prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Det skulle kunna fåstora effekter där.I övrigt tror jag att om vi skall ha ett offensivt ar-bete med kalkning är det nog rätt tänkt att man skallgå på avrinningsområden för att värna den biologiskamångfalden i naturen i och för att värna denbiologiska mångfalden i så många delar av landet sommöjligt, i stället för att i första hand titta på fiskesjö-arna som vi har gjort tidigare.Jag är alltså övertygad om att med ett gemensamtangreppssätt internationellt och nationellt och genomen fortsatt satsning på resurser till kalkningen menockså ett visst nytänkande när det gäller kalkningen,kommer vi att klara de här frågorna för framtiden.Anf. 129 ()Fru talman! Miljöministern säger att det inte finnsnågot förslag, att det här bara var "ett exempel". Men,fru talman, det är ju ett utredningsdirektiv. Skall jagdå tolka det miljöministern säger som att vi inte skallta henne på allvar, att hennes direktiv till utredningarinte skall tas på allvar, eftersom de bara är exempel?Det är i så fall ett nytt sätt för statliga utredningar attarbeta, och om det förhåller sig på det sättet kan dettakanske vara klargörande för andra utredningar sommiljöministern har ansvar för.Fru talman! Miljöministern säger att hon hartrampat på en öm tå och att jag inte borde tala om dendåliga ekonomin eftersom detta är självförvållat. Jagkanske ändå skall ta en minut av tiden i anspråk för attpåminna miljöministern om hurdan situationen fak-tiskt var.Vi hade att hantera en internationell konjunktur-nedgång av ett slag som vi inte haft sedan krigsåren. hänvisar exempelvis statsministern till att vi nuhar en konjunkturnedgång som gör att han har väldigtsvårt att hantera situationen, men den nuvarandekonjunkturnedgången är inte ens i närheten av denunder förra perioden. Vi hade att hantera detta - ochvad gjorde då Socialdemokraterna i opposition? Jo, delade fram förslag till betydligt ökade kostnader påområde efter område. Hade följt de försla-gen hade vår ekonomi varit betydligt sämre än vadden är i dag.Jag hörde exempelvis en interpella-tionsdebatt på område, där Socialde-mokraterna i opposition ville lägga ytterligare 50miljarder på satsningar på infrastruktur. Det var fak-tiskt 100 miljarder. Det sades att det var 50 miljarder,men jag minns att det var 100 miljarder extra. SåSocialdemokraterna har inget att berömma sig för vadgäller hanteringen av de ekonomiska frågorna, varesig nu - det ser vi mycket tydligt - eller under denförra mandatperioden.Den här interpellationen handlar nu inte om dettautan om miljöministerns ansvar. Jag bara konstaterarfaktum, att miljöministern faktiskt är beredd att halve-ra kalkningsanslagen, och detta bekymrar inte baramig, utan det bekymrar hela Miljösverige.Anf. 130 Miljöminister ()Fru talman! Om vi skall påminna oss historien såkan vi påminna oss att den förra regeringen fördubb-lade arbetslösheten, tredubblade budgetunderskottetoch hade räntor som kraftigt steg - som mest hade viräntor som var uppe i - och efter detta liggerräntorna i väldigt högt. Den förra regeringensåg till att vi hamnade i en väldigt allvarlig ekonomisksituation, att vi har fått låna till av vårautgifter.Då måste alla vara med och ta sitt ansvar. Genomatt skaffa oss ett bra underlag för en budgetprocesskan vi förhoppningsvis se vilka de riktigt nödvändigaåtgärderna är, var vi kan genomföra reformer och varvi eventuellt även kan spara.Jag minns en av mina första debatter med DanEricsson här i . Då var hans främsta argu-ment mot mig följande fråga: Skall gå tillhistorien som en miljöminister som tvingas göra be-sparingar? Jag konstaterar att det var just genom i de olika partier som ingick i den borgerligakoalitionen resonerade på det viset som man såg tillatt vi fick så dålig ekonomi - alla skulle visa att dekunde ha de största utgifterna och de största utgift-sökningarna på sina områden. Så får man ingen braekonomi.Jag är, som jag har sagt tidigare, övertygad om attvi ändå kommer att kunna klara av besparingarna ochäven i fortsättningen ta ordentlig hänsyn till miljönoch se till att vi får en långsiktigt hållbar utveckling iSverige. Jag är övertygad om att det kommer att krä-vas insatser av väldigt många för att vi skall kunna haen långsiktigt hållbar utveckling av miljön samtidigtsom vi också genomför besparingarna i statsfinanser-na. Men det är bara genom att ta den sortens ansvarsom vi faktiskt kommer att kunna klara bådeekonomi och ekologi.