brev och telefonsamtal där dessapersoner berättat för mig att det är en milsvid skillnadmellan den värld som de som anställda levde i, därlönen kom en gång , och den världsom de som företagare möter.Jag tror inte att statsrådet har rätt när han säger attsvenska folket i allmänhet är medvetet om sambandetmellan löner och priser. Därför är det tråkigt att stats-rådet inte, i alla fall inte , vill medverka till att folkblir bättre informerade om detta.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Jag skulle vilja beskriva situationenjust . Jag tror nämligen att det är viktigt att konsta-tera att den socialdemokratiska regeringen har fört enpolitik som innebär att vi har lägsta infla-tionstakt. Vi har också en väldigt liten kostnadsökningöver huvud taget när det gäller våra livsmedel. Jag ärväldigt stolt över att vi har lyckats med detta. Vidareär situationen vad gäller våra räntor sådan att vi börjarbli konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Här harvi alltså två väldigt tydliga fördelar för konsumentenoch för den som har lån. I den meningen är alltsåbilden nu väsentligt förändrad. Om man haft möjlig-het att sätta om sina lån och dessa inte varit bundna påför långa tider har man kunnat förstärka hushållskas-san; detta alltså genom att den socialdemokratiskaregeringen har fört en klok politik.Vi är ense, , om att vår relativaprisbild kontra visar på för höga priser. Deutredningar och annat som jag beskrivit och som är pågång i det här arbetet inom ,och mitt eget departementhandlar om att vi med olika medel skall försöka få enannan prisbild, så att vi förbättrar vårt relativa lägeoch inte ligger så högt över som vi gör när detgäller prisbildningen inom nämnda sektor. Detta ärväldigt viktigt.Samtidigt måste vi konstatera att vi har en väldigtlåg utvecklingstakt här. Vi har t.o.m. fått enkostnadssänkning med vad gäller den livsme-delskorg som regelbundet undersö-ker priset för i ett antal butiker. Det går alltså i rättriktning. Det är vår absoluta övertygelse, och ävenambition, att vi kommer att lyckas med att förändravår relativa prisbild kontra de andra länderna i Europatill det bättre för konsumenten.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:39 om for-donsskatt i glesbygdAnf. 14 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag tänker vidta för att fordonsskatten inte skalldrabba personer som bor i glesbygd hårdare än andra.I vissa glesbygdskommuner tas fordonsskatt förpersonbilar endast ut till den del skatten överstiger384 kr. Nedsättningen av fordonsskatt för gles-bygdsbilister infördes efter en höjning av skat-ten på bensin med per liter. Syftet var att kom-pensera personbilstrafiken i glesbygden för bensins-kattehöjningen. Detta ansågs befogat mot bakgrund avatt den genomsnittliga årliga körsträckan var längre iglesbygd än för samtliga personbilar i landet. Sedanbestämmelsen om nedsättning av fordonsskatt inför-des har kompensationsnivån höjts vid två tillfällen.Vid båda tillfällena höjdes kompensationsnivån tillföljd av kraftiga bensinskattehöjningar.Fordonsskatten är en skatt på själva innehavet avfordonet och är därför neutral i förhållande till antaletkörda mil. Det innebär att fordonsskatten inte drabbarglesbygdsbilister hårdare än bilister i övriga delar avlandet. Även efter den senaste höjningen av fordons-skatten får glesbygdsbilisterna en nedsättning av for-donsskatten med . Jag är därför inte beredd attvidta några åtgärder för glesbygdsbilisterna på grundav höjningen.Anf. 15 ():Herr talman! Tack för svaret, herr statsråd! Detvar åtminstone klargörande på en punkt. Eftersomnedsättningen är fast, dvs. , drabbas gles-bygdsbilisterna inte av höjning rätt över, somjag hade räknat med. Det kan i stället i vissa fall blifråga om så mycket som . Hur tror statsrådet attden fordonsägare som läser om att fattatbeslut om att höja fordonsskatten reagerarnär han eller hon får ett inbetalningskort som innebären höjning ?Thomas redogör i svaret för bevekelse-grunderna för den nedsättning av fordonsskatten somvissa glesbygdsbilister har. Han hänvisar till bensins-kattehöjningar som slår speciellt hårt mot dem sombor i glesbygd. har Socialdemokraterna, med stödav , höjt fordonsskatten, vilket