prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — 119 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Vad jag har sagt är att det i den sys-selsättningspolitiska proposition vi nu förberederkommer en väldigt kraftig satsning på utbildning. Detär ju väl känt för eftersom det kom signalerom det redan i vårbudgeten. Det handlar om gymna-sieutbildning och om högskoleutbildning.Vi diskuterar i det sammanhanget också att låta endel av dem som låter sig utbildas göra detta med hjälpav a-kassa. Det är vad jag har sagt. Sedan har dettolkats som att det skulle vara fråga om försökskom-muner, men det är det alltså inte. Det här skulle i såfall gälla för en del av de 100 000 som vi avser satsapå i denna proposition.Anf. 120 ()Fru talman! Hur skulle den här avgränsningen gåtill? Vilka skulle väljas ut till att få förmånen att be-driva studier med a-kassemedel medan andra får tastudielån eller finansiera studierna på annat sätt?Anf. 121 PER ()Fru talman! Min fråga är likartad den sista följd-frågan. Låt mig formulera det så här: Vad har Marga-reta att säga till de hundratusentals studentersom kämpar med besvärliga studielån när de samtidigtupptäcker att det öppnas en genväg, nämligen attalltså plugga vid universitet och högskolor med hjälpav a-kassa?Förstår att universi-tet bokstavligen är fulla med studenter som ärrätt sura på vad regeringen säger?Anf. 122 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag skulle förstå det om det vore så attregeringen hade sagt det som Per påstår, mendet har regeringen aldrig gjort. A-kassemedlen skallinte gå till universitets- och högskolestuderande. Dethar jag heller aldrig påstått. Detta är en möjlighetsom vi skall öppna för dem som har låg utbildningoch som är arbetslösa. Det är mitt svar. Man behöveralltså inte vara sur vare sig på mig eller påregeringen. Det kan Per hälsa.VindkraftenAnf. 123 PER ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet , som är ministerför energifrågorna. Det gäller vindkraften och denöverenskommelse vi hade med regeringen i höstas.Den innebar i investeringsbidragtill vindkraften. Det handlade om ett bidrag på 35 %.Nu är det så att detta är övertecknat till det dubbla.Regeringen har, genom statsministerns regeringsför-klaring, sagt att man nu anträder det ekologiska ochhållbara samhällets väg, och att man är intresserad aven omställning till den rena energin, de gröna arbets-tillfällena osv.Vi har från den tidigare energiministern fått svaretatt detta förmodligen kommer i energipropositionentill hösten. Det sade också statsministern.Men vad händer fram till dess? Går vindkraften istå nu? Vad tänker energiministern göra?Anf. 124 Näringsminister ()Fru talman! Jag kan ge ett kort svar. Jag räknarinte med att komma till med förslag omytterligare bidrag till investeringar i ny energipro-duktion innan partiledaröverläggningarna är slutförda.Anf. 125 PER ()Fru talman! Jag kan ställa en kort följdfråga. Vadsom nu uppstår är att när bidragen tar slut, avstannarhela vindkraftsutbyggnaden. Det blir en ryckighetsom inte gagnar satsningen på den nya, alternativa,rena energin.Detta ligger väl i regeringens intresse, och jagundrar vilken strategin är framöver.Anf. 126 Näringsminister ()Fru talman! Jag tycker att jag kom in litet grand pådet i diskussionen med Per Lagers partikollega . Jag sade att det framtida stödet för ny energi-teknik framför allt bör inriktas på att utveckla teknikså att de alternativa energislagen får sådan slagkraftatt de är kommersiellt lönsamma.Det ligger en fara i att investera i gammal energi-teknik som inte är konkurrenskraftig i förhållande tillden nu etablerade tekniken. Det kräver ständiga sub-ventioner när reinvesteringar skall ske. Jag vill urenergipolitisk synpunkt betona forskning och utveck-ling framför driftsstöd.Anf. 127 TALMANNENDärmed var frågestunden för dagen avslutad. Jagber att få tacka ledamöter och företrädare för rege-ringen för en intressant och spännande debatt.