prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:46Måndagen den 16 decemberKl. 9.00 - 19.20Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 december.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att frågestunden torsdagenden flyttats till tisdagen den 18 marskl. 14.00.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1996/97:Fi29-Fi34 till finansutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU7Utrikesutskottets betänkande 1996/97:UU2Näringsutskottets betänkanden /97:NU1, NU2och NU75 § Statsbudgeten för . Jord- och skogs-bruk, fiske med anslutande näringarFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU1Statsbudgeten för (Utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näring-ar) (prop. 1996/97:1 delvis, 1996/97:5 och1995/96:224 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! I betänkande 1996/97:JoU1 behandlasförslagen i budgetpropositionen om anslaginom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringar. Inte mindre än 191 motion-syrkanden behandlas i betänkandet.Riksdagen har fastställt utgiftsra-men för område 23 med beräkning av statens inkoms-ter . En majoritet bestående av Socialde-mokraterna och har ställt sig bakom den.Denna majoritet har valt en annan inriktning av poli-tiken, varför vi nu inte på samma sätt som vanligtdeltar i detaljbesluten.I ett särskilt yttrande nr 1 redovisar vi den modera-ta politiken på området. Härav framgår att vår utgifts-ram för område 23 ligger på ett över 26 miljonerhögre belopp än regeringens. Det finns en rad ange-lägna ändamål inom utgiftsområdet som inte kantillgodoses inom den av regeringen föreslagna utgifts-ramen. Enligt vår mening bör en ytterligare satsninggöras på miljöprogrammet med 30 miljoner kronor.Med EU:s medfinansiering skapas då ett utrymme på60 , som bör användas till våtmarks-stöd och till miljöåtgärder i anslutning till det kon-ventionella åkerbruket.Vidare föreslår vi vissa besparingar inom . Staten behöver av statsfinansiella skäl se övermyndighetsstrukturen, och bör ,menar vi, samordnas med annan statlig myndighet.Detta bör medföra vissa besparingsmöjligheter i ad-ministrationen. En del av de frigjorda medlen, 5 mil-joner kronor, bör användas till fiskevård på statensvatten. Skogsvårdsarbetet behöver konkretiseras ochdrivas närmare skogsnäringen. Vi föreslår därför attskogsvårdsorganisationen tillförs 5 miljoner kronorför rådgivning till skogsbrukare.Sedan fastställt utgiftsramen till ett en-ligt vår mening otillräckligt belopp kan vi av formellaskäl ej yrka bifall till våra ursprungsförslag i den deldessa innebär att den ram som Socialdemokraternaoch genomdrivit överskrids.Regeringens förslag när det gäller ramarna förkompensationsersättningen innebär en sänkning med21 för nästa budgetår. Sänkningen ären anpassning till att lantbruksföretagen inte utnyttjathela ramen för . Enligt vår mening kan detdåliga utnyttjandet ha orsakats av bristande kunskaperom de nya jordbrukspolitiska villkoren samt ovananatt hantera EU-stöden. Vi anser därför att regeringenbör återkomma till med ett nytt förslag tillfinansiering om utnyttjandet av stöden visar sig attöka och når upp till de ramar som ursprungligen be-räknades.Vi har dock till betänkandet fogat en rad reserva-tioner som berör politiken, där vi har en annan syn änvad som i betänkandet framförs av majoriteter, som iflera fall utgörs av olika partier.I reservation 1 tar vi upp administrationen av EG:sjordbruksstöd. Vi anser att det finns klara brister. Detär av nationellt intresse att administrationen bidrar tillatt svenskt jordbruk kan få det stöd som det är berät-tigat till. Vidare måste administrationen fungera så attfusk, oegentligheter och rena misstag undviks. Kost-naderna får inte bli högre för berörda lantbrukare ochmyndigheter på grund av problemen inom administ-rationen.Tyvärr har stora brister visats med förseningar avutbetalningar osv. Det är viktigt att det utredningsför-slag gällande administrationen av EU:s