enligt skatte-ministern är neutralt i förhållande till antalet kördamil - detta i motsats till bensinskattehöjningar.Men käre , Socialdemokraterna ochCentern har ju höjt även bränsleskatterna.Dessutom aviseras nya höjningar . Det in-nebär alltså att glesbygdsbilisternas kompensation föratt de exempelvis inte har tillgång till kollektivatransportmedel utan är helt beroende av sin bil avse-värt urholkats. Jag kan inte, herr talman, finna annatän att glesbygdsbilisterna, som hårdare än andradrabbas av bränsleskattehöjningar - vilket ThomasÖstros tillstår - och som således har drabbats av, ochkommer att drabbas av, ökade bilomkostnader pågrund av den socialdemokratiska och centerpartistiskapolitiken , även relativt sett, har fått en större höj-ning av fordonsskatten än andra.De kan alltså enligt svar inte hel-ler, som tidigare, se fram mot någon som helst kom-pensation för detta. Är det rätt uppfattat, herr stats-råd?Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill ta fasta på att statsrådetÖstros gick in på frågan om bensinskattehöjningarnaoch tar min utgångspunkt i den allmänna trafikpoliti-ken.EU har kommit med en grönbok angåendeen rättvis och effektiv prissättning inom transportsek-torn. Det handlar mycket om skatter.Ibland talar vi om vägtullar i storstadstrafiken. Dåförutsätter man i allmänhet i debatten att de regionalaintressenterna i storstäderna skulle få disponera depengar som kommer in och använda dem till att bygganya vägar i storstäderna. Jag menar dock att det ärstaten som måste ta sitt ansvar för att förverkliga detrafikpolitiska principer som fastställde1988. Eftersom biltrafiken orsakar betydligt mer mil-jöskador och trängsel i storstaden än på landsbygden,måste det vara statens uppgift att se till att särskildaskatter läggs på körning i storstäderna. Det går medandra ord inte bara att höja bensinskatten lika överhela landet, så att det genomsnittligt skulle bli rätt förkollektivet att bilister, för då skulle man överbeskattalandsbygden. Då får vi heller inte ett effektivt res-mönster.Det är angeläget att regeringen möjligt ut-arbetar förslag till rättvisa och effektiva storstadsav-gifter, där hänsyn tas till de möjligheter som modernteknisk utveckling ger. Därefter kan man bättre be-döma långsiktig efterfrågan på biltransporter i stor-stadsområdena. Det är viktigt att man ordnar skatte-lagstiftningen så att man får en rättvis fördelning avskatterna mellan bilkörning i landsbygd och tätort.Därför skulle jag vilja fråga statsrådet omhan är beredd att utarbeta ett förslag till ett förändratskattesystem som blir rättvisare och effektivare ändagens system och där tillräcklig hänsyn tas till tra-fikolyckor, miljöskador och trängsel.Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Först till , som har miss-förstått nedsättningen av fordonskatt i de kommunersom har den. Det är inte en procentuell andel av for-donskatten utan ett belopp som fastställts av riksda-gen. Man kan inte resonera i procentuella termer, utanhär handlar det om ett krontalsbelopp som är fast-ställt.Ulla hänvisar till den bensinskattehöjningsom och Socialdemokraterna har kommitöverens om och som behandlas av . Därhandlar det om att finansiera en mycket stor satsningpå utbildning. Den utbildningsrevolution som genom-förs i och framöver måstefinansieras. Det är klart att energiskatterna har fåttbära en del av den finansieringen. Ungefär hälften avden 10 miljarderssatsning på utbildning som regering-en gör är finansierad av energiskattehöjningar. Ut-bildningssatsningen kommer att vara mycket betydel-sefull ute i regionerna.Högskolesatsningen är särskilt inriktad på de regi-onala högskolorna. Storstadsområdena och de tradi-tionella universiteten får väldigt litet av platser; plat-serna fördelas framför allt till de regionala högskolor-na och kommer naturligtvis att vara tillväxtmotorerute i regionerna, en framtidssatsning som kommer attvara oerhört betydelsefull.Detta skall ställas i relation till bensinskattehöj-ningarna. Det är en framtidssatsning av mycket storamått som kommer att ha betydelse i arbetslöshetsbe-kämpningen. Även satsningen på grundläggande ut-bildning, vuxenutbildning, folkbildning ärmycket viktig ute i glesbygderna. Det är