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåinterpellationsdebatten skulle fortsätta.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.20.9 § Svar på interpellation 1995/96:142 om ar-betsmarknadspolitikenAnf. 128 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Per har frågat mig vilka kon-kreta åtgärder regeringen avser vidta för att klara ennödvändig tillväxt av arbeten. Han har också frågatvilken bedömning jag gör i fråga om den europeiskaunionens möjligheter att skapa riktiga jobb i Sverige.Slutligen frågar hur regeringen avser attgenomföra den förespråkade utbildningsinsatsen.Per gör i interpellationen en målande be-skrivning av den borgerliga som då åtgärder vidtogs för att bryta tren-den mot en allt högre arbetslöshet. Detta arbete anserhan nu har undergrävts av den socialdemokratiskaregeringen. Fakta talar ett annat språk. hadeSverige en sysselsättningsgrad på . Därefterkom sysselsättningen att rasa. hade syssel-sättningen minskat med 592 000 personer. Vart åtton-de jobb försvann på fyra år.Det är mot den bakgrunden som den socialdemo-kratiska regeringen fastställer målet att bryta massar-betslösheten. skall den öppna arbetslöshetenha halverats. Det är en djärv och målmedveten sats-ning som tydligen bekymrar Per Unckel.En viktig förutsättning för att arbetslösheten skallkunna halveras är - och där håller jag med Per Unckel- att företagen får möjlighet att expandera och skapany sysselsättning. Inte minst småföretagen spelar enmycket stor roll i kampen mot arbetslösheten.Av avgörande betydelse för att företagen skallkunna expandera är att den ekonomiska politiken ärframgångsrik. Regeringens arbete med att sanerastatsfinanserna har burit frukt. Kostnadsläget hargått ner, inflationen är låg och räntan sjunker.Det är genom en kraftfull finanspolitik och ettpositivt företagsklimat som förutsättningarna för till-växt skapas. De nya jobben skapas inte genom ar-betsmarknadspolitik. Min uppgift som arbetsmark-nadsminister är främst att tillse att arbetsmarknadenfungerar väl. Detta kan ske genom att den enskildearbetssökanden får möjlighet att höja sin kompetensoch därmed stärka sin ställning på arbetsmarknaden.Därmed får också arbetsgivarna möjlighet att rekryte-ra kompetent personal.Den utbildningssatsning som regeringen snartkommer att presentera för är ett viktigt led idenna ambition. Det är genom utbildning och kompe-tens som skall kunna hävda sig i den stadigtökande internationella konkurrensen. Per Unckelsdystra farhågor vad gäller svårigheterna att genomförautbildningssatsningen är ogrundade. Per Unckelkommer att få besked om hur denna sats-ning kommer att genomföras. Frågan berörs i vårpro-positionen. Men huvudsatsningen sker i sysselsätt-ningspropositionen, som läggs på bord islutet av maj.Beträffande Per fråga om arbetsmark-nadspolitiken i ett EU-perspektiv vill jag framhållaföljande: Att få ner den höga arbetslösheten är i dagdet europeiska samarbetets viktigaste uppgift. Sverigedriver under regeringskonferensen kravet på att kam-pen mot arbetslösheten skall ges samma höga prioritetsom kampen mot inflationen. Detta innebär att syssel-sättningspolitiken även kommer att vara enfråga av nationell karaktär. Gemensamma krav skalldock ställas på de enskilda medlemsländerna vadavser sysselsättningsplaner, genomförande och upp-följning. En ökad medvetenhet om medlemsländernasömsesidiga beroende kan också stärka den samladeeffekten av de enskilda ländernas nationella politik.Europas socialdemokrater har utarbetat ett sam-manhållet program för sysselsättning, miljö och jäm-ställdhet i . Inom framför allt tre områden -kommunikation, energisystem och livsmedelshante-ring - vill vi göra stora investeringar för att stödjautvecklingen från ett avloppssamhälle till ett krets-loppssamhälle.Jag ser det som en