jordbrukspo-litik i i SOU 1996:65 som överlämnades iapril också framgent leder till förenklingar och effek-tiviseringar i handläggningen.Jordbruksverket har fått hård kritik, men regering-en har ett stort ansvar, då man 1995 inför inträdet iEU ändrade förutsättningarna och under resans gångvidtagit åtgärder som inte gjort det lättare vare sig förmyndighet eller för berörda företagare.Jordbruksverket bör , vilket vi framför i re-servation 1, utforma rutiner som tillgodoser behovetav regional redovisning inom olika stödområden ochstödformer.Då det gäller de regionala stöden konstaterar vi attdet finns starka skäl som talar för att en mer samman-hållen utvärdering görs av de nuvarande stödsystemenmed avseende på jordbruksnäringens situation inomframför allt stödområdena 1-4. Där bör lönsamhets-utvecklingen för det norrländska jordbruket analyse-ras och förslag till förbättringar tas fram så att defaktiska utlovade målen för kan uppnås. Detmå gälla såväl merkostnadsersättningen som gräns-dragningsproblemen vad gäller stödområdesindel-ningen. Vi vill i reservation 4 ge regeringen detta tillkänna. Vi tycker att det är märkligt att intevill stödja oss i denna reservation, som också innefat-tar motion i motsvarande delar.I reservation 6 tar vi moderater upp utvärderingenav vad det inneburit att medlemskapet i EU medförtatt det svenska systemet för bevarande av värdefullanaturvärden i odlingslandskapet införlivats i . Regelsystemet har på många punkter för-ändrats. Förändringarna har dessutom genomförtsunder stor tidspress. Nya former av miljöstöd hartillkommit inför varje ansökningstillfälle. Sökandenhar då haft möjlighet att överföra marker till att om-fattas av de nya stödformerna. Genom krångliga reg-ler samt oklar tillämpning finns det stora arealer somomfattas av miljöstödsansökningar men som inteuppfyller alla krav för att få stöd. Man bör därföräven i fortsättningen ha möjlighet att överföra arealermellan olika miljöstödsformer. Vidare bör övergångs-reglerna för anpassning till det nya systemet förläng-as. Osäkerhet om reglernas tolkning samt kravet påfemårsavtal med eventuell återbetalningsskyldighethar gjort att många markägare avstår från att skötasina marker. Därför är det av allra största vikt attregelsystemet anpassas.När det stödet för bevarande av värdefulla natur-och kulturmiljöer ställs hårdare krav på vissa delar avlandet. Skötselkraven är dessutom så satta att mindreenheter inte har resurser att initialt följa de krav somställs. Detta medför att flera mindre enheter ej klararkraven för att få ersättning. Därmed förloras incita-ment att bevara kulturvärden för framtiden. Det är pådessa mindre enheter som den större delen av devärdefulla lämningarna faktiskt finns bevarade.En del av Norrlandsstödet utgår via delprogram-met Öppet odlingslandskap. Ett ökat arealkrav skulleleda till att ytterligare bönder inte klarade kraven ochatt Norrlandsstödet urholkades ännu mer. Därmedökar hotet mot det öppna odlingslandskapet. Reglernabehöver ändras så att dagens arealkrav inte skärpsytterligare.I samband med den utvärdering som genomförsbör även möjligheten att införa ett sammanhålletdelprogram med inriktning på miljöåtgärder i detkonventionella jordbruket undersökas. En sådansatsning kan enligt vår mening ge betydande miljö-vinster. Vi menar att regeringen inte har tagitproblemen på allvar och vill därför i vår reservationge regeringen detta till känna.Enligt vår mening är det angeläget att de norr-ländska landskapstyperna görs synliga i miljöpro-grammet. Ett exempel på att norra land-skapstyper ej har beaktats är delprogrammet Värdeful-la natur- och kulturvärden, vars besvärliga detaljer ireglerna direkt diskriminerar mindre gårdar. Vi vill geregeringen detta till känna i reservation nr 7.I reservation nr 8 tar vi moderater upp frågan omanläggningar av våtmarker. Enligt vår mening finnsdet i detta sammanhang anledning att uppmärksammavåtmarkernas betydelse. Här krävs en översyn avgällande regler. Det är