prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingsfrågorna ärockså av stor betydelse för den regionala utveckling-en. Inte minst betydelsefull är forskning och förädlingnär det gäller våra råvaror, och då kanske särskiltskogsråvaran.När det gäller näringspolitiken behandlas den iandra sammanhang. Men det är även här värt att mar-kera de små och medelstora företagens betydelse. Jagvill påstå att är småföretagens vän. Detär angeläget med ett bra företagarklimat med bl.a.låga räntor, sänkta skatter och avgifter, bättre risk-kapitalförsörjning, kompetensutveckling för företagenoch inte minst en översyn för borttagande av krång-ligheter. Jag vill här också betona jord- och skogsbru-kets betydelse för landsbygden, sysselsättningen,livsmedelsförsörjningen och det öppna landskapet.Det här betänkandet handlar ju, som jag sade i in-ledningen, om den lilla regionalpolitiken, och därfinns det väl inga stora förändringar jämfört medtidigare. Men på några punkter blir det förändringar.Bl.a. kommer stöd att utgå för ombyggnad av störreindustrilokaler på större orter i regioner och orter medindustrier på tillbakagång, dvs. inom det nya område2. Jag vill liksom utskottet påpeka att det stöd som härmöjliggörs genom EU:s olika strukturfondsprogramskall utnyttjas i största möjliga mån.Detsamma gäller landsbygdsstödet. Det kommerockså att ingå i de tätorter som omfattas av EU:sstrukturfondsåtgärder.För övrigt bibehålls stödområde 1 och 2 inom detnationella stödområdet, och även procentsatserna vidbidrag är oförändrade. Däremot släpps sysselsätt-ningskravet vid investeringar, vilket jag tycker är bra.Det som jag däremot tycker är bekymmersamt ärden underhandsremiss som regeringen sänt ut tilllänsstyrelser och . Där finns förslag om attregionala utvecklingsbidrag, som svarar mot dagenslokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag, skall kun-na utgå med respektive pernytt jobb i stödområde 1 respektive 2. Dagens nivåerför lokaliseringsbidrag är respektive400 000 kr.Den föreslagna nivån innebär de facto en reduce-ring till en fjärdedel från gällande tillämpningar. Dethär innebär att det kommer att bli nästintill omöjligtatt komma upp till de stödnivåer som harbeslutat om, nämligen i stödområde 1 och 20 %i stödområde 2. Kapitalintensiva investeringar kom-mer därför att bli svåra att klara av, inte minst i deperifera delarna av landet. Jag förutsätter att det härförslaget inte blir verklighet utan att det kommer attrevideras, för det här är någonting som går rakt emotriksdagens beslut.Herr talman! Jag vill också beröra de olika stödinom EU:s strukturprogram som vi har att hantera.Utöver det nationella stöden har vi alltså stöd inommålområde 2, 3, 4, 5a, 5b och 6 samt Interreg ochLeader. Alla dessa områden har beslutsgrupper somutgör egna myndigheter. Därtill kommer övervak-ningskommittéer för de olika beslutsgrupperna. Det äralltså en mycket omfattande byråkrati runt alla dessagrupper.Jag hörde i går från målområde 6 att man där hadehaft revisionsbesök från , från och från DG 16, dvs. enheten från EU. Nuskulle man också få besök från Europeiska revisions-kontoret. Förutom övervakningskommittéerna handlardet alltså om fyra olika revisionsinstanser!Man skall också komma ihåg att för att få ut peng-ar skall kontrollera beslut av den regionalafonden, AMS, den sociala fonden och Naturvårdsver-kets miljöfond. Det är bestämmelser som vi har an-tagit här i . All denna byråkrati runt är enligt mitt förmenande totalt fel. Hantering-en är en koloss på lerfötter. Det är risk att alla godaprojekt kvävs innan de kommer igenom beslutskvar-nen. Jag hoppas och förutsätter att regeringen skynd-samt och kraftfullt agerar för att förenkla den härhanteringen. Det bästa vore om man kunde bryta nedså mycket som möjligt till länsnivå.Herr talman! När det gäller olika reservationer stårjag bakom dem som finns med på i dettabetänkande, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillnr 2 och 7.Anf. 195 () replik:Herr