prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Det handlar om att vända den situationsom man övertog 1994 och försöka se de positivaanslagen.Jag kan som slutkommentar säga att jag skulleönska att kammaren och de olika partierna vid fleratillfällen skulle försöka se till det som förenar oss vadgäller företagsverksamheten, så att vi med gemensamstyrka får på fötter, till allas bästa.Anf. 219 ():Herr talman! Jag vill gärna i kammaren deklareraCenterpartiets syn på de frågor som debatteras, och dåfrämst frågan om sjuklöneperioden. Vi har medverkattill att , genom det beslut som kommeratt fattas, förlängs. Jag minns med stor tydlighet dendebatt och de diskussioner vi hade när 14-dagarssjuklöneperiod infördes. Många av de argu-ment som jag hör här fanns också då. När vi röri sådana här frågor finns det över huvud taget en starkoro hos grupper. Märkligt vore det annars. Jag trorinte att det går att hitta ett förslag som är bara tillfördel för alla människor. Några känner sig alltidhotade av förändringar.Särskilt gäller det generella system, där det alltidfinns en risk för att några kommer att överkompense-ras och andra att underkompenseras. Vi har den prax-isen i dagens riksdag att inte skapa system med alltförmånga undantag och särregler, därför att det försvå-rar. Vi har i socialförsäkringsutskottet också upplevtproblemen med att göra system alltför komplicerade.Det innebar att vi, när vi införde karensdagen, av-stod ifrån att skapa särskilda särbestämmelser för attskydda de grupper av särskilt kvinnor som kommer ien väldigt utsatt situation när karensdagen under ensjukperiod får betalas med betydligt mer än vad eninkomst innebär . Det ligger också somgrund till att vi inte vill ha , utan sermöjligheter till besparingar i systemet via en förläng-ning av sjuklöneperioden.Det kan verka väldigt enkelt att kompenseramänniskor. Det finns säkert en vilja hos de allra flestapolitiker att ingen skall fara illa i de system som maninför, men det kostar också pengar. finns inte depengarna någonstans. Då får man ibland fatta beslutsom kanske kan vara besvärande för vissa grupper.Vi försökte, när sjuklöneperioden in-fördes, att hitta ett skyddsnät. Det var också då vioroade oss särskilt mycket för småföretagarna. Sam-tidigt låg en sänkning av arbetsgivaravgiften i derasintresse, eftersom de då ansåg att de fick vara medoch betala för de stora företagens höga sjuktal. Dåfanns det företag som hade ochmer för sina anställda.Nu är situationen helt annorlunda. har sjukta-len sänkts ganska rejält. Man har också fått ett ökatansvar för rehabilitering och för arbetsmiljö. Det låg iförslaget om en sjuklöneperiod, och det ligger kvar iförslaget om en förlängning av sjuklöneperioden.Det kan inte vara samhällets uppgift att sopa uppefter arbetsgivare som inte tar hänsyn till arbetsmiljö-förutsättningar och låter sin personal lida för att deinte gör det. Vi måste kunna ta kostnader från arbets-givaren för att arbetskraften används på det viset. Detär ett av de skäl som vi då hade för sjuklönen. Detskälet kvarstår fortfarande.Det skyddsnät som vi då införde var högriskskyd-det, som skall skydda ofta sjuka, handikappade ocharbetshandikappade i ett sådant system. Att det inte ärkänt är bara att beklaga, men det är fullt möjligt attutnyttja detta. Man kan sluta ett avtal med försäk-ringskassan om att den tar över sjukersättningen fördenna typ av personer.Jag hoppas att den debatt som vi har skallinnebära en ökad kunskap om högriskskyddet, och attdet skall vara till förmån för denna typ av arbetstaga-re. Det ligger i allas vårt intresse att en rehabiliteringskall kunna leda till att man också kan återgå i ettarbete, även om man har ett mindre arbetshandikapp.Uppföljning och analys av förslaget är helt i linjemed det utskottet skriver. Förutsättningarna för enanalys och uppföljning av de effekter som en för-längning av sjuklöneperioden innebär fanns också ipropositionen.Det här tillsammans innebär att vi från Centerpar-tiet känner