prot · GJ0986 · 1996-04-25 00:00:00 — Dettaleder fram till beslut som man, om man inte är riktigtinsatt i problematiken, tror är dåliga beslut. Men detär ofta väldigt bra beslut.När det gäller de besparingskrav som ställs på , precis som på alla andra verksamhe-ter i vårt samhälle , är den bedömning som lågtill grund för besluten att det finns ett rationalise-ringsutrymme inom Polisens verksamhet. Polisengenomgår, som jag bl.a. har nämnt i mitt svar ochäven har redogjort ingående för här i kamma-ren, en mycket stor förändring i sitt arbetssätt, när detgäller metoder, i sin organisation och annat. Vi harbara sett början av effekterna av detta. Utgångspunk-ten har naturligtvis varit att Polisen faktiskt skall blibättre till ett billigare pris. Det är en målsättning somvarje politiker borde ha såsom politiskt ansvarig fören verksamhet, och det är naturligtvis myndigheternassak att se till att genomföra det.Polisen har svårigheter på sina håll. Man har intekommit så långt i detta arbete. Det är därför jag harbett och att seöver hur rationaliseringsarbetet bedrivs, hur ekonomi-och planeringsfunktionerna fungerar och om rationali-seringsarbetet fungerar på det effektivaste sättet. Vihar fått de första indikationerna genom RRV:s rap-port, och svaret är litet nedslående. Det finns mycketkvar att göra inom Polisen för att den skall bli betyd-ligt effektivare redan i sin planering av situationenoch ekonomin.Men Polisen är inte betjänt av den typen av dras-tiska slutsatser som man är så villig att dra på vissapolitiska håll. Det hjälper varken Polisen att genomfö-ra effektiviseringsarbetet eller människor att få infor-mation om de faktiska förhållandena.Anf. 25 ()Fru talman! Jag skulle vilja kontra med att frågajustitieministern om vi kan få den rätta uppgiften påhur mycket den socialdemokratiska regeringen harskurit ned och skär ned på rättsväsendet.Justitieministern säger litet arrogant att ingen tjä-nar på den beskrivning som jag gör av verkligheten.Men då skulle jag vilja säga till justitieministern attdet kanske vore nyttigt med ett besök, inte bara hoslänspolismästaren utan även hos den operativa perso-nalen inom verksamheten - alltså de som är ute pågator och torg och de som arbetar på de små orterna.Jag kan försäkra justitieministern om att det inte ärnågra hurrarop som man där höjer för regeringen,vare sig på första maj eller några andra dagar, utanman är mycket besviken över detta. Vi kristdemokra-ter vill freda rättsväsendet från ytterligare besparing-ar, kan jag deklarera. Argumentet - när man har fåttförtroendet att vara statsråd - att nedskärningarnaskall göra att polisverksamheten blir bättre är det defacto inte många som kan ställa upp på.I län har man tidigare anordnat en utbild-ning för 40 ordningsvakter. Ordningsvakterna harvarit en bra resurs som Polisens förlängda arm. Dennautbildning har man nu fått ställa in, då man saknarpengar. Länspolismästaren har sagt att man inte harnågra pengar och därför inte kan anordna någon kurs.Att ha mer folk i tjänst , speciellt på hel-gerna, på de mindre orterna är naturligtvis bra. Det ärbara det att det är en schemafråga som inte är så väl-digt enkel att lösa när det nu görs nedskärningar. Jagkänner inte till så många poliser som vill jobba barapå fredags- och lördagskvällarna.Den 22 april fick justitieministern en delrapport isin hand. Det skulle vara roligt att få veta vad deninnehåller.Jag vet att poliserna brukar använda ett uttryck,nämligen att de vill skydda, hjälpa och ställa till rättaför medborgarna. Jag hoppas att vi kan vara överensom att ambitionen från politiskt håll är att se till att dekan utöva denna målsättning, som är en mycket godmålsättning för vårt land.Anf. 26 ()Fru talman! Polisen genomgår förändringar för skall göra saker bättre till ett billigare pris. Ja,justitieministern, det tror jag går att genomföra till enviss gräns. Jag känner inte till någon organisation sominte kan göras bättre. Men man får ju inte så till denmilda