talman! Moratorium, säger en parlamentarisk utredning. Som jag upp-fattar är anledningen till att Centerninte vill gå med på en utredning i det här stadiet vill avvakta . Det reseren del frågor. Är resultatet av den utredningen enligtCentern avgörande för om det skall bli ytterligareutredningar? Om nu anser att det skall bli enparlamentarisk utredning, kommer då att taett utskottsinitiativ eller något liknande ?När avser man i så fall att göra det?Småföretagarnas vän, säger . Sålänge samarbetet pågår med socialdemokratin får ninog finna er i att ha en mycket låg trovärdighet vadgäller företagsamhet och småföretagsamhet. Med deuppgörelser ni har träffat med Socialdemokraternafinns inte den trovärdigheten längre.Anf. 196 () replik:Herr talman! Först frågan om utredning. Som jagsade avvaktar vi . Den skallse över de olika konsekvenserna av vad som hänt medolika statliga verksamheter. Jag tycker att det är enmycket viktig utredning. Det har pågått regionalise-ringar och förändringar av statliga verksamheter un-der , och ingen vet egentligen hur det härser ut . Man förlorar också viktiga arbetsplatser påolika ställen i landet. Därför är den här utredningenmycket viktig. Vi får se vad den leder till.Jag vill inte utesluta att det kan bli fråga om ytter-ligare utredningar. Jag tror också att det kanske kanbli aktuellt med en parlamentarisk utredning när alltdetta är klart. Som jag sade i mitt anförande är det,inte minst när det gäller olika EU-strukturfonder ochannat, krångligt och rörigt. Det är svårt att se helhe-ten. Därför tror jag att man måste komma till en ut-redning i ett senare skede. Men för dagen avvaktar vialltså REKO-STAT-utredningen.När det gäller småföretagen vill jag hävda att vihar värnat dem . Jag gjorde det under denborgerliga regeringen och jag har gjort det . Dess-utom har jag varit med om saneringen av ekonomin,och den har varit nödvändig. Vi var inte med på åter-ställarna . Men därefter har vi varit medoch återställt återställarna. Vi har fått tillbaka kvitt-ningsrätten, sänkning av arbetsgivaravgifterna, lind-ring av dubbelbeskattningen, framtagande av småföre-tagarstöd, osv. Det är en rad åtgärder som förbättrarför småföretagen. Det gör att jag hävdar att vi kom-mer att föra småföretagens talan också i fortsättning-en.Anf. 197 () replik:Herr talman! Krånglet med EU, , ären av orsakerna till att vi vill ha en parlamentariskutredning. Det är litet svårt att förstå varför ni blocke-rar detta, när själv inser att det behövsen ny typ av regionalpolitik och att vi inte kan fortsät-ta i de gamla spåren, som vi har gjort . har själv tagit upp hur obalansen har för-stärkts.REKO-STAT är förvisso en viktig utredning, detvill jag inte ifrågasätta. Men vad är det som utesluteratt vi sätter i gång en parlamentarisk utredning? Jagförväntar mig att tar ettinitiativ. Alla andra oppositionspartier har önskatdenna parlamentariska utredning, det är somblockerar detta.Värnet av småföretagarna, ja, är den förlängda ar-betsgivarperioden att värna om småföretagarna, ? Det är just småföretagarna som råkar mestilla ut. Om anser att tidigarelagdamomsperioder är att värna om småföretagarna har violika synsätt vad gäller företagsamhet. Jag har respektför tidigare period, när vi regerade tillsam-mans. Då hade man den profilen. har man inteen småföretagarvänlig profil. Trovärdigheten ärmycket låg vad gäller och företagsamheten.Anf. 198 () replik:Herr talman! Än en gång vill jag när det gäller denhär utredningen säga att vi inte blockerar några ut-redningar. Men jag tycker att man skall ha respekt försådana som pågår och se vart de leder. Skall manbörja en utredning innan den pågående har avslutats,vart leder det? Vilka direktiv ger man i det läget?Skall man ha en utredning måste det bli fråga om enhelhetssyn. Då kan det vara bra att ha den här utred-ningen i botten. Det här är ingen blockering, jag baraförklarar varför vi har gjort så här. Det är av respektför de utredningar som pågår.