rimligt att tillåta anläggande avvåtmark även på betesmark. Våtmarken bör huvud-sakligen ta emot vatten från men behöverinte nödvändigtvis vara belägen på åker. Det finnsinte heller skäl att hindra ansvarsfull vattentäkt ochbete på sådan våtmark.Vidare bör stöd kunna utgå, inte bara för att kom-pensera den mark som tas i anspråk utan även föranläggningskostnader. bör inom EU verka föratt reglerna ändras i enlighet med det som vi reserva-tioen har anfört.Vi vill förenkla regelsystemet för miljöersättning-arna i jordbruket. Det system som gäller är mycketkomplicerat och detaljerat. Dessutom är det svårtol-kat. Detaljreglerna har i vissa fall motverkat sitt syfte,dels genom att många jordbrukare inte har sökt er-sättning, dels därför att reglerna inte alltid har varitmiljömässigt ändamålsenliga.Reglerna inom kulturmiljöprogrammet hör till demest komplicerade. Kraven på kvalifikationspoängmissgynnar ägare av mindre marker, även om mar-kerna är mycket värdefulla från bevarandesynpunkt. Isamband med utvärderingen bör det övervägas omkvalifikationspoängen skall slopas. Enligt utskottetsoch vår mening - jag hade hoppats att utskottet skulleanta vårt förslag - går det lika bra att göra en be-dömning av stödnivån utifrån en stödpoängberäkning.Detaljreglerna kring landskapselementen menar viockså kan förenklas. Till detta kommer sanktionsbe-stämmelser som skapar stor osäkerhet. Arbetet meden översyn och med förenklingar av regelsystemet börbedrivas på såväl nationell nivå som inom EU. Dettabör ges regeringen till känna.I många delar av landet är jordbruket och dendärtill hörande förädlingsindustrin en av de ekono-miskt sett viktigaste näringsgrenarna. hargoda förutsättningar att utveckla jordbruket ytterliga-re, bl.a. genom satsningar på forskning och utveck-ling. Enligt vår uppfattning är det olyckligt att, som iforskningspropositionens förslag om medelstilldel-ningen på forskningens område, utesluta eller tonaned betydelsen av forskningssatsningar inom detkonventionella jordbruket. Stöd till forskning förmiljöförbättringar i det konventionella jordbruket kanleda till mer omfattande och snabbare miljövinster änen mer ensidig satsning på forskning inom det ekolo-giska jordbruket.Skogsnäringen är viktigaste exportgren.Därför är det oerhört viktigt att få till stånd en bättreskogsproduktrelaterad forskning.Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrihar fått nya möjligheter genom medlemskapet i EU.Dock hämmas dessa möjligheter genom de s.k. poli-tiska kostnaderna, dvs. skatten på dieselolja, handels-gödselavgifterna samt ökade kostnader för bensin ochel. Nya höjningar aviseras, inte minst på grund avkärnkraftsavveckling och skatteväxling m.m. Är nisocialdemokrater och även centerpartister beredda attgöra någonting åt detta? Vi väntar på besked. Kom-mer vallstödet att få en enkel utformning, eller hurkommer det att bli? Är ni beredda att göra en utvär-dering av miljömotivet för handelsgödselskatter?Kommer regeringen att utnyttja helaåterflödet från EU till miljön?Fru talman! Vid stöder självfallet alla våra reser-vationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endasttill reservation nr 1.Anf. 2 ():Fru talman! Svenskt jordbruk är en av våra basnä-ringar, en av våra viktiga näringar. Jordbruket ochskogen, som ju ofta finns tillsammans och är en ge-mensam resurs som ger många arbetstillfällen, utgören viktig del av basen för den svenska välfärden. Vihar ju en välfärd, trots alla bekymmer som vi kan se.Jordbrukets och livsmedelsindustrins produktionuppgår till ochsysselsätter ungefär 290 000 människor totalt. Det ärjordbruket som är förutsättningen för att vi skall kun-na bevara det öppna landskapet och den biologiskamångfald som vi har, därför att om jordbruket växerigen och det blir skog, minskas den biologiska mång-falden högst väsentligt.Vi i förordar ett jordbruk som är re-surshushållande och långsiktigt. Det förutsätter bruk-ningsformer och brukningsmetoder, där inte merhandelsgödsel