viktig uppgift för mig som ar-betsmarknadsminister att dra fördel av de möjlighetersom medlemskapet innebär i bekämpandet av arbets-lösheten.Anf. 129 PER ()Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på minafrågor. Men jag måste tillstå att det var inte myckettill svar på frågor som rör utan konkurrensallvarligaste ekonomiska och sociala problem.Arbetslösheten stiger ånyo under det här året, sä-ger AMS i sina senaste prognoser. Det är något annatän att djärvt bryta massarbetslösheten, som arbets-marknadsministern talade om. Den djärvhetenskulle, även om man gick i land med den, vara det-samma som att sänka arbetslösheten från till16 %. Frågan kvarstår: Har arbetsmarknadsministernen susning till idéer om vad hon skall göra fortsatt arbetslösa? Dessutom är san-ningen att regeringen i praktiken medgavatt man inte ens skulle kunna klara den blygsammaambitionen att bli kvitt hälften av den öppna arbets-lösheten.Det är, för att säga det rakt ut, en kapitulationensregering när det gäller jobben - blockerad som man ärav gammal socialdemokratisk traditionalism i synenpå och analysen av vad som är de riktiga villkoren förde nya arbetena. Jag ber att till statsrådet fåställa två frågor från den här utgångspunkten.Först handlar det om den mångomtalade utbild-ningssatsningen. Regeringen säger att 130 000 nyautbildningsplatser skall komma till. Vad man mindretydligt säger är emellertid att60 000 utbildningsplatser skall försvinna, dvs. detemporära utbildningsplatser som inte är mera tempo-rära än att de har funnits under de senaste sex åren.Jag vill alltså fråga statsrådet: bluffar ni omutbildningssatsningen? Varför försöker ni göra någotannat av den än vad den redan är? Varför talar ni inteom att det är fråga om hälften så mycket som ni sägeri offentliga uttalanden - eller är det så att en sådanuppriktighet inte skulle vara tillräckligt klatschig närbudgeten presenteras?Den andra frågan till statsrådet handlarom synen på företagandet. Statsrådet säger,klokt och insiktsfullt, att företagen måste expanderaför att vi skall få fler jobb. Men då anmäler sig någraundringar som kräver sina svar, om de högtidligatalen skall få en riktig innebörd: Varför föreslår rege-ringen i så fall att förmögenhetsskatten,energiskatterna och skatten på aktier skall höjas samtatt kärnkraften skall avvecklas för att därmed göraenergin dyrare - ovanpå vad man redan tidigare gjortoch som är av samma slag? Man har ju återställt deblygsamma förändringar i arbetsrätten som tidigaregenomförts - ovanpå de 50 miljarder i skattehöjningarsom redan tidigare genomförts sedan den förra rege-ringen, ovanpå de eländiga regler för momsinbetal-ning som gäller för mindre företag.Jag undrar också hur statsrådet förestäl-ler sig att de företagare av kött och blod som skallanställa de arbetslösa människorna verkligen kommeratt göra det när tacken för deras vedermödor är ytter-ligare försvårade omständigheter och högre skatter.Eller, för att uttrycka det mera burdust: Kan statsrådetWinberg argumentera på ett sätt som någon annan änmöjligen hon själv förstår för ståndpunkten att högreskatter och högre kostnader leder till att företagen blirgladare i att anställa fler?Fru talman! Slutligen hoppas jag att statsrådetWinberg nu inte kommer dragande med den gamlatesen att man först måste sanera statsfinanserna ochatt man sedan skall ta itu med det som jag nu påyrkaratt regeringen gjorde. En sådan argumentering somjag hörde under den gångna frågestunden förtanken till en tidigare amerikansk statsman, om vilkendet sades att han saknade förmåga att tugga tuggummioch att gå på en rak linje. Den mannen blevinte heller omvald.Anf. 130 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det påstås att män inte kan göra tvåsaker . Det här var ett uttryck för det.Låt mig svara på frågorna och ställa några motfrå-gor.Jag skulle vilja tala med Per om hans synpå