att detta är en besparing som vi kan gåmed på och att vi har ett skyddsnät för att skydda desämst ställda och de mest utsatta. Vi kommer att medstort intresse följa utvecklingen när det gäller en för-längning av sjuklöneperioden.Med det yrkar jag bifall till hemställan i socialför-säkringsutskottets betänkande SfU4.Anf. 220 ():Herr talman! Att regeringen inte kommer att lyck-as med att halvera den öppna arbetslösheten har juregeringen själv förkunnat i den senaste budgeten,men det är väldigt trist att höra syn påden nu föreslagna sjuklöneperioden.Om vi går tillbaka till när vi tog den förra perio-den, vill jag erinra om att det var en stor samstäm-mighet, inte minst när det gällde företagen, i denfrågan.När det gäller bevekelsegrunden för den nu för-längda sjuklöneperioden vill jag ställa frågan tillKarin : Det kan väl ändå inte vara de treförlorade åren, som talade om här?Det var ju den tid då vi hade en regering tillsammansoch när och jag ingick i utskottsma-joriteten. Jag är mycket förvånad över att Centerpar-tiet ställer upp på det här, måste jag tyvärr säga. Nibrukar ju ändå föra en politik som gagnar småföreta-gare, och det gör ni icke med det här förslaget.Anf. 221 ():Herr talman! Detta är ett led i att sanera statens fi-nanser. Jag vill inte påstå och har inte heller påstått attden regering som vi hade tillsammans förorsakade dedåliga finanserna. Tvärtom skulle jag vilja påstå, attom vi i den centerledda regeringen hade fått gehör för vårt förslag om en karensdagkanske vi hade sluppit en hel del av bekymren senarei sjukförsäkringssystemet. Därmed hade vi redan dåkunnat påbörja en sanering. Men det bröts ju upp avden tillkommande socialdemokratiska regeringen, ochdet är bara att beklaga.Det finns många andra bitar när det gäller skyddav småföretag och ett ökat stöd för småföretagen, somkanske inte ingår i vårt utskotts arbetsområde, bl.a.förändringar i arbetsrätten. Det är en generell sänk-ning av arbetsgivaravgiften för småföretagarna, ochdet är många andra delar som gynnar småföretagan-det. Min förhoppning är också att den här sjuklöne-perioden skall kunna få en sådan utformning att små-företagarna inte på grund av den avstår från att anstäl-la människor och inte heller från att utnyttja möjlighe-terna till full kapacitet i sitt företagande.Anf. 222 ():Herr talman! menar att detta ärett led i att sanera och reda upp statens finanser. Jagtror att vi är överens, om vi lägger handen på hjärtat,om att den absolut viktigaste åtgärden är att fåned arbetslösheten. Där delar jag . Tyvärr kommer den här åtgärden att ökaarbetslösheten, eftersom människor inte vågar startanya företag och inte kommer att utöka de små företa-gen.Jag är medveten om att regeringen och Centerpar-tiet också sänker vissa avgifter, men det må förlåtasmig om jag säger att ni här flyttar avgifter från denena posten till den andra så att det är nästan omöjligtatt hänga med. Vi överfinansierar t.ex. en sjukförsäk-ring som går med 20 miljarder i överskott i dag.I förhållande till regeringen sänker vi moderateregenavgiften , och dessutom slopar vi denallmänna löneavgiften, som är , eller egentligenmera, eftersom vi har sagt nej till den här flyttningenfram och tillbaka. Det skulle innebära en sänkning påminst av avgifterna på företagen. Det vill jagkalla att förbättra statens finanser och minska arbets-lösheten i Sverige.Anf. 223 ():Herr talman! Arbetsgivaravgifterna skall ocksåbetala vissa åtaganden. Om man inte tar in avgifter såatt de täcker de kostnader man har, får staten gå inoch subventionera. Det finns ett stort svart hål där detfattas pengar, och då får man se om sitt hus och se tillatt man får inkomster till de utgifter som man har.Jag vet inte hur har tänkt kompense-ra det underskott som uppstår, eller om man skall drain på vissa ersättningsnivåer, som den enskilde i stäl-let får kompensera med särskilda försäkringar.Det finns ju ingen som kan förklara för mig hurman med nuvarande förmånssystem skall klara av attsänka