och bekämpningsmedel används än vadsom krävs för att det skall fungera bra och vad natu-ren kan klara utan bekymmer.Jordbruket skall dessutom ses som en resurs imiljöarbetet. Bioråvaror från jordbruket skall använ-das för att komma ifrån de miljöproblem som uppstårnär de fossila råvarorna används. Det gäller såvälbränsle och drivmedel som den kemiska industrin.Begreppet jordbruk kan därigenom vidgas till attockså omfatta all biologisk produktion. Jordbruket ärutan tvekan en viktig del av intåget i kretsloppssam-hället. Jordbruksproduktionen är förutsättningen förett bibehållet öppet landskap och en levande lands-bygd. Ängar och hagar skapas inte genom bidrag ochpekpinnar, utan de är ett resultat av ett idogt arbete avde människor som har arbetat fram dem. Grunden föratt ängar och hagar skall kunna bevaras är ett lönsamtjordbruk så att människor återigen kan satsa på jord-bruk, att unga människor är beredda att ta de riskeroch ådra sig de skulder som det innebär att investera ijordbruk. För den skull krävs en långsiktighet i jord-brukspolitiken och att de ekonomiska villkoren ärsådana att människor är villiga att satsa på jordbruk.Produktion av livsmedel skapar, som jag tidigaresade, många arbetstillfällen förutom alla de som finnsinom jordbruket. omsatte hela den svenskalivsmedelsindustrin . Industrinsom sådan sysselsatte 55 000 människor, men omman räknar in alla de människor som finns i jordbruk,i livsmedelsindustri och i näringar som berörs avjordbruket kommer man upp i närmare 300 000 män-niskor. Det gör att jordbruket är den viktigaste faktornför bibehållandet av en levande landsbygd. Om helaSverige skall kunna leva, krävs det att jordbruket kanfungera.I många områden i är sysselsattainom jordbruket.Jordbrukarna bedriver ofta andra näringar förutomsina företag. Det handlar om turism, om att skapa nyafunktioner inom entreprenadverksamheten osv. Dåblir effekten större än om man bara tittar på den verk-samhet som jordbruket i sig bedriver.Vi har i en unik ställning när det gällerlivsmedel och livsmedelskvalitet. Jag tycker att det äroerhört viktigt att vi ser till att bevara den. Vi vet attdet i och med inträdet i EU finns bekymmer meddetta. De har andra regler ute i än vi. De harandra toleransnivåer än vi. Det gör att vi får bekym-mer. Vi har kött fritt från antibiotika för vi har haft enpolitik som har syftat till det. Vi har också haft ettjordbruk som har varit villigt att ställa upp på dessavillkor. Vi har mycket låga nivåer av gifter, kemikali-er och annat i våra matvaror. Det har vi bl.a. för attdet har varit ett mål från samhällets sida att minskaanvändningen av kemikalier.Nu är det viktigt att samhället solidariskt står bak-om jordbrukets krav på att få behålla denna låga nivå.Det är viktigt att man i det arbete som sker inom EUser till att få regler som skapar förutsättningar för attvi i skall kunna fortsätta att bedriva livsme-delsproduktion utan att använda sådana här tillsatser.Jag vill inte säga att vi blir tvingade till något, menom man får en slapp hantering av det här som gör attkonkurrenter kan använda produktionsfaktorer som viinte brukar använda i , konkurrensfaktorersom inte är positiva för livsmedelskvaliteten men somkan ha ekonomiska fördelar, är risken uppenbar attdetta kommer till användning också i pågrund av att konkurrensen blir så snedvriden. Det ärviktigt att som nation ställer upp och stöttardessa strävanden och ser till att reglerna blir sådanaatt den situationen inte uppstår.Vi ser ju nu att vi har en ökad import av exem-pelvis kött. Med det följer risker att få in kött medsalmonella. Det finns också en risk att vi får in kemi-kalierester och kött med resistenta bakterier, eftersomman i andra länder använder antibiotika och andraläkemedel i uppfödningen av djuren. Jag är litet oroligför den, skall vi säga litet slappa, hantering som rege-ringen har valt att ha i dessa frågor. Man viftar bort dehär bekymren som om det inte vore några problem.Men jag upplever