ett sätt attgrundlägga en ekonomisk expansion ute i landet, somkommer att leda till högkvalificerade jobb så att manhar en chans att få ett arbete och leva på sin lön. Detmåste finansieras, och det är inte orimligt att det görsvia energiskattehöjningar. En del av det är att bensin-priset höjs, ganska marginellt i förhållande till dekraftiga satsningar som görs på utbildningen, som juär en framtidsfråga för landet.Lennart Fremling tar upp trafikpolitiken i stort ochEU:s grönbok om prissättning på transportsektorn.Jag är inte beredd att föra en bred trafikpolitiskdebatt om hur skatter och avgifter skall användas iden långsiktiga trafikpolitiken. Jag skulle vilja beLennart Fremling att återkomma i en särskild debattom det. Vi har en utredning som tittar på be-skattningen av fordonstrafiken. Den utredningenkommer att gå igenom alla de skatter som vi har ,inklusive fordonskatten och många andra typer avskatter.Anf. 18 ():Herr talman! Jag vill tillstå att jag från början hadetrott att det var en procentuell sänkning, men jagförstod av svaret att sänkningen var . Det göratt den procentuella höjningen för de fordonsägaresom drabbas faktiskt blir större i vissa fall. Den kanbli , men den blir aldrig så liten som50 %, vilket står i riksdagsbeslutet.Statsrådet säger att Socialdemokraterna och Cen-tern höjer bensinpriset för att kunna satsa på utbild-ning. Men för att de personer som bor i glesbygdenöver huvud taget skall kunna ta sig till dessa utbild-ningar behöver de ofta en bil. Kommunikationerna ärinte så väl utbyggda i glesbygd och kommer helleraldrig att kunna bli det. De som bor i glesbygd ärberoende av en bil. Att då finansiera utbildningssats-ningen med höjda bensinskatter försvårar för dem.Samtidigt som man ger med den ena handen tar mantillbaka med den andra.Det är inte alla som har råd att köpa sig en fab-riksny bil, bara ett fåtal. Ju mer man höjer kostnader-na för den stora massan fordonsägare, desto äldrebilpark kommer vi att få. Att sänka accisen var väl-lovligt för framför allt svensk bilindustri men i vissmån också när det gäller att förbättra miljön. Menman kan inte höja kostnaderna för övrigabilägare, för det innebär att vi kommer att försämramiljön kanske i högre grad än vi lyckas förbättra den.Anf. 19 ():Herr talman! Jag blir litet bekymrad över det reso-nemang som statsrådet för angående bensins-kattens betydelse för att finansiera utbildningssats-ningarna. Det låter faktiskt som om Finansdeparte-mentet inte alls bryr sig om de trafikpolitiska princi-perna, som ju ändå borde vara vägledande för skatte-besluten. Den trafikpolitik som beslutadeom pekar väldigt tydligt på att det just är skat-teinstrumentet som bör användas för att få fram eneffektiv trafik. Skulle man nu stegvis gå ifrån deprinciperna, då kommer vi inte att få en effektiv tra-fikföring. Då är det väldigt svårt att genomföra dentrafikpolitik som man har beslutat om. Behövs verkli-gen alla de trafikpolitiska utredningar som skall fast-ställa rättvisa belopp för miljöskador, trängsel osv.om man sedan bara säger att vi behöver pengar förutbildning?Jag hoppas att man i fortsättningen skall kunna tatrafikpolitiska principer som utgångspunkt för denskatt som föreslår.Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! Det är klart, , att rege-ringen förstår att finansieringen av utbildningssats-ningen märks hos hushållen. Höjda energiskattermärks naturligtvis. Det är en ganska stor satsning, ochhälften av satsningen på utbildning bärs av energiskat-tehöjningar. Det ökar kostnaderna. Men i det långsik-tiga perspektivet för som nation och för varoch en av medborgarna är det värt att vi gör den sats-ningen. Det är ett strategiskt vägval i kampen motarbetslösheten och också när det gäller fördelnings-politiken. Den långsiktigt bästa fördelningspolitik vikan genomföra i det här landet är rejäla, stora sats-ningar på grundläggande utbildning, så att människorfår en chans att höja sin kunskapsnivå och höja sinkompetens. Detta måste finansieras. Vi befinner oss iett statsfinansiellt läge som gör det oerhört svårt attsäga att vi vill genomföra en stor reform utan att varaberedda att finansiera den.Ulla tillhör ett parti som alltid säger ja tillalla skattesänkningar, och