Än en gång tillbaka till småföretagen. Det somman försöker glömma bort är att det var en kris i densvenska ekonomin, där kronkursen sjönk och räntansteg, mycket katastrofalt, inte minst för småföretagen.Då måste någon ta ansvaret för att komma till rättamed detta. Det har vi gjort. Det är klart att i ett sane-ringspaket på 126-127 miljarder finns det ingredien-ser som inte är speciellt smakfulla. Det skall medges.Men vi har gjort det här, och vi kommer attförbättra förutsättningarna. Det har vi gjort. Vi haråterställt återställarna, t.ex. kvittningsrätten, arbetsgi-varavgifterna, lindring av dubbelbeskattningen, för-bättring av arbetsrätten osv. Så kommer vi att fortsättai den takt som ekonomin medger. Vi har tagit ansvar.De sänkta räntorna, från till i vissa fall ,tror jag i det här fallet hjälper småföretagarna mycketmer än många andra saker. I det fallet tycker jag att vihar gjort en insats.Anf. 199 ():Herr talman! Målet för regionalpolitiken måste va-ra att öka den enskildes möjligheter att fritt väljaarbete och bostadsort. Politiska insatser kan i begrän-sad omfattning utjämna levnadsvillkoren mellan olikadelar av landet. I stället bör regionalpolitiken utfor-mas så att olika bygders och regioners unika förut-sättningar att skapa goda levnadsvillkor tas till vara.Folkpartiet har under ett drygt decennium varitpådrivande för en allmän förändring av regionalpoli-tiken. Den tidigare lokaliseringspolitiken skulleåstadkommas genom att centralbyråkrater identifiera-de vilka investeringar som var nödvändiga och såg tillatt dessa förlades till drabbade regioner.Folkpartiet har länge förespråkat en mobilise-ringspolitik som uppnås genom satsningar på kreativamänniskor och deras förmåga till skapande. Varjeregion har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessakan endast tas till vara genom lokala initiativ. Tyngd-punkten i regionalpolitiken måste ligga i decentrali-sering, nyetableringar, småföretag och lokal samver-kan. Utvecklingen måste byggas underifrån.Mobiliseringen av dessa lokala resurser kan intekommenderas fram genom politiska beslut. Men poli-tiken kan på olika sätt stödja, underlätta och stimulerautvecklingen. Områden som i vid mening inte räknastill regionalpolitiken blir allt viktigare.Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därförär goda kommunikationer viktiga. Utbildning ochforskning, liksom ett vitalt kulturutbud blir också alltviktigare. En politik som underlättar små- och nyföre-tagande blir av central betydelse.Regionalpolitiska insatser blir verkningslösa omregeringen inte förmår att skapa goda betingelser förföretagande och företagare. hotas därför denregionala utvecklingen av regeringens brist på insiktom förutsättningar för livskraftiga småföretag. Omriskkapital dubbelbeskattas, om extra arbetsinsatserdrabbas av hög marginalskatt, och om arbetsmarkna-den görs inflexibel genom föråldrade regleringarhotas utvecklingen i våra glesbygder. handlardet mer om avveckling än utveckling, och vilka drab-bar detta? Jo, de mest utsatta delarna av vårt land.När initiativkraftiga människor satsar själva ellertillsammans, då sker en utveckling. Mycket av denmänskliga kraften finns på landsbygden. I små kom-muner där förutsättningarna anses obefintliga startarofta en positiv process. Denna vitalitet och växtkraftär en tillgång för vårt samhälle. Jag skulle vilja upp-mana regeringens företrädare att ta till vara den ut-vecklingen.Landsbygden skall inte bara bevaras. Det gällerockså att utnyttja den stora potential som vår lands-bygd besitter. Det gäller att nå en balanserad utveck-ling där storstadsområdena avlastas och där lands-bygdens fina miljö utnyttjas för tillväxt. Landsbygdenerbjuder värdefulla resurser, passande infrastrukturoch aktiva människor. Ett nyskapande sker därlandsbygden går i täten i fråga om demokratiutveck-ling, företagande, kultursatsningar och servicelös-ningar.Herr talman! Den hårda konkurrensen på export-marknaden, inte minst för de små företagen, ställerhöga utbildningskrav på de anställda. Människorkommer