att det är det. Vi vet att vi har ensvår situation när det gäller att kontrollera det här.Men det innebär inte att vi får avstå från att göra det.Jag skulle, som en uppmaning till jordbruksministernoch till regeringen, vilja säga att det är viktigt attredan nu ta det här på allvar för att vi skall kunnabehålla den speciella situation vi har i med enlåg andel salmonella både ute bland människor och iuppfödningen av djur.Jag skulle vilja ge samma uppmaning till regering-en när det gäller genförändrade livsmedel. Vi vet attde är på väg in. Vi vet att det finns en tolerans fördetta ute i världen. Vi har inte den uppfattningen iSverige, och jag tycker att det är viktigt att vi behålleren restriktiv hållning i det här sammanhanget. Ocksåpå den punkten tycker jag att det är viktigt att rege-ringen håller utvecklingen i strama tyglar.Jag inledde med att säga att det finns stora möjlig-heter för svenskt jordbruk. Jag tror att det gör det iframtiden. Men det finns också problem. Dessa pro-blem skapas delvis av situationen på marknaden ute iEuropa, framför allt på köttsidan. Köttpriserna i Sve-rige har gått ned kraftigt beroende på de bekymmersom galna ko-sjukan i skapat ute i Europa.Det är viktigt att vidta åtgärder och ge stöd för att intedetta skall leda till utslagning som vi inte är betjäntaav på . Det finns ett intresse att bevaralönsamheten även i köttproduktionen på ett sätt somgör att människor våga satsa på detta. Det här är ingenlätt sak, men det är viktigt att i det europeiskaarbetet hittar former för det här.En fråga som jag egentligen tycker skulle varalättare att hantera, är bekymret på äggsidan. Denfinska exporten till är ett bekymmer. Jagtycker att regeringen, med stöd av de regler som vihade när vi gick in i EU, borde kunna vidta åtgärder.Jag är besviken för att man inte har lyckats göra det.Jag förutsätter att man i fortsättningen hanterar fråganpå ett sådant sätt att man når bättre resultat. Finlandhar ju fått en förlängning av sina övergångsregler, detär det som är grunden till det här problemet.I dagens betänkande, som behandlar det här medjordbruket, finns det naturligtvis både plus- och mi-nustecken. Vi har en budget som innebär nya saker.Miljöstödet till det svenska jordbruket utökas med600 . Det är mycket positivt i ett kärvtekonomiskt läge. är det viktigt att detta miljöstödomsätts på ett sådant sätt att det blir enkelt och an-vändbart, och så att det utnyttjas av de svenska jord-brukarna. Vi har också fått ett investeringsstöd tilljordbruket för att klara förbättringar i djurmiljön. Dethär är viktiga saker.Det är naturligtvis också, precis som var inne på litet grand, att de miljöstöd som finnsförenklas. I vissa delar har de blivit onödigt krångliga.Det är viktigt att se till att de blir enklare och bättre,och så att det blir mer möjligt för den svenske bondenatt utnyttja dem.Det finns ett speciellt stöd till det ekologiska jord-bruket och forskningen kring detta i budgeten. Jagdelar inte den uppfattning som redo-visade, att det är ett bekymmer att man har satsatresurser på ekologiskt jordbruk och på forskningkring det. Det här är inte negativt för konventionelltjordbruk, snarare tvärtom. Hela den forskning vi harpå lantbruksuniversiteten utgår ju från en ekologiskgrundsyn och nyttjas av hela det svenska jordbruket.Att man har speciella pengar till det ekologiska jord-bruket, tycker jag är en fördel snarare än en nackdel.Marie Wilén kommer litet längre fram att gå in påLFA-områdena och deras gränser. Avbytarverksamhe-ten har egentligen inte fått några pengar. Det blir litetjourverksamhet. Det är, som jag ser det, ett bekym-mer. Detta är en socialt viktig verksamhet somsvenskt jordbruk behöver. är det viktigt att manfår en övergång till ett system där näringen tar störreansvar själv på ett så enkelt och bra sätt som möjligt.Jag tycker att en del av de kronförstärkningspengarsom kommer in från EU, borde kunna användas till attöverbrygga de bekymmer dom finns.Från sida har vi i