arbetsgivaravgifterna utan att ge ett ökat eko-nomiskt tillskott via någon väg, utan kostnadernamåste på något sätt betalas. Det är ju i stor utsträck-ning arbetsgivaravgifterna som betalar de ersätt-ningsnivåer som finns i de olika transfereringssyste-men.Anf. 224 ():Herr talman! Jag vill bara säga att Moderaternahar ett budgetförslag som till varje del är finansierat.Därtill kommer att vi med minskade pålagor på före-tagen får fler arbetstillfällen, icke färre, som vi fårmed detta förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Ändring i fiskelagen (1993:787)betänkande 1996/97:JoU3Ändring i fiskelagen (1993:787) (prop. 1995/96:223)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Miljöklassning av alkylatbensinFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU4Miljöklassning av alkylatbensin (prop. 1995/96:202)Anf. 225 ():Herr talman! Då byter kammaren besättning ochövergår från att debattera försäkringsskydd vid sjuk-dom till miljöpolitik, som ju kan sägas utgöra enförsäkring mot sjukdom. Vi skall behandla jord-bruksutskottets betänkande om miljöklassning avalkylatbensin.I den uppdelning i miljöklasser som riksdagengjorde kom den minst miljöskadligaav bensinsorterna att hamna i den sämsta av klasserna,nämligen miljöklass 3. Detta får betraktas som ettolycksfall i arbetet, vilket nu också har uppmärksam-mats av och resulterat i en pro-position. Den går ut på att flytta upp alkylatbensin imiljöklass 2 för att, som man skriver, stimulera an-vändningen av den och på det sättet minska hälso- ochmiljöpåverkan från små motorer.Alkylatbensin är, för den som inte vet det, ettbränsle med speciella arbetsmiljöegenskaper. Den harutvecklats med tanke på an-vändning i mindre motorer, i arbetsredskap som ver-kar i nära kontakt med människor, t.ex. motorsågaroch röjsågar.Tack vare alkylatbensinen kan en del av de häl-soproblem som har varit förknippade med använd-ningen av motordrivna redskap elimineras. Alkylat-bensin har bl.a. betydligt lägre halt av bensen ochandra kolväten, lägre nivåer av svavel och bly samtfärre kemiska föreningar. Den ger inte bara rena av-gaser utan även färre farliga ångor i samband medhantering av själva bränslet.Bensen anses ju vara det mest hälsofarliga kolvä-tet i bensin och i bensinavgaser. Det orsakar leukemi,och det är därför i princip borttaget i arbetsmiljösam-manhang.Kolväten från bensin och bensinavgaser bidrarockså till bildande av marknära ozon och utgör där-med en miljöfara.Det låter naturligtvis bra att man nu flyttar upp al-kylatbensinen till miljöklass 2. Utskottet preciserar ibetänkandet med de tänkvärda orden: "De signalersom ges från samhällets sida i form av t.ex. skattesub-ventioner bör vara så avvägda att de mest miljövänli-ga alternativen premieras".Denna tanke är naturligtvis helt riktig. Härom är vialla överens. Vad vi däremot inte är riktigt överensom är styrkan i det här signalerandet, kanske framförallt från till regeringen. Förslaget är merägnat att väcka löje än att väcka den som ännu intehar upptäckt alkylatbensinens fördelar. Med tanke påatt literpriset på alkylatbensinen på grund av högaframställningskostnader är högt - det varierar mellan12 och beroende på storlek på förpackning, ialla fall där jag köper den - är skattereduktionnärmast att likna vid ett litet ynkligt pip i öknen.Utskottsmajoriteten inser sannolikt också det löje-väckande i storleken på sänkningen, men vill trotsdetta i skrivningarna inte sträcka sig längre än atthänvisa till den utredning som ärsysselsatt med innan man är beredd att ta någon de-finitiv ställning. Detta är synd.Tre partier, däribland Moderata samlingspartiet,har motionerat om att sänkningen borde varit större.Vi säger att den åtminstone skulle uppgått till en fem-tioöring, medan och talarom att alkylatbensinen borde få en egen skatteklass,en skatteklass 0, vilket skulle innebära att denna finasoppa helt skulle skattebefrias.Men skall vi fortsätta att tala om signaler tycker viatt detta skulle bli ett alltför kraftigt tut i luren. Detskulle innebära att alkylatbensinen t.o.m. skulle befri-as från koldioxidskattedelen.