att behöva komplettera sin ut-bildning under sin livstid.För glesbygden är det då viktigt att det finns engod distansutbildning att tillgå. Jag vill här ta ett ex-empel. Statens skola för vuxna i har enmycket god fungerande distansutbildning över helalandet. Såväl i glesbygder som i , som i storstaden som ute i olika delarav landsbygden. Överallt där kompetens behöverbyggas upp, där finns SSVH. Genom SSVH och and-ra distansutbildare kan kompetensen höjas och behö-righet för högskolestudier läsas in. Distansutbildning-en måste också tillåtas att utvecklas för alla dem sombehöver den och inte kvävas av regeringsbyråkratersom lägger fram budgetförslag utan att de har förståttdet verkliga förhållandet.Herr talman! har pekat på den utveck-ling som väntas ske i vårt land genom EU-medlemskapet. Strukturfondsmedlen har skapat till-gång till utvecklingsmedel som fördelas i ett antalmålområden i landet. Den utvecklingen är utmärktoch kommer att ge god effekt. Men organiserandet avmålområdena får inte innebära - som sade - att byråkrati och krångel frodas, och inteheller att målområden skapas som inte tar hänsyn tillde kulturella olikheterna runt om i Sverige.EU-medlen har också inneburit att exempelviskustkommuner sammantaget fått en större del av desamlade stödmedlen än de mest utsatta delarna av vårtland, och så var det väl inte tänkt.Den översyn av företagsstöden som genomförtsvisar att fortsatta analyser är nödvändiga för flera avstöden. Transportstödet fungerar inte bra. En översynskulle innebära att småföretagen, som har de störstabehoven av stöd, får en större del av kakan, samtidigtsom samtliga transportmedel måste få del av trans-portstödet. Det viktiga måste vara att transporterna äreffektiva och miljövänliga och ger företagen snabbaoch effektiva transporter.Systemet med de tillfälliga stödområdena måsteses över. Det är inte rimligt att en bygd tillåts att till-höra tillfälligt stödområde i bortemot . Samtidigthar inneburit att de regionala stö-den fått en större geografisk spridning och därmedtunnats ut till nackdel för landets mest utsatta delar.Inte minst skärgårdarnas inplacering i stödområdetbör bli föremål för analys.Den s.k. som väntasavlämna sitt betänkande behandlareffekterna av den stora regionalpolitiken. Vad sker istatens verk och styrelser? Jo, deras ambitioner tillcentralisering och effektivisering gör att man inte tarhänsyn till de samhällsekonomiska och regionalpoli-tiska effekterna. Servicen i glesbygdslänen dras un-dan, och därmed försämras servicen till näringsliv ochkommuner. Länsstyrelsernas påpekanden nonchalerashelt enkelt. Det finns ett stort samband mellan den"stora" och den "lilla" regionalpolitiken. Utan en godinfrastruktur och god service uteblir nyföretagandet,människor tvingas flytta och glesbygden utarmas.Herr talman! I reservation 11 begär den samladeoppositionen, om jag nu får säga så, en parlamentariskregionalpolitisk utredning. Sambandet mellan den"lilla" och den "stora" regionalpolitiken, stödområ-desindelningen och utspädningen av de regionalpoli-tiska stöden, de statliga verkens och myndigheternasansvar samt transportstödets behov av översyn är skälnog att tillsätta en ny regionalpolitisk utredning somtar ett samlat grepp och ger stadga och samverkanmellan den "stora" och den "lilla" regionalpolitiken.Detta bör enligt uppfattning ske efter detatt har lämnat sitt betän-kande i februari.Herr talman! Jag noterar med stort intresse när jagläser betänkandet att såväl Socialdemokraterna somCentern i utskottet egentligen vill ha en parlamenta-risk utredning. Då vill jag ställa frågan till utskottetsföreträdare och till : Varför smyger ni ibuskarna med detta krav? Det kostar inga pengar.Utredningen är nödvändig för att bringa ordning ochreda i de regionalpolitiska arsenalerna så att statensbegränsade medel används på effektivast möjliga sätt.Varför är ni så rädda att ge regeringen till känna vadvi alla önskar oss? Tycker att allt är brasom det är?Herr talman! kräver