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellation 1995/96:228 omkärnkraftens kostnaderAnf. 131 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig om Miljöde-partementet i har gjort någon jämförandemiljökonsekvensbeskrivning mellan de olika energi-slagen, där alla faktorer som kan påverka människanoch hennes livsmiljö tagits med iberäkningarna, och hur priset på de olika energislagenförändras om dessa externa kostnader inkluderas ipriset.På den första frågan blir svaret nej. Det finns ännuingen studie som har lyckats med en sådan uppgift,trots att man har arbetat med frågan ända . Det är en stor och svår forskningsuppgift, ochjag är tveksam till om man någonsin kommer attlyckas hitta en modell eller utarbeta en metodik sompå ett objektivt sätt lyckas göra en fullständig jämfö-relse mellan de olika energislagen med utgångspunktfrån samtliga externa effekter.Det finns flera skäl till att det är så stora svårighe-ter att värdera miljöeffekter och göra jämförelsermellan olika bränslen. Miljöeffekter spänner över variation och rum. Exempelvis kan vissatyper av miljöeffekter, som buller eller effekter påhälsan, huvudsakligen uppstå lokalt kring anläggning-en. I sådana fall är det svårt att utarbeta allmängiltigavärden, utan man blir tvungen att göra bedömningarfrån fall till fall. Andra effekter, som försurningeneller växthuseffekten, har en regional respektive glo-bal påverkan. Det är också svårt att göra avvägningarmellan effekter som uppkommer , effektersom uppstår i kommande generationer, effekter sominte kan återställas eller som påverkar människorsvälbefinnande eller ger upphov till oro och stora ha-verier eller olyckor.Eftersom vetenskapliga fakta inte till alla delar ärfullständigt kända har man varit tvingad att göra för-enklingar eller utelämna en värdering av vissa miljö-effekter. Det är därför viktigt att man redogör förvilka effekter som har beaktats i olika undersökning-ar.En principiell utgångspunkt när man skall försökavärdera olika energislags miljöeffekter är att allaenergislag skall bära de kostnader som uppkommergenom deras påverkan på miljön och människansvälbefinnande. I den ekonomiska teorin kallas dettainternalisering av externa kostnader. I traditionellaekonomiska kalkyler över priset beaktas inte de kost-nader som uppkommer för samhället eller den enskil-de genom påverkan på miljön, fysiska skador ellermöjligheten till rekreation eller naturupplevelser. Avden redogörelse jag gjort framgår att denna möj-lighet endast existerar i teorin - de analytiska uppgif-terna är alltför svåra.Sverige är ett av de länder som i stor utsträckningtillämpar ekonomiska styrmedel för att nå miljömå-len. Inom energiområdet har vi bl.a. infört skatt ellermiljöavgifter på utsläpp av koldioxid, svavel ochkväveoxider. Nivåerna har inte i något fall baserats påen värdering av skadan i miljön av luftföroreningarna.I stället har skatterna bestämts med utgångspunkt frånkostnaden för att minska utsläppen eller möjlighetenatt uppnå miljömålen.Jag tror för min del att denna utgångspunkt ärrimlig för att åstadkomma den omställning av energi-systemet som behövs för att åstadkomma ett ekolo-giskt hållbart samhälle. I takt med en ökad kunskapkommer vi att bygga vidare på denna väg. För attkunna ge miljöaspekter den större vikt vid ekono-misk-politiskt beslutsfattande som regeringen avise-rat, är det av väsentlig betydelse att arbetet med attbelysa kopplingarna mellan miljö och ekonomi fort-sätter och intensifieras. har exem-pelvis regeringens uppdrag att redovisa de