Även om detta är ett miljövänligt bränsle, kan jagnog inte hålla med om att det enbart har fördelar. Detär faktiskt inget förnyelsebart bränsle som vi talar om,utan det är fortfarande en fossil produkt och somsådan anses den trots allt tillföra atmosfären ett net-totillskott av koldioxid.Men, herr talman, vi har i alla fall enats om en re-servation, eftersom vi inte lyckades förmå utskottet attta det djärva steget att verkligen ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionerna om att mer långt-gående skattelättnader för alkylatbensinen bör över-vägas och att vi inte bara bör nöja oss med allmännafraser i den riktningen. Tyvärr blev vi inte tillräckligtmånga partier så att vi kunde nå en majoritet och pådet viset ge regeringen en klar vink om vilken inrikt-ning förväntar sig då nästa proposition iämnet skall skrivas. som annars brukarutge sig för att vara miljöns stora tillskyndare svek.Kan detta möjligen bero på att det handlade om enskattesänkning och inte en höjning?Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 226 ():Herr talman! Det beslut som vi nu skall fatta inne-bär en skattesänkning med per liter för en pro-dukt som kostar per liter. Det har faktisktvarit mycket arbete för nästan ingenting.Jag tycker att det är märkligt att med en särskild proposition i en så litenfråga. Det är särskilt märkligt som det bara är ettförsta steg, där det andra steget påbörjas redan nästavecka, då skalllägga fram sin rapport. Det måste anses som ett mil-jöpolitiskt misslyckande att man börjar med ett så härlitet steg, som skapar en allmän osäkerhet.Ett tekniskt problem i det här sammanhanget är attdenna alkylatbensin bör användas till de sämsta moto-rerna, dvs. motorer till motorsågar, utombordare -alltså fritidsbåtar -, gräsklippare, snöskotrar, mope-der. Det är de motorerna som lämpligtvis bör användaden här bensinen och inte personbilar.Det här kan förstås inte styras med skattesatser. Istället behövs mer information. Jag utgår från attregeringen ser till att information till allmänhetenkommer i samband med nästa steg, som vi hoppas tasväldigt snart.Vi fattar nu beslut veckan innan nya förslag kom-mer. Det känns konstigt. bör helt klartutforma ett tillkännagivande till regeringen, att rege-ringen bör återkomma med nya förslag med störreskattelättnader. Därför yrkar jag bifall till reservatio-nen.Anf. 227 ():Herr talman! Enligt utskottet är det viktigt att alky-latbensin inte beskattas högre än bättre bensinkvalite-ter. Det har också flera talare nu framfört.Utskottet har därefter inga invändningar mot re-geringens förslag. Förändringen innebär, som harsagts, en skattereduktion på litern. Alkylatben-sin utgör av den totala bensinförbrukningen ilandet. Detta sagt bara för att få proportioner på denolja vi talar om.Följande tycker jag också bör redovisas om till-verkningsprocessen, och det har jag hämtat från delbetänkande:"Tillverkning av alkylatbensin sker vid raffi-naderier som har katalytisk kracker. Den avgörandefaktorn vid bedömningen av en utökad användning avalkylatbensin som ersättning för bensin är den knappatillgången. Eftersom inte någon tillverkning av alkylatsker i importerar oljebolagen de bästa kom-ponenterna från europeiska raffinaderier och därmedförsämras möjligheten till att införa bättre bensin-kvaliteter i andra länder. "Utskottet har påpekat att alkylatbensin, trots sinabättre arbetsmiljöegenskaper jämfört med andra pet-roleumprodukter på marknaden, är en mineralolja. Urmiljösynpunkt kan man därför inte likställa den medförnyelsebara energikällor. I fortsättningen måstedärför konkurrenssituationen för förnyelsebarabränslen beaktas. De signaler ger genomskattesubvention bör premiera miljövänliga, förnyel-sebara alternativ. Regeringens förslag är i huvudsakneutralt till de offentliga finanserna.Till propositionen har inkommit tre stycken mo-tioner. Motionerna är från Moderata