grad ta av Polisens resurser att de inte kan full-följa sitt arbete, och gränsen är faktiskt redan nådd.Jag undrar om den inte nåddes redan innan den senas-te nedskärningen gjordes sedan.När det gäller de poliser som jag talade om, vilkaför övrigt är 1,6 per 1 000 invånare att jämföra medvärldsgenomsnittet, som är 3 poliser per 1 000 invå-nare, kan man säga att det inte begås så grova brott ifjälltrakterna så att det där behövs färre poliser. Menavstånden är ju långa. Även om det inte är fråga omgrova brott, har ju Polisen skyldighet att ingripa närde får kännedom om brotten. Men får man sättapå sig skygglappar för att inte se hembränning,tjuvjakt, fortkörning och annat som inte är våldsbrott,vilka man måste ta hand om i första hand. Detta ärinte tillfredsställande för ett rättssamhälle.Anf. 27 ()Fru talman! Justitieministern svarade inte på enenda av de frågor som jag ställde. Jag frågade bl.a.hur polisverksamheten skall kunna fungera när detgörs så mycket personalnedskärningar och när 800duktiga polisutredare försvinner genomförtida pensionsuttag. Vad har justitieministern förkommentar till detta?Det är klart att Polisen skall bli bättre och effekti-vare. Men det som skiljer oss moderater och Social-demokraterna är att vi vill ha flera poliser och att ni,så fort ni kommer till makten, drar ned antalet poliser.Inte nog med det, utan man t.o.m. stänger Polishög-skolan. Kommer att öppnas hösten1997, eller kommer den att fortsätta att hållas stängd?Anf. 28 Justitieminister ()Fru talman! Jag kan inte låta bli att inleda dennareplik med att säga att under den borgerliga regering-en ökade statsskulden med 594 miljarderkronor. Enbart det sista borgerliga regeringsåret kos-tade oss 10 miljarder i ökade räntor. Det har vi attbetala och år framöver. Det är detta somnuvarande regering kämpar med. Tänk vad vi skullekunna ha gjort med dessa pengar! 10 miljarder mot-svarar nämligen ganska exakt hela polisväsendetsbudget. Det är detta vi kämpar med nu.Chatrine , det är klart att jag kan stå häroch läsa ur tidigare propositioner och tala om vilkabesparingar Polisen har blivit utsatt för: 150 miljonerkronor /94, 1994/95, 390miljoner kronor /96. De tidigare årens bespa-ringar gjordes under den borgerliga regeringen i sam-band med krisuppgörelsen.Jag har aldrig använt argumentet att vi skär nedför att det skall bli bättre, . Jag sägeratt det är möjligt att bedriva det rationaliseringsarbete,det förbättringsarbete, som pågår inom Polisen och attsamtidigt ställa krav på att kostnaderna skall bli mind-re. Det ena utesluter inte det andra, men det ena kanförstärka det andra.Det faktum att man ställer in utbildning åberopas.Men organiseringen av Polisens utbildning är ett avde områden som polismyndigheterna just nu arbetarmed att se över. Det gäller hur utbildningen skallkunna bedrivas t.o.m. på ett rationellare och merekonomiskt vis än i dag.Vad RRV:s rapport innehåller tillåter inte denkorta svarstid jag här har att redovisa, men det går jubra att läsa den.Ulla säger att gränsen för besparingarnaär nådd, och att den var det redan tidigare. Då frågarjag: Hur vet det? Vi i vet det inte. håller på att ta reda på det. Låt oss åter-komma till den diskussionen när vi har litet mer faktapå bordet. Inga tvärsäkra påståenden utan fakta, dettycker jag inte främjar diskussionen!Avstånden i är ett problem. Det gällerinte bara Polisens verksamhet. Det gäller rättsväsen-det i övrigt. Det gäller sjukvården. Det gäller brand-kåren. Det är ett problem att det är långt mellan deolika orterna i . Men det är inte, och haraldrig varit, möjligt att geografiskt kunna täcka Norr-land på ett sådant sätt att poliser kan befin-na sig på varje plats där det kan behövas. Tyvärr hardet aldrig varit möjligt att uppnå.Vad man gör i är att försöka hitta sätt attarbeta och placera ut poliser på, så att man med denerfarenhet man har beträffande när, var och hur brottbegås ändå kan vara där på ett så rationellt och snabbtsätt som möjligt. Här har