samhälls-ekonomiska kostnaderna som orsakas av luftförore-ningar och försurande ämnen. Arbetet med att utarbe-ta komplement till traditionell ekonomisk statistik iform av fysiska miljöräkenskaper vid SCB och bör även fortsättningsvis prioriteras.Skatteväxlingskommittén undersöker möjlighetenatt växla skatt på arbete mot skatt på ändliga naturre-surser.Det är min förhoppning att dessa arbeten ger ettbättre underlag för en mer ändamålsenlig förändring iprisrelationer mellan olika bränslen och energiformersom miljön långsiktigt kräver.Prisnivåerna speglar således strävan att uppnå vis-sa miljömål. Någon strikt värdering av miljökostna-derna mellan olika energislag uppnås däremot inte.Jag har därmed svarat på andra fråga.Anf. 132 ()Fru talman! Tack för svaret! Det var mycket upp-lysande och fylligt.Alltsedan kärnkraftsdebatten tog fart i början av1970-talet har energipolitiken präglats av motsätt-ningar mellan kärnkraftsetablissemanget och kärn-kraftsmotståndarna. Jag har också mot bakgrund avdet ställt den här interpellationen om att göra miljö-konsekvensbeskrivningar på olika energislag.Jag har deltagit på och Industriförbun-dets träffar med kvinnor runt om i landet, och där harman presenterat uppgifter som jag aldrig har skådattidigare. Man har där räknat in olika externa kostna-der, exempelvis miljö och hälsa. Dessa uppgifterlanseras friskt i vårt land - det påbörjades redan islutet av - och jag ifrågasätter dem väldigtskarpt.Vid en närmare titt på siffrorna förstår man att detfinns mycket övrigt att önska för att få en saklig bildav verkligheten. Jag skall ge några exempel.De beräknar att biomassa skulle stå för 2,1öre/kWh och kärnkraften för 0,1-0,i externakostnader. Det betyder att biomassan enligt dessakällor är mellan 4 och 20 gånger miljö- och hälsofar-ligare än kärnkraften.Källorna uppges vara EU-externe, US , dvs.departementet för energi i , och State.Märkligt är också att växthuseffekten ej ingår i be-räkningarna på naturgas, olja och kol, om jag harförstått teckenförklaringen rätt. Naturgas ligger därförpå 0,2-0,/kWh, med andra ord strax efter kärn-kraften på rankinglistan över de miljö- och hälsomäs-sigt bästa alternativen. Vind har 0,. T.o.m.vind kan vara upp till 20 gånger mer belastande ärkärnkraften enligt dessa tabeller. Vad anser miljömi-nistern om dessa beräkningar? Är det att undra på attjag reagerar, och att förhoppningsvis fler i gördet?Förra året vid hade jag en fråga omVattenfalls falska marknadsföring, som jag ocksåomnämner i interpellationen. Statliga kraftbolagetVattenfall har i en rapport som det beställt från USAsagt bl.a. följande: Det skall "skifta miljöfokus frånstrålningsrisk till försurning och växthuseffekt": Noghar det taget detta budskap ad notam, eller vad anserministern?Fru talman! fick jag ett utdragur en rapport från Baden jordbruksde-partement som hette Waldschäden durch kerntechni-sche anlagen. Där hade man tagit upp en redovisningom försurande utsläpp som svaveldioxid och kväveox-ider till atmosfären. Dessa siffror visar att ett årsbränslebehov för ett 1000-Megawatts kärnkraftverkorsaker ett bidrag av svaveldioxider och1 kväveoxider till atmosfären.Slår man ut dessa utsläppssiffror på ett kärnkraft-verks årliga energiproduktion av ca 6,5 Twh får manfaktiskt precis samma försurande utsläpp per kWhlevererad kärnkraftsenergi som vi skulle fått omsamma energi producerats i ett kolkraftverk. Den endaskillnaden är att utsläppet inte kommer från kärn-kraftverkens skorsten utan frigörs vid andra steg ikärnkraftskedjan.Vem presenterar sådana uppgifter i den debatt somnu pågår i samhället? Det är som att släppa en bomb.Visst skall man ifrågasätta även dessa siffror. Varkommer de ifrån? Det försöker jag sätta människor attgöra. Hur har de ändrats under tidens gång? De ärfrån år 1988.Som miljöministern sagt i sitt svar är det svårt attta ett samlat grepp om MKB för de olika engergisla-gen. Men har ändå försökt att beräkna sinmiljöskuld, och några data måste väl ligga till grundför detta. Jag återkommer