samlingspartiet,som vill sänka skatten med , från Centerpartietsom vill sänka med 3:47 och från somvill sänka med 4:33. Det skulle för statskassan inne-bära 3 miljoner för , 21 miljoner förCenterpartiet och 24 miljoner för . Det ärcirkasummor, de ligger ungefär där.Nu tar upp den här dis-kussionen och säger att är som ett pip i öknen.Senare fick vi höra att och Miljöpartietsförslag var som tut i luren, enligt . Jagförstår att då väl är ett pip i talarstolen. Det ärden ungefärliga gränsen mellan de här förslagen.Dessutom säger att man har enats omen reservation. I den reservationen står det att manskall sänka mer än . Vad är det då man föreslår?Har gått med på förslagom , är det signalen? Eller har gåttmed på 4:33? Är ni för 3 miljoner ytter-ligare av statspengar eller är ni för 24 miljoner?Weibull säger också att reservationenskall ge en klar signal till regeringen. Den klara signa-len är att förslaget ligger mellan och 4:33, ellermellan 3 miljoner och 24 miljoner. Det är den klarasignal som reservationen ger i det här fallet. Det kallarinte jag klara signaler och varken pip eller tut i luren.I reservationen kräver man också att regeringenåterkommer, även om ingen sade det i talarstolen.Lennart Fremling var faktiskt inne på det också. Härredovisar regeringen i propositionen att man har gettNaturvårdsverket i uppdrag att utforma ett förslag tillåtgärder som minskar emissionen av luftföroreningaroch buller från olika typer av arbetsfordon och arbets-redskap. Det har också tillsatts en utredning som skallöverväga kvalitetskrav på alternativa bränslen och hurdessa bör behandlas. Regeringen är alltså mycket alerti de här frågorna, alertare än vad jag förstår att motio-närerna är. Den förstår också att det som vi här pratarom inte är ett alternativt bränsle.Det vi måste eftersträva, subventionera och stimu-lera är att få fram ett alternativt bränsle. Jag tror i förstone kan lura sig när man talar om ettbränsle som är bättre ur arbetsmiljösynpunkt - det villjag också understryka - och tro att detta är den slut-giltiga lösningen. Det är det inte. De som kallar sigför miljöparti brukar normalt tala om alternativabränslen. Detta är inget alternativt bränsle. vara så att de miljöeffekter som vi slipper istället kommer i andra länder, och vi skulle med allsannolikhet ha större möjligheter att klara av demmed vår miljölagstiftning. Man skulle kunna säga,även om frågan inte är alltför stor, att vi tar över and-ras bekymmer.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet.Anf. 228 () replik:Herr talman! tycker att 50 öreskulle vara ett pip från talarstolen. Därmed underkän-ner han naturligtvis helt regeringens förslag och ut-skottsmajoritetens skrivning. Men vi har faktiskt sagt50 öre, vilket skulle innebära en i stort sett tio gångerså stor sänkning.Vad vi har enats om är inte något särskilt belopp,och det anser jag inte heller att vi behöver göra i dethär skedet. Vi har i vår reservation enats om ett till-kännagivande till regeringen om att det bör komma enproposition om en kraftigare sänkning.Det förvånar mig litet grand att inte utskottsma-joriteten har velat sträcka sig längre. Jag citerar urutskottets skrivning: "De signaler som ges från sam-hällets sida i form av t.ex. skattesubventioner bör varaså avvägda att de mest miljövänliga alternativenpremieras." Hur menar att dennapremiering skall gå till om det inte skall vara en störreskattesänkning?Anf. 229 () re-plik:Herr talman! Jag börjar med den sista frågan. Manskall premiera miljövänliga alternativ. Här är dettveksamt om det är ett miljövänligt alternativ. Att detär ett arbetsmiljövänligt alternativ är klart, men detkan verkligen ifrågasättas om det är ett miljövänligtalternativ. Att diskutera olika oljor är förmodligen ettsnedsprång i miljödebatten. De kommer aldrig attvara förnybara. Däri ligger bristen i förslaget.Att ni skulle ha gjort ett kraftfullt uttalande och ettentydigt förslag i reservationen, som sade, bestrider jag. Skillnaden är för stormellan