jag har stor respekt för detarbete Polisen utför. Men att ha någon slags naivföreställning om, och tro på, att vi kan täcka Norrlandmed poliser så att det blir samma korta utryckningstidsom i exempelvis , är inte realis-tiskt.Maud frågar när skallöppnas. Den har varit öppen . Polishögsko-lan har till uppgift att se till att den vidareutbildningkommer till stånd som är så viktigt för att Polisen,som i detta skede genomgår sådana förändringar, skallkunna fortsätta att arbeta. Det är det den har fått kon-centrera sig på.Fråga gäller när vi skall få en nyrekrytering avpoliser till . Det kan jag inte svara på,för det har samband med att vi måste få ett underlagmed en bedömning av hur situationen inom Polisenser ut.När det gäller antalet poliser vill jag, med anled-ning av varslen av civilanställd personal, bara påpekaatt vi enligt de prognoser som föreligger fortfarandeöverstiger det riktmärke som en gång angavför hur många poliser vi skall ha landet. Enligt deprognoser vi har kommer det 1998 fortfarandeatt finnas ungefär 16 800 poliser. Riktmärket somriksdagen tagit ställning till var 16 700 poliser. Vi haralltså inte någon polisbrist enligt den definition somriksdagen själv har fastlagt.Anf. 29 ()Fru talman! Jag tror att man skulle kunna föra enstatistik här i kammaren över de socialdemokratiskastatsråd som talar om den borgerligaregeringens ekonomiska situation. Det är snart nästantråkigt att höra på. Men vid lär väl få hålla på ett tagtill.Justitieministern säger att den borgerliga regering-en gjorde nedskärningar. Det var, om jag inte är felunderrättad, faktiskt Socialdemokraterna som ikrisuppgörelsen krävde att detta skulle tas med. Detvar den ekonomiska uppgörelsen. Det kanske det voreklokt att informera om det.Sedan vill jag ställa några frågor till justitieminis-tern. Jag har ju inte mer talartid, men jag vill göra detändå. Vem är det som skall bedöma medborgartrygg-heten? Är det inte medborgarna som bor i vårt landsom skall göra det? Skall vi inte lyssna på det allmän-na rättsmedvetandet? Skall vi inte lyssna på folk somblir upprörda och oroade över att man inte kan gå utpå gator och torg i vårt land? Det vill jag som politi-ker göra, och jag hoppas att justitieministern vill göradet. Det är en viktig signal till svenska folket.Vi har en svår ekonomisk situation. För oss politi-ker handlar det, vem som än sitter och arbetar medbudgeten - och det tror att jag de flesta partier gör - faktiskt om att prioritera.Vi kristdemokrater, också jag själv, tycker att detär utomordentligt viktigt för alla medborgare i dettalånga land - från söder till norr - att detta fungerar.Jag hade önskat att justitieministern åtminstone uttalaten ambition att tycka samma sak. Det har justitiemi-nistern ytterligare en replik på sig att göra.Anf. 30 Justitieminister ()Fru talman! Jag har den största förståelse för attChatrine och andra företrädare för de borger-liga partierna tycker att det är tråkigt att åter och återfå höra om det sätt på vilket den borgerliga regeringenförsatte landet i dess nuvarande ekonomiska situation.Det skulle jag också tycka om jag var i de borgerligaskläder.Men vad som är ännu tråkigare, ,är konsekvenserna av den borgerliga regeringenspolitik. Dessa konsekvenser har vi nu att hantera, bl.a.genom saneringen av statsbudgeten som innebär att vibeskär många väsentliga verksamheter. Det drabbarvarje hushåll i detta land. Det är det riktigt tråkiga -för att inte säga tragiska.Chatrine får nog finna sig i att under långtid framöver få höra det tråkiga budskapet om kon-sekvenserna av den borgerliga regeringens oansvarigapolitik.Det är alldeles rätt att det var Socialdemokraternasom i krisuppgörelsen krävde nedskärningar. Det varju ett försök från oppositionen att försöka får någonrätsida på den fullständiga galenskap som pågickinom den borgerliga regeringen. Hade vi inte gjortdet, hade vi haft en ännu sämre situation i dag.Visst skall vi lyssna på människor som oroliga ochrädda för