med fler frågor.Anf. 133 ()Fru talman! Det är många debatter som manskulle vilja lägga sig i. Det är bra att ärhär och svarar på frågor.Jag tänkte ställa några frågor i denna debatt medanledning av att jag var på bolagsstämmaförra veckan, som var en ganska intressant tillställ-ning. Jag blev mycket oroad efter det, bl.a. av denanledning som här tar upp, dvs. de siffrordet presenterar.Jag ställde en hel del frågor, och bl.a. en fråga somhandlade om dess marknadsföring. Där sade mantydligt till mig att inte lägger sig i den poli-tiska debatten över huvud taget, vilket jag anser gör med hjälp av de siffror som man presenteraroch på det sätt som de presenteras.Det som kanske är mest intressant är att inte verkar ha förstått regeringens ochSveriges strategi, som nämner i sitt inter-pellationssvar, nämligen att man skall beskatta miljö-förstörande verksamhet högre och föra diskussionerom skatteväxling, osv. Styrelsen förstår inte det, trotsatt vi har haft en folkomröstning och därefter ett riks-dagsbeslut om att kärnkraften skall avvecklas.Det är inte så tydligt att man på olika sätt försökeratt få kärnkraften avvecklad. Jag ställde en fråga ochefterlyste en avvecklingsplan. Jag ställde också fråganom möjligheterna att stänga av ett eller två kärnkraft-verk. Någon avvecklingsplan fanns inte att tillgå. Detfanns inte heller någon diskussion i årsberättelsen somtog upp detta.Det har lagts fram en strategi. Energikommissio-nens beredning har skett, och det har redan fattatsbeslut om miljöskatter. Trots detta har intefattat vinken om hur man tänker sig att energin skallvara i framtiden.I presentationen av årsberättelsen kommenterademan också osäkerheten i miljöskatter och vad politi-kerna egentligen vill, som ett opolitiskt initiativ idiskussionen från styrelsens sida. Jag tycker personli-gen att det är ganska klart vad vi vill. Sedan är fråganhur vi skall åstadkomma det vi vill göra.I en miljödel av årsberättelsen, som jag i och försig tycker är bra att man har med, diskuterar manmiljöanalyser och de olika energislagens konsekven-ser för miljön, vilket är bra. Men det saknas väldigtstora delar. Man tar inte alls upp miljökostnader kringavveckling eller förvaring av kärnbränsle. Några avde siffror som talade om tidigare finnsockså med i den delen.Det som är intressant är att det fanns en statlig re-presentant, som var den enda vid tillfället som haderösträtt. Från hans sida hörde jag inga som helstkommentarer kring dessa frågor. Han ställde ingafrågor över huvud taget och lade sig inte i debatten.Hur skall vi gå till väga om jag som representantoch riksdagsledamot tycker att de politiska besluten ärganska klara, medan fortfarande anser attmiljöskatter är väldigt osäkert och inte riktigt vet hurman skall bete sig, och enda alternativet till att av-veckla kärnkraften är att ersätta den fossila bränslen?Vad tänker miljöministern som miljöminister göra idet här fallet för att påverka? Det är bara staten somhar aktier i bolaget och som därför är den enda somkan rösta. Jag antar att miljöministern som miljömi-nister har ett visst inflytande på hur man kan ta uppdiskussionen på t.ex. en bolagsstämma.Anf. 134 Miljöminister ()Fru talman! Jag skall börja med de frågor som EvaGoës ställer. Jag känner inte till den undersökningsom här refererar till. Jag känner till den delsom EU har gjort. I den utredning som EU har ge-nomfört har man värderat olika fossila bränslen. Menman har t.ex. inte jämfört det med vattenkraft ellerkärnkraft. Man har jämfört med energislag som ärnågorlunda enklare att jämföra med.Trots att man bara värderat fossila bränslen haräven den undersökningen stora osäkerhetsfaktorer.Jag tycker, precis som jag har sagt i svaret, att den härsortens försök till redovisningar blir väldigt teoretiska.Antingen kan man misstolka eller feltolka olika resul-tat eller så försöker man att göra beräkningar av så-dant som egentligen inte går att exakt kostnadsberäk-na. Därmed kan det bli väldigt subjektivt.Det är egentligen inte mödan