att noggrannakonsekvensanalyser görs innan statlig verksamhetdras bort. Omstrukturering av statlig verksamhet -några exempel är post, tingsrätt, kronofogdemyndig-het, polisverksamhet, m.m. - är viktig för servicen.Försvinner vitala delar av den statliga servicen i gles-bygderna försvinner exempelvis också advokater,jurister och andra nyckelpersoner som behövs för denprivata näringen. Att förstöra väl fungerande statligservice ute i länen leder till färre jobb och inte till flerjobb.Herr talman! Enligt vår uppfattning måste alla vä-gar prövas för att vända den negativa sysselsättnings-utvecklingen för kvinnor i stödområdet. Arbetet förjämställdheten bör drivas utifrån kvinnors villkor isamhället. Saknas utkomst i form av intressanta jobboch goda möjligheter till eget företagande för kvin-norna avfolkas glesbygden. Då behövs inte längrenågra statliga insatser. Det är därför viktigt att jäm-ställdhetsarbetet bedrivs så, att lika förutsättningarskapas för både kvinnor och män.I reservation 2 tar tillsammans medCentern, och upp fråganom resurscentrum för kvinnor. finns ett sådant ialla län i någon form. Men problemet är att endast3 % av länens medel för projektverksamhet har an-vänts för ändamålet. Det är viktigt att ett tillsynsorganmycket noga följer upp hur länsstyrelserna fördelarmedlen så att resurscentrum eller utvecklingen avkvinnligt företagande och sysselsättning får den pri-oritering som avser. Denna åtgärd är vikti-gare än att avsätta medel till någon ny central myn-dighet. Min fråga till är: Vad avserregeringen göra för att dessa resurscentrum för kvin-nor skall bli den resurs som har avsett?Herr talman! De utredningar som gjorts beträffan-de skärgårdens utveckling har inte inneburit någraförslag från regeringens sida. För att en fortsatt posi-tiv utveckling av skärgården skall ske krävs statligainsatser, inte minst gäller detta samhällsservicen ochkommunikationerna. Det är inte alltid avståndet somär problemet. I skärgårdarna handlar det mera om attbefolkningen på öarna också behöver rimliga kom-munikationer året runt, även om de inte har storaavstånd till fastlandet. Det spirande företagandet ivåra skärgårdar måste ges bättre förutsättningar. I dagmotverkas utvecklingen i skärgården genom regering-ens orimliga beskattning. Fastighetsskattens effektertar död på en positiv utveckling, och inte minst för-längningen av sjuklöneperioden.Folkpartiet finner det välmotiverat att in-för den nya programperioden för EU:s strukturfonderverkar för ett vidgat skärgårdsbegrepp. Såväl fast-landsremsan i typiska skärgårdsområden som öar,med eller utan broförbindelse, bör innefattas.Herr talman! Småföretagandet kräver statliga reg-ler och stödformer som är begripliga. harförsökt att beskriva de villkor som ger tillväxt ochutveckling även i glesbygden. Men detta kräver ocksåatt såväl den lilla som den stora regionalpolitiken draråt samma håll, att skatter och villkor för företagandeär rimliga och att stödformer, målområden och stö-dområden är begripliga.Regionalpolitiken ger inte de förutsättningar somkrävs för en utveckling av mest utsatta om-råden. Varför medverkar inte Socialdemokraterna ochCentern till en samlad översyn av alla de regionalpo-litiska stödformerna, för en bättre måluppfyllelse ochen samlad översyn av hur förhållersig till den inhemska regionalpolitiken? Inte minstviktigt är sambandet mellan den "stora" och den"lilla" regionalpolitiken.