brottsligheten. Det är ju precis det vi gör.Vad tror att det omfattande arbetesom nu pågår inom Polisen för att för att förändraarbetssättet, öka tryggheten i samhället och öka upp-klarningsprocenten när det gäller begångna brottberor på? Jo, naturligtvis beror det på att vi har lyss-nat på människors oro.Vi har läst statistik. Vi har sett att det sätt som Po-lisen har arbetat på har lett till att vi har gått ini väggen. Brottsligheten ökar, och uppklarningenligger stilla. Människors oro stiger. Vi måste alltsåändra vårt sätt att arbeta. Det är det vi håller på med,som vi tar konsekvenserna av den obalans ibudgeten som vi övertog från den borgerliga rege-ringen. Det är tungt, men vi gör det, och vi gör detmed höga ambitioner. Med hjälp av de dugliga män-niskor som finns i denna verksamhet - och det är desom skall hitta lösningarna - skall vi göra priorite-ringarna. Jag litar på att vi faktiskt skall kunna visasvenska folket att vi inte behöver oroa oss, utan att vihar en polisverksamhet som fungerar och som ger dentrygghet som behövs.Nästa gång ber att jag skall pri-oritera en sak, vill jag att hon talar om vadjag i stället inte skall prioritera.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:138 omnämndemäns villkorAnf. 31 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att på något sätt ändra nämndemännens ekonomis-ka förutsättningar så att yngre yrkesaktiva personerkan ta nämndemannauppdrag utan att deras personligaekonomi försämras. Enligt medför deekonomiska förutsättningarna att speciellt yngre per-soner inte har råd att ta ett uppdrag som nämndeman.Jag har i besvaraten liknande fråga ställd av . Jagredogjorde då för besparingskraven på rättsväsendetoch förklarade att de ekonomiska villkoren inte med-gav någon förändring i fråga om nämndemännensersättningsnivåer.Enligt de nuvarande bestämmelserna i förordning-en (1982:814) om ersättning till nämndemän ochvissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendetm.m. utgår en ersättning till nämndemän i tingsrätter-na, hovrätterna, länsrätterna och kammarrätterna med300 kr per dag i s.k. grundarvode. Därutöver kannämndemännen få ett tilläggsbelopp för förloradarbetsförtjänst. Den totala ersättningen får uppgå tillhögst per dag, inklusive grundarvode. Dettamotsvarar en inkomst om ca i månaden.Nämndemän i länsrätt kan därutöver få ett s.k. inläs-ningsarvode för förberedelsearbete i hemmet om 300kr per dag. Med dessa ersättningsnivåer torde deflesta yngre nämndemän inte förlora några pengar påatt tjänstgöra i domstol.Eva gör gällande att nämndemännen tillstörsta delen är pensionärer. Detta är felaktigt. Me-delåldern för kvinnliga nämndemän är och me-delåldern för manliga nämndemän är . En annansak är att det borde finnas betydligt fler yngre nämn-demän än i dag.Eva nämner det problem för nämndemän ikammarrätt som aktualiserats genom en dom frånKammarrätten i . I do-men fastslås att nämndemän som inte utför förbere-delsearbete i hemmet i form av inläsning av mål, ochuppbär ersättning för detta, anses fullgöra sitt arbetevid domstolen som därmed är nämndemännens tjäns-teställe. Därav följer att kostnader för resor till ochfrån domstolen är att se som resor till och från arbetet.Ersättningen från för resor eller över-nattning m.m. blir därmed skattepliktig inkomst förvilken skall verkställa skatteavdrag.Det råder politisk enighet om att nämndemännenhar en väsentlig funktion och är ett omistligt inslag isvenskt rättsväsende. Det finns för att ytterligare stär-ka nämndemännens ställning starka skäl för att strävaefter en jämnare åldersfördelning och fler nämndemänsom arbetar utanför den offentliga sektorn. Ett led idetta är givetvis att se till att någon inte på rent eko-nomiska grunder avböjer ett uppdrag som nämnde-man.Skatteministern har besvarat en inter-pellation om bl.a. möjligheten till undantag i skatte-reglerna till förmån för nämndemännen. Skatteminis-tern förklarade då att nämndemän kan göra avdrag förresor till och från arbetet