värt att lägga resur-ser på att försöka få fram några sådana system ochhävda att de håller teoretiskt. Det är bättre med denmetod som vi redan har använt i , nämligen attarbeta med ekonomiska styrmedel. Sedan får vi blibättre på att följa upp de ekonomiska styrmedlen ochse hur de fungerar.Fru talman! När det gäller den andra frågan omVattenfall är jag inte riktigt beredd att svara rakt uppoch ner. Jag har inte sett dess handlingar vid årsmötet,och jag vet inte vad som hände vid bolagsstämman.Jag förutsätter att gör det som det sombolag skall göra. Men jag är inte beredd att här gå in ien diskussion om agerande.Anf. 135 ()Fru talman! Vi vet att Tjernobyl har kostat männi-skoliv. Det har kostat kanske 1 000 miljarder kronoreller . Skrotningen av reaktoreroch kärnavfallet kommer att kosta mer än vad vi harräknat med. Det har varit protester från lagutskottetoch andra, bl.a. SKI. Man anser att man borde höja tregånger från /kWh, dvs. Vi harockså sett utomlands att det kostar mer att riva än vadman har trott.I på s. 303 sägerman i varje fall att det finns möjligheter att internali-sera externa effekter och att de är väl kända och ana-lyserade av forskare och experter. På s. 305 står detatt utredningen konstaterar när det gäller att man dessvärre inte hade tid ochatt uppgiften rymmer åtskilliga frågeställningar avdelvis komplicerad natur att den tid som stod till för-fogande inte medgav en tillfredsställande behandlingav frågans alla delar.År 1992 ställde jag frågan: Vad skulle det kostaom vi lade på kärnkraften alla dess miljöbelastningarfrån uranbrytning, riskerna för en kärnkraftsolycka,avfallshanteringen, osv?Vilket skulle det egentliga priset vara? Jag fickfrån Kraftsams ordförande svaret att det var en poli-tisk fråga, och att han inte svarade på den. Då måstejag gå till politikerna och ställa samma fråga. Jagtycker att det är bra att vi gör som vi gör - vi jobbarmed skatteväxling, och tittar på vad vi kan göra för attparera detta och minska miljöbelastningen och hälso-effekterna.Vi vet också att människor offrar sin hälsa och sinmiljö runt urangruvorna, och att de kommer att göradet i hundratals, ja tusentals år framåt. Det finns t.ex.en långlivad isotop, 230, som har en halve-ringstid på 80 000 år.Jag vill överräcka en bok till miljöministern. Jagönskar att hon vill låna ut den till fler på departemen-tet. Jag menar inte att skriva någon på näsan att deinte kan detta, men jag tycker att boken är bra. Denheter Vi har regn men inte vatten, och den innehållertio vittnesmål om följderna av uranbrytning och nuk-leär verksamhet. Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen har gett ut den tillsammans med Förening-en för fjärde världen. Den handlar om urbefolkningar,som ofta offras på kärnkraftens altare.Vi i har sagt att vi gärnavill försöka få en total bild av hur mycket kärnkraftenkostar, för att kunna fasa ut den. I stället vill vi sättain biobränsle och naturligtvis även effektivisera ener-gianvändningen och hushålla med energin - det är detbästa.De som kommer fram i dagens debatt är de somkan manipulera och skriva, som har pengar och somkan få ut sina budskap. Det är därför intressant att läsaen bok som heter heta åren . Det är insi-de information från informationschefen på kan man läsa hur man manipulerar människor.Eva skrev i den 1 mars1987 angående boken att efter Tjernobyl är det lätt attgripas av en total vanmaktskänsla vid anblicken av defullständigt oberörda kärnkraftsfolket. Känslan för-stärks vid läsning av boken åren av Sydkraftsinformationschef . Ändå är bokenviktig. Med sin glättade framställning är den enomedvetet avslöjande studie av hur en stat i statenuppfattar sin roll och agerar för att omintetgöra allaförsök till demokratiskt inflytande.Det är detta som jag tycker är allvarligt - att vi harsvårt att följa upp våra politiska beslut. Det är ju riks-dagen som är demokratins högborg. När politikernahar dragits in i manipulationerna har det utan tvivellett till politikerförakt. Allmänheten är