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna 5 och 11.Anf. 200 () replik:Herr talman! säger många kloka sa-ker om regionalpolitiken. Vi har under årens loppjobbat mycket med regionalpolitiken. Men han sägeratt jag smyger i buskarna i frågan. Det vet han att jagaldrig har gjort, och jag kommer inte heller att göradet. Jag har förklarat för varför viavvaktar med utredningen. Vi vill gärna se den pågå-ende utredningen färdig först. Man skall ha respektför de utredningar som tillsätts, så att de inte bara körsöver. Jag utesluter inte att det kommer att tillsättas enutredning därefter. Men först vill vi se nuvarandeutrednings resultat. Det är därför vi vill avvakta medatt tillsätta en ny utredning.Anf. 201 () replik:Herr talman! Visst, det är riktigt, ,att skall få fullgöra sittarbete. Men , jag och alla som lyssnarhär i kammaren vet ju att statens kvarnar mal ganskalångsamt. är det jul och nyår, och då är det intemycket mer än fram till den 1 februari.Utredningen skall sedan lämna sitt förslag. Därförfinns det alla skäl för att här bestämma oss för att enöversyn av hela regionalpolitiken behöver göras. Vikan inte låta pengar och regler flöda fritt utan att hanågot riktigt regelsystem som tar vara på de få medelsom vi har och som vi så väl behöver.Jag begriper inte varför ni håller medoss opponenter men ändå konstaterar att vi behöveravvakta för att veta om vi skall ha en utredning.Jag beklagar, herr talman, att vi återigen skall be-höva en regionalpolitisk utredning. Men tyvärr förhål-ler det sig på det sättet i vårt land att det är nödvän-digt.Anf. 202 () replik:Herr talman! Om man skall tillsätta en utredning,skall man veta vad den skall innehålla, och den skallha direktiv. Innan vi vet vad den ena utredningeninnehåller och vad den kommer fram till, kan vi intetillsätta någon ny utredning. Detta är min förklaring.Men jag återkommer gärna i frågan.Anf. 203 () replik:Herr talman! Det är inte riktigt sant, , att vi inte vet vad utredningen innehåller. Jag harnyligen fått beskrivet av huvudsekreteraren i utred-ningen vad de jobbar med. Det är en mycket begrän-sad del av hela det system som regionalpolitiken byg-ger på. Allt det andra behöver också vägas samman.Jag tycker inte att det är rätt att stå här i kammarenoch i stort sett säga: Låt det rulla vidare. Låt pengarnagå till de områden som inte är mest utsatta i vårt land.Det är ju till de mest utsatta områden som vi skallanvända medlen. får kustområdena mer pengarän inlandet. Transportstöden går huvudsakligen tillstorföretagen, medan småföretagen inte får den andelav stödet som är nödvändig för att de skall kunnaexpandera och exportera sin tillverkning. Det finnsmassor med saker som behöver göras.Min fråga till är: Är ni beredda atttillsammans med oss ta ett initiativ ellermars, när vi har sett resul-tat? Då kan ni avgöra om ni vill ta ett sådant initiativeller inte. Det viktiga är att vi får ett besked.Anf. 204 HANS ():Herr talman! Det känns som en dyster och väldigtgubbig debatt. Det blir inte bättre för att jag går upp idebatten, men sedan kommer ju . Det ärlitet gubbigt i regionalpolitiken, om man ser på hurstöden fördelas. Det är mycket gubbar som får stöden.Men om man ser på utvecklingskraften i glesbygden,där det händer någonting och där litet initiativ tas, ärdet kvinnorna som är vid rodret. Det tycker jag är bra.De regionalpolitiska målen har vi varit ganskaöverens om. Resultatet är vi egentligen också överensom. Det noteras i utskottsbetänkandet att obalansernahar ökat. Jag tycker inte att man skall skylla på var-andra på det litet trista sätt som ochCentern råkar in i: Det var ni som var dumma när detgäller arbetsrätten. Det handlar inte om det, och detvet ni. Det är fråga om mycket djupgående processer,som handlar om näringsstruktur, avstånd, utbild-ningsnivåer, befolkningsströmmar, demografi osv. Jagtror att dessa frågor kräver litet mer seriös hanteringän att ta några små politikområden och peta på var-andra i partipolitiskt syfte.Jag skall använda mig av några myndighetstexter,som jag tycker är ganska bra. Vi använder dem allde-les för litet. Låt mig säga att jag ofta är kritisk motutskottsbehandlingen, och det är jag även den härgången.NUTEK har lämnat sin stora rapport, 1996 årsrapport om den regionala utvecklingen i . Deninnehåller könsstatistik, åldersstatistik, branschstruk-tur, befolkningsströmmar osv. Analysen av vad somfaktiskt händer är mycket intressant, men den liggerinte till grund för utskottets diskussioner. Jag tror attväldigt många inte ens har läst den, vilket är bekla-gansvärt.