och söka jämkning vid merakostsamma resor och att han inte var beredd att förnärvarande ändra gällande regler för nämndeman-nagruppen.Det finns alltså flera olika faktorer som måste vä-gas in i frågan om ersättning till nämndemännen. Jagsade i frågesvaret att det saknades ekonomisktutrymme att införa nya ersättningssystem. Mot bak-grund av det statsfinansiella läget gäller detta fortfa-rande.Den framtida domstolsorganisationen är som välkänt föremål för utredning. I en ny domstolsorganisa-tion kan frågan om nämndemännens ersättning förresor komma att aktualiseras. Det kommer därförtroligen att finnas skäl att se över frågan i det sam-manhanget.Anf. 32 ()Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret.Min fråga i interpellationen gäller inte främst arvode-sersättningen, utan den gäller reseersättningen. Där-vidlag ger ministerns sista rader i svaret ett visst hoppom att man kommer att se över den reseersättningsom utbetalas och hur den handläggs. I det fallet me-nar jag att man skall se över det faktum att reseer-sättningen skattebeläggs.Det är ganska många nämndemän i det här landetsom har långa resor till tingsrätten, kammarrätten,hovrätten och länsrätten. Många av dem får kanskeresa den ena dagen, övernatta och resa hem, i bästafall, . Men det kan också förekomma att defår resa hem dagen därefter. I vissa fall kan förhand-lingarna pågå . Detta innebär väldigt högaresekostnader och övernattningskostnader. Både rese-ersättningen och övernattningarna skattebeläggs.Detta får till följd att nämndemän kan bli skyldigastaten pengar efter att ha fullgjort sina uppdrag. Ar-vodet på räcker inte för att betala den skattsom man blir ålagd att betala när man fullföljt sittarbete som nämndemän.Vi är överens om att nämndemännen, precis somministern säger, har en väsentlig funktion och att de ärett omistligt inslag i svenskt rättsväsende. Därförborde vi värna om de människor som verkligen kanoch vill ställa upp som nämndemän och om att despeglar befolkningssammansättningen.Precis som ministern säger i svaret ligger medel-åldern för dem som är utsedda till nämndemän påöver . Det är alltså inte fråga om pensionärer.Men går man till en domstol och tittar när rättensammanträder ser man att de allra flesta nämndemän-nen där, tyvärr, är pensionärer. De yngre nämndemänsom åtagit sig uppdraget och som utsetts har, tyvärr,inte råd att åka till rätten för att fullfölja sitt uppdrag.I stället är det pensionärerna som gör det.I tätbefolkade områden och i storstäderna har mankanske en slant över sedan man betalat lunchen ochfikat för dagen, eftersom resekostnaden är låg. Dess-utom har man inga hotellkostnader. Men i den del avlandet där jag bor är det, tyvärr, alltför många som påslutet blir skyldiga staten pengar.Därför hoppas jag att det som ministern säger sisti svaret om att se över detta och då även ta med ho-tellkostnaderna blir verklighet.Anf. 33 ()Fru talman! Justitieministern nämner i sitt svar deninterpellationsdebatt som förekom här i kammarenden med anledning av en interpellation somjag hade ställt till skatteministern och som inriktadesig på skattereglerna. Det är också dessa som jagnärmast vill beröra. Jag försökte då få skatteministernatt precisera sin uppfattning och tala om huruvida hanansåg att en nämndeman skall betala netto för attutföra ett uppdrag. Skatteministern sade då: Det ärnaturligtvis så att i generella drag skall man aldrigbehöva betala för att arbeta.Det kan vara rätt så intressant för alla de nämnde-män som verkar ute i landet att känna till justitiemi-nisterns syn på just denna fråga. Därför ställer jagföljande fråga till justitieministern: en nämnde-man på grund av skattereglerna behöva riskera att fåbetala för att utföra det uppdrag för det allmänna somvederbörande är vald att göra?I det sista stycket i det svaret antyds att i en nydomstolsorganisation skall "frågan om nämndemän-nens ersättningar för resor komma att aktualiseras".Jag är nyfiken på om justitieministern inte