nämligen intedummare än att den insett vad den utsatts för. Därförhoppas jag att vi kommer till rätta med energipriserna.Biobränslet skall inte betraktas som 20 gånger miljö-farligare än kärnkraft.Anf. 136 ()Herr talman! Jag förstår att miljöminister inte kan kommentera det som jag tog upp angå-ende och bolagsstämman. Jag vet ju att honinte var där.Som ett tips kan jag säga att årsredovisningen ärmycket intressant läsning. Men till stora delar är detinte någon speciellt rolig läsning. Det saknas nämli-gen stora bitar om miljön, framför allt i den miljöre-dovisning som finns. slår sig förbröstet och menar att man har kommit väldigt långt idet arbetet. Eftersom det är staten som äger aktiernaär det viktigt att ta upp frågan.Det var synd att miljöministern inte var med påbolagsstämman. Det kan vara nyttigt att vara med påsådana saker, även om tiden är knapp. Man lär sigmycket.Jag tycker avslutningsvis att det å ena sidan ärfruktansvärt anmärkningsvärt att ännu intehar uppfattat vinken om vad det är vi vill göra medenergin i . Det är för mig totalt ofattbart. Åandra sidan gör det mig också förvånad att staten somrepresentant på bolagsstämman inte kommenteradedetta över huvud taget. Inte heller kommenteradesofficiellt de frågor som jag ställde på bolagsstämman.Jag tror egentligen att vi behöver ändra strukturernaoch göra staten litet mer aktiv i sin roll som endaaktieägare.Anf. 137 ()Herr talman! Jag var också med på Vattenfallsbolagsstämma. Jag kan konstatera att fick svar på sina frågor. I samband med bolags-stämman uttalade hon inte heller annat än hon hadefått svar på dem.Miljöministern var ju inte där, men hon kan ändåinformera om att är ettbolag som enligt riksdagsbeslut skall bedriva en af-färsmässig verksamhet på affärsmässiga grunder.Miljöministern kan också informera att inte styr med vinkar, utan med lag.De siffror tog upp tidigare var sam-manställningar ur tre olika forskningsförsök att värde-ra externa effekter. Hon nämnde själv vilka det är;, projekt, ettforskningsprojekt som leds av ofEnergy och en studie beställd av State.Sammanfallande för alla dessa undersökningar avolika energislags externa effekter är att kärnkraft,vind- och vattenkraft, men även naturgas, har påfal-lande låga externa kostnader. Det beror på att man hartittat på radioaktiva utsläpp, kväveoxider, svavel, stoftoch kolväten medan man har exkluderat växthuseffek-ten.Skälet är naturligtvis att växthuseffekten är detsom är det metodologiskt svåraste att värdera. Omman skulle inkludera även den effekten, vilket mangivetvis bör göra, kommer naturligtvis biomassa attbli mycket mer konkurrenskraftigt i sammanställning-arna. Naturgas kommer att bli mycket sämre. Kärn-kraft, vind- och vattenkraft kommer fortfarande att hade bästa värdena.Miljöministern har i sitt interpellationssvar ganskautförligt beskrivit alla de svårigheter som är förknip-pade med att göra denna typ av studier. Jag har ingainvändningar mot de beskrivningar som görs i svaret.Däremot reagerar jag när jag tycker att det andas enviss negativism emot att ansträngningar görs att för-söka värdera de externa kostnaderna. Där har jag enannan uppfattning, och menar att detta är synnerligenlovvärda studier. Vi har från svensk sida all anledningatt medverka till de ansträngningar som görs i inom ram. Alla sådanahär studier och forskningsansträngningar bidrar, trotsde svagheter som finns, trots de värderingsproblemsom finns och trots de jämförelsesvårigheter somuppstår till vår kunskap om vilka effekter använd-ningen av olika bränslen i energisystemet har.Vill vi se till att i högre grad styramed miljöavgifter? Jag vänder mig även där emotmiljöministerns svar. Våra energiskatter är ihuvudsak fiskala och inte i huvudsak styrande mil-jöskatter. Men ambitionen är att de skall bli det. Omvi på ett rättvisande sätt skall kunna beskatta påverkanpå vår miljö behöver vi skaffa oss ökade kunskaperoch instrument för att på ett någorlunda rättvisandesätt värdera de externa effekterna.Anf. 138 ()Herr talman!