de motioner ni har lagt fram. Där har ni intepreciserat er.Anf. 230 () replik:Herr talman! Jag inledde mitt anförande med attsäga att vi just lämnade en debatt om försäkrings-skydd vid sjukdom och övergick till miljöpolitik, somfår sägas utgöra en försäkring mot sjukdom. Detta ärväl också ett nog så gott skäl som rena miljöskäl: kan minska ohälsoproblem och arbetsmil-jöproblem genom att premiera ett bränsle av det härslaget. Jag tycker det räcker som ett väldigt gott ar-gument. Oavsett vilken påverkan det sedan har påmiljön - jag är för övrigt övertygad om att den ärpositiv även ur allmän miljösynpunkt, utom när detgäller nettoeffekten på koldioxid och växthusgasernaeftersom det är ett fossilt bränsle - tycker jag ändå attdetta, att det är mindre skadligt ur arbetsmiljösyn-punkt, är skäl nog för att ge det en premiering.Anf. 231 () re-plik:Herr talman! Premieringen skulle möjligen kunnaleda till att effektiviteten minskar när det gäller att fåfram ett bättre bränsle. Det är detta vi bör diskutera.Peter hånade oss litet i talar-stolen för sexöringen. Han talade då om att det härbränslet kostar per liter. Får jagdå fråga : Om man sänkerpriset med , hur mycket tror han att efterfrågandå ökar på dessa på ? Vad harhan för hypotes om detta?Anf. 232 () re-plik:Herr talman! Det är faktiskt mycket begärt avIngemar att vi här skall kunna komma medett konkret förslag med ett visst belopp. Jag har tittat iproposition. Ärendet har ju beretts på ett omfattandesätt och varit ute på remiss. Vi ser att några remissin-stanser - ,, och Chalmerstekniska högskola - anger att utredningen borde haföreslagit en större skattesänkning, medan flera in-stanser, liksom utredningen, hävdar att underlaget förett sådant förslag måste fördjupas. Statskontoret av-styrker förslaget med motiveringen att beslutsunder-laget är bristfälligt. När vi då vet att Naturvårdsverketskall komma med en rapport är det interimligt att vi kommer med ett konkret förslag som vivoterar om här i dag.Vi vet också att det inte handlar om ett förnybartbränsle, men det är uppenbart mindre miljöskadligt änvanlig bensin. Det räcker för att vi borde ge en kraft-fullare signal än skattesänkning. Energiskattenpå bensin är per liter, och därtill kommeren koldioxidskatt på per liter. Då är perliter en alldeles för liten signal.Anf. 233 () re-plik:Herr talman! säger att det är förmycket begärt att reservanterna skall komma med ettförslag. Är det bara för att det är så svårt att kommaöverens? Om vi ser till motionerna hade Folkpartietinget annat förslag än regeringen, och de andra hadetre olika förslag. Är det svårt att enas? Annars fannsdet ju fullt av förslag att välja mellan.Anf. 234 () re-plik:Herr talman! Jag citerade ju ur propositionen attflera av remissinstanserna menar att beslutsunderlagetär bristfälligt. Jag tycker inte att vi skall komma medett konkret förslag veckan innan vi får en rapport frånNaturvårdsverket.Anf. 235 () re-plik:Herr talman! Propositionen var ju känd när manskrev motionerna, och då var underlaget inte merbristfälligt än att man kunde ge så olika alternativ tillregeringens förslag.Anf. 236 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationen.Naturligtvis måste vi även diskutera olika bensin-sorter. Det har gjorts mycket i när det gälleratt få fram bättre bensinsorter. Det kanske tydligasteexemplet på vad man kan göra är att vi har förbjuditblyet i bensinen. Trots att det fortfarande handlar omen petroleumprodukt har den alltså blivit betydligtbättre. Det känns därför mycket märkligt när man nufår höra att vi inte skall bry oss om att hantera det häreftersom det råkar handla om en petroleumprodukt.Det står utom allt tvivel att alkylatbensinen harbetydligt bättre egenskaper än andra petroleumpro-dukter. Bensen och många andra aromatiska ämnensom orsakar problem när de kommer ut i naturen finnsinte i alkylatbensinen. Den är bättre. Framför allt ärden bättre som bensin när man tvingas andas in ångor,t.ex. när den används som arbetsredskap.