skullekunna lätta litet grand på förlåten och säga hur det härskall gå till, om man inte ändrar skattereg-lerna. Det enklaste sättet är ju att ändra kommunal-skattelagen på den här punkten. Då kan man på ettkostnadseffektivt och tydligt sätt komma till rätta meddetta.Men om en utredning skall hantera detta - normaltbevakar jag inte domstolsfrågor här i , så jagär inte närmare bekant med den här utredningen - villjag alltså ha ett besked om hur justitieministern tänktsig att det skall ske en öppning på den här punkten.Och framför allt undrar jag vilka tidsförhållanden somgäller. Skatteministern har ju sagt att han intetänker ändra några skatteregler, och justitieministernsäger att hon inte tänker ändra på ersättningsreg-lerna. Således får vi leva med nu rådande förhållan-den tills utredningen eventuellt kommer fram tillnågot annat. Därför kan det vara viktigt att få en as-pekt på tidsförhållandena för den här utredningen.Min sista fråga som jag vill rikta till justitieminis-tern är följande: Har det skett någon samverkan mel-lan skatteministern och justitieministern i det härärendet? Justitieministern säger ju i sitt svar att de härfrågorna är integrerade. Vi diskuterade med skatte-ministern , och då verkade det finnasanledning att samarbeta departementsöverskridandepå den här i och för sig lilla, men för de 4 000-5 000 nämndemän som är berörda, viktiga punkten.Har alltså justitieministern haft någon samverkan,eller tänker hon ha en sådan?Anf. 34 Justitieminister ()Fru talman! Jag tror att mycketväl vet att regeringen är ett kollektiv. Ingen ministerkan lova eller säga något som inte regeringen är medpå. Det förutsätts alltså att det alltid sker ett samrådmellan ministrarna om alla svar som ges här i riksda-gen.Jag har ingenting i sak att erinra mot av hur situationen kan se ut när det gällernämndemän i våra domstolar. Diskussionen handlar juom problematiken kring reseersättningarna. Jag harinte något att tillägga utöver det som jag sagt i mittsvar.Jag ser framför mig att den ganska omfattandeöversyn som domstolsorganisationen nu är föremålför kan leda fram till väldigt mycket övervägandensom berör nämndemännen. Jag ser det som naturligtatt frågan om ersättningen till nämndemännen kom-mer upp i det sammanhanget. Men på vilket sätt denskall lösas i det sammanhanget har jag ingensom helst uppfattning om. Det finns alltså ingen förlåtatt lyfta i detta sammanhang, utan det blir en diskus-sion utifrån de förutsättningar som då föreligger.Anf. 35 ()Fru talman! Det sista som ministern sade i föregå-ende inlägg lyfte inte mycket på förlåten. Det inger ivarje fall litet hopp. Den här organisationen innebäratt det blir färre domstolar; det har vi förstått. Det isin tur innebär att det blir färre nämndemän. I ochmed det resultatet borde det finnas ett ekonomisktutrymme för att i varje fall inte beskatta resor ochhotellkostnader. Jag tar det som sagts som ett litetlöfte om att så kommer att bli fallet.Anf. 36 ()Fru talman! Om jag är rätt orienterad är det här välen frågestund. Jag ställde några frågor, men justitie-ministern berörde dem inte annat än möjligen indirektgenom att säga att hon tycker likadant som skattemi-nistern. Det är kanske på det viset jag skall tolka det. Iså fall konstaterar jag att det är så.Jag fick dock inte någon idé om tidsförhållandenanär det gäller eventuella förändringar. Det kunde varavärdefullt att få. I och med domen i kammarrätten ifebruari har det inträtt ett nytt förhållande. Då kan detvara idé med att upplysa om hur länge det här skallråda innan man eventuellt kan överväga en föränd-ring.Eftersom justitieministern indirekt har instämt iskatteministerns uppfattning, att man åtminstone igenerella termer - vad det nu kan innebära mera exakt- inte skall behöva betala för att utföra ett uppdrag,har jag faktiskt, fru talman, den förväntningen påjustitieministern att det kommer ett förslag som inne-bär att den här frågan skall lösas. Jag hoppas att detsnarare skall ske förr än .