en reservation be-skrivit att vi vill ha en översyn av såatt det fungerar bättre. Det finns en utredning somvisar att man kan lägga över verksamhet på länsstyrel-serna i större utsträckning. Det är basen för den härutredningen, men också hela den centrala funktionenbör utredas så att man får en effektivt arbetande enhetsom kommer så nära bonden som möjligt.I det här betänkandet tas också frågor om skogupp. Skogen är en viktig del av det svenska näringsli-vet. Här behövs det mer pengar till forskning, men detär inte bara samhället som skall satsa dem, utan i dethär avseendet behöver också näringslivet ochskogsintressena i stort visa framfötterna och avsättamer pengar.Vi har i betänkandet gjort ett tillkännagivande omsvensk rovdjurspolitik. Det är viktigt att denna kom-mer till stånd, men det är också viktigt att man kan fåersättning för de tamdjur, får och getter och annat,som blir rivna av rovdjur. Det fel som uppstod , när möjligheten till ersättning i stort settundandrogs, måste rättas till. Det är viktigt.Ingvar tog upp ett par saker som jag villkommentera. Han gjorde ett stort nummer av att Mo-deraterna har mer i budgeten, ochatt det skulle vara fantastiskt. Vi har en budget på13 miljarder . Då skulle26 alltså vara en väldigt stor bedrift.Men det är klart, det är också pengar.Moderaterna har en reservation, reservation 4, omorganisationen och förändringarna av LFA-stödet. Detfinns en utredning om det. Direktiven har redankommit. kommer väl att gå in litet merpå det, men jag skulle vilja beteckna den här modera-ta reservationen som en liten överloppsgärning. Omman lyssnar på , verkar det som omEU är ett stort bekymmer. Jag tycker inte det.Vi har bekymmer i och med EU-medlemskapet,men de är inte större än att de kan rättas till.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation nr 2 och i övrigt till hemställan i betän-kandet.Anf. 3 () replik:Fru talman! sade att jag verkarbekymrad när det gäller EU-politiken. Jag är intebekymrad för att vi är med i EU. Tvärtom är jag avden uppfattningen att svenskt jordbruk har fått nyamöjligheter genom EU-medlemskapet. Vad som be-kymrar mig är hanteringen av medlemskapet frånsvensk sida. Denna har skapat problem helt i onödan,enligt vår uppfattning.Sedan sade att vi skall arbetaför ett resurssnålt jordbruk. Det är ingen kontrover-siell fråga för oss. Vi ställer upp på att resursernaskall användas så effektivt och så optimalt som möj-ligt.Lennart Brunander hade många vackra förhopp-ningar , men han svarade inte på minafrågor. Skatten på dieselolja och handelsgödsel samtökade kostnader för bensin och elkraft är ett bekym-mer för näringens utövare då dessa kostnader sned-vrider konkurrensen gentemot övriga EU-länder. Detär därför som jag är angelägen om att få ett beskedom framtidsvyerna hos Centerpartiet.Vidare sade att kronförstärk-ningspengarna bör användas på ett visst sätt. Vi anseratt dessa pengar skall gå direkt till brukare i berördabranscher. Ett undantag är trädgårdsnäringen där detrör sig om små belopp. I det fallet kan vi acceptera attpengarna går samlade till näringen.Jag vill ha ett besked, , på minafrågor.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Jag vet ju att var förEU. Det var därför som jag ställde frågan på det sättsom jag gjorde. När man hör talaverkar EU vara mest ett bekymmer.Det är sant att EU innebär ett krångligt system.Det är också sant att detta har förstärkts av byråkra-tiska regler i . Men det görs ju en översyn föratt det hela skall bli bättre. Det är min förhoppning attdet skall bli bättre.Skatter är ett problem för sig. Skatterna på be-kämpningsmedel och handelsgödsel ingick i denöverenskommelse som vi träffade med socialdemo-kraterna om att utnyttja miljöstöden på ett bättre sättän vad som ursprungligen hade föreslagits. Hade vivalt att göra som , att sitta vid sidan ochbara gnälla över dessa skatter, hade situationen varitannorlunda. Då hade man inte fått så mycket pengarfrån EU, framför allt på miljösidan.