det är naturligtvis alltidenkelt att i interpellationsdebatter koncentrera sig påatt man inte skall höja en viss skatt utan snarare sänkanågra andra skatter. får vi i de interpellations-debatterna chans att diskutera var pengarna skall tastill alla dessa skattesänkningar. Vad händer med väl-färdssamhället? Vad händer ute i glesbygderna medvälfärden? Vad blir resultatet av den samlade modera-ta skattepolitiken?Ulla säger att alla inte har råd att köpa nybil. Så är det naturligtvis. Särskilt efter den oerhörtsvåra ekonomiska kris som har gått igenom ärdet en utopi för många människor att köpa en ny bil.Det förstår regeringen, och det förstår också jag.Det här var ett av de många förslag som fanns iden sysselsättningsproposition som diskute-rade . I ett statsfinansiellt väldigt trångt läge,där det avgörande och övergripande är att vi måstekomma på fast mark i saneringen av statsfinansernaför att få ned räntorna, handlar det om att ändå skapaett utrymme för att stimulera viktiga delar av svenskindustri.Bilindustrin är en sådan viktig del av svensk in-dustri. Vi har haft en bilaccis, en försäljningsskatt,som naturligtvis lägger en hämsko på bilförsäljningenoch därmed produktionen av svenska bilar. Det ärklart att det är centralt för sysselsättningen, för alladem som är sysselsatta i bilindustrin, att bilförsälj-ningen kommer i gång. Men det är centralt också urett miljöpolitiskt perspektiv, för det är ju så att vi iSverige i jämförelse med många andra länder har enmycket gammal bilpark. Att vi har en gammal bilparkbetyder också att vi har större utsläpp än vad vi skullekunna ha med en modernare bilpark. En sänkt bilaccisökar bilförsäljningen, det ser vi på siffrorna . Detkommer in fler nya bilar, som är bättre ur miljösyn-punkt. Det kommer att innebära att hela bilparkenefter hand förnyas, eftersom även de här nya bilarnaen dag blir begagnade bilar, som säljs till mycketlägre pris.Så det finns en koppling till arbetslöshetsbe-kämpningen och till miljöproblematiken. Men visstfinns det här också ett fördelningspolitiskt dilemma,att de flesta människor inte har råd att köpa en ny att de inte kommer i åtnjutande av den sänktabilaccisen. Det handlar emellertid om att skapa ettutrymme i en statsfinansiellt mycket trång situation.Det har vi gjort. Det får effekter på bilförsäljningen.Det får effekter på svensk bilindustri. Det får effektför underleverantörerna. Det betyder något för svenskekonomi, och det betyder något för arbetslöshetsbe-kämpningen. Därför tycker jag att man ändå kan mo-tivera det vi har gjort.Socialdemokraterna är inte ett parti som kan sägaatt vi sänker skatter här och vi sänker skatter där utanatt bry oss om finansieringen. Vi har nämligen upp-levt vad det innebär att man gör på det sättet. Vi hartagit över ett statsfinansiellt moras.Jag håller med om att skatterskall användas av trafikpolitiska skäl och miljöskäl.Det är viktigt. Särskilt bra är det om man kan finansi-era en modern och framåtsyftande utbildningssatsningmed skattehöjningar som också ligger i linje medmiljöpolitiken och trafikpolitiken. Det är rimligt. I dethär fallet tycker jag att det sammanfaller väldigt bra.Anf. 21 ():Herr talman! Jag håller inte med om att det är enutbildningssatsning som Socialdemokraterna ochCentern har gjort. Vad gäller den frågan är vi oense.Jag är heller inte lika övertygad som ThomasÖstros om att en förnyelse av bilparken kommer att hapositiva effekter på miljön. Nybilsförsäljningen kom-mer säkert att öka, men jag tror att väldigtmånga människor som drabbas av höjda bensinskatteroch ökad fordonsskatt ändå helt enkelt inte har råd attköpa sig en ny bil. Ofta bor de människorna i gles-bygd - de kör så mycket mer och drabbas av såmycket högre kostnader. Dessutom har de inget alter-nativ. De kan inte ta bussen, därför att bussen inte gårså ofta som de skulle vilja, eller den kanske inte gåralls.Jag har slutligen en fråga till statsrådet, som inteenbart rör glesbygdsbilisterna utan alla fordonsägaresom har fått en tilläggsfaktura på sin fordonsskattunder löpande period. Om statsrådet har betalat sintidningsprenumeration för i förskott ochtidningen kommer med en tilläggsfakturasom innebär höjning av prenumerationspri-set, skulle statsrådet utan att knorra då betala räkning-en? Skulle inte statsrådet ringa ett ilsket telefonsamtaltill tidningen och meddela att prenumerationen redanär betald och att tilläggsfakturan är att be-trakta som ett avtalsbrott? Skulle statsrådet helt enkeltinte vägra att betala? För visst vore det skamlöst avtidningen att bete sig på det viset? Och är det inte justpå det sättet som Socialdemokraterna med stöd avCentern har betett sig mot fordonsägarna?Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Vi befinner oss inte i en statsfinan-siell situation som gör det möjligt för oss att sänkaskatter för att stimulera en del av industrin, som vi görmed bilaccisen, utan att detta finansieras. Vi har varitmed om en period i svensk ekonomisk-politisk histo-ria under vilken man har använt sig av skattesänk-ningar på det sättet. Det ger förödande konsekvenserför landets ekonomi.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:43 omsponsringAnf. 23 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att verka för en översyn av kommunalskattela-gens bestämmelser om sponsring och berörda myn-digheters hantering av dessa bestämmelser i syfte attunderlätta kultursponsring. gör gällandeatt ekonomiskt stöd i form av sponsring huvudsakli-gen går till idrottsrörelsen.Som framhåller finns det inga sär-skilda bestämmelser om avdragsrätt för sponsring iskattelagstiftningen. Däremot finns det ett uttryckligtavdragsförbud för gåvor. Med hänsyn till reklamvär-det kan sponsorverksamhet emellertid betraktas somavdragsgill driftskostnad i näringsverksamhet enligtgenerella regler. För avdragsrätt krävs att sponsorn fåren motprestation som står i rimlig proportion till in-satsen. Motprestationen kan t.ex. bestå i aktiva re-klamåtgärder från mottagarens sida eller i att mottaga-ren ställer sitt namn e.d. till förfogande i reklamsam-manhang. Värdet av eventuell uppmärksamhet imassmedierna beaktas förmodligen vid bedömningenav om ett bidrag är avdragsgillt. Om sponsringenavser idrott eller kultur har i och för sig ingen somhelst betydelse. Det avgörande för avdragsrätten ärvärdet av motprestationen. Utan motprestation blirbidraget att anse som en gåva och alltså inte av-dragsgillt. Det är inte aktuellt att införa avdragsrätt förgåvor.Sponsorverksamhet har naturligtvis ofta ett stortgoodwill- och reklamvärde. Detta är rimligen ocksåförklaringen till att näringslivet är villigt att bekostaen del av kulturinstitutionernas verksamhet med spon-sorbidrag.Även om det är en bedömningsfråga huruvida denmotprestation som sponsorn får står i rimlig propor-tion till insatsen, kan jag inte hålla med om att detskulle föreligga några särskilda svårigheter att påförhand ta ställning till avdragsrätten. Enligt minmening skulle det inte genom lagstiftning vara möjligtatt precisera avdragsrätten. Jag är därför inte bereddatt medverka till att en avdragsrätt som tar sikte påjust den typen av kostnader införs. Inte heller börkostnader för kultursponsring behandlas annorlundaän kostnader avseende annan sponsorverksamhet. Detskulle strida mot grundläggande principer i skattesys-temet.Avslutningsvis vill jag understryka att det inte ärmöjligt för regeringen att ge anvisningar till derättstillämpande myndigheterna eller domstolarna omhur avdragsrätten för kostnader avseende kultur-sponsring skall hanteras.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tackar för svaret, som i mycket ären citering av min interpellation. I svaret står ocksånågot som är intressant, nämligen: "Även om det är enbedömningsfråga huruvida den motprestation somsponsorn får står i rimlig proportion till insatsen, kanjag inte hålla med om att det skulle föreligga någrasärskilda svårigheter - - -". Jag tycker då att vi skalldiskutera problemet på en gång, så behöver jag inteupprepa vad som står i interpellationen, eftersomstatsrådet redan har citerat den.Jag har inte pratat om några förändringar när detgäller gåvoskatten. Vi kan alltså göra det klart - vipratar inte om gåvoskatten. Vad jag har frågat efter ären översyn av befintliga regler. Utifrån den verklighetsom finns tycker jag att jag har anledning attställa den här frågan.I det sammanhanget kan man diskutera vilken typav partier vi tillhör.