de då han själv satt i regeringen. Även omhan inte vill diskutera budgetsanering - vilket jagtycker är konstigt, därför att brukar varaväldigt intresserade av att ha ordning på in- och utgif-ter - tvingas vi Socialdemokrater faktiskt att göra justdet. Vi tvingas att ta rätt på det ni lämnade över tilloss.Jag skulle kanske kunna få ett svar på frågan omhur situationen såg ut för de arbetslösa när ni tog över1991. Hur var det 1994, och hur är det ?Utbildningssatsningen är någonting som skall läg-gas ovanpå, och som ytterligare skall till. Därför kal-lar vi detta för en utbildningsrevolution. Den skalltillkomma de personer vi värnar om, men som PerUnckels parti aldrig bryr sig om, nämligen de som ärarbetslösa och de som har låg utbildning. Det ärfrämst för dessa grupper detta skall ske.Regeringen gör detta i stället för att komma medandra recept, som vissa andra konservativt styrdaländer tillämpar, där man accepterar att det finnslågutbildade. Man sätter dem i en särskild sektor isamhället och räknar med att de hålls där. De blirlågbetalda, de kan inte försörja sig och de hamnarutanför samhället och utanför det gemensamma. Ettsådant samhälle vill vi inte ha.Vad gäller företagandet tror jag att också företaga-re i vill ha ordning på statens finanser. Jagtror inte att de är betjänta av att vi har en hög ränta, enorolig finansmarknad och en lågt värderad krona osv.Nu ser vi resultat av denna politik. Men den är intefärdig, Per . Det har varit besvärligt för ossSocialdemokrater. Vi har gjort många besparingar.Det är därför faktiskt rimligt att också arbetsgivarnaoch företagen tar en del av denna börda för att dettasedan skall kunna bära frukt också till dem, i form aven ränta som är tre och en halv procent lägre ännär ni lämnade över det som man nästan skulle kunnakalla för konkursboet till oss.Jag vill ställa en sista fråga. Tydligen duger detinte med de saneringsåtgärder som vi har lagt fram,som de facto uppfyller konvergenskriterierna nästa åroch som - i motsats till den uppgörelse vi gjorde medCarl Bildt - faktiskt skapar balans i de offentligafinanserna året därpå. Hur ser då er sanering ut? Hurskulle göra för att få balans i de offentli-ga finanserna 1998 och nå EU:s konvergenskriterium1996? Det vore intressant att få höra.Anf. 131 PER ()Fru talman! Svaret på den allra sista frågan kom-mer om alldeles exakt , då Moderata sam-lingspartiet avlämnar sitt svar på regeringens i vårttycke alltför klena proposition.Det var tufft under de borgerliga dagarna, fruWinberg. Vi tog över ett land där man tappade 1 000jobb . 1 000 jobb försvann underhösten 1991. När vi lämnade över till er senaretillkom 1 000 jobb . Det är sant att detskulle ha varit bra om vändningen hade kommit tidi-gare. Det hade den nog också kunnat göra, om detinte på varenda tänkbar barrikad som resas kunde ilandet stod en socialdemokratisk riksdagsman ochargumenterade emot. Likväl vände vi . Arbets-lösheten gick ned. vänder igen - nu stigerarbetslösheten. Ni har förvaltat arvet dåligt.Moderata samlingspartiet deltar gärna i budgetsa-nering. Som kommer att upptäcka sanerar vi budgeten mer än ni har varit inärheten av att ens drömma om. Och vi sanerar denutan att höja skatten! Det är där hemligheten ochskillnaden ligger bakom en politik som bara gör Sve-rige fattigare, och en politik som växer och ger män-niskor arbete. Man kan inte sanera statsfinanser ge-nom att höja skatter på det som skall skapa de nyaarbetena. Jag noterade att nogsamt und-vek att berätta för oss hur högre kostnader och högreskatter på företag gör de mer villiga att anställa män-niskor som är arbetslösa. Jag förstår att fruWinberg drar sig för att svara på den frågan. Den harnämligen inget svar.Det är rimligt, säger , att företagen tarsitt när vi försöker få bukt med finanserna. Jag tror atti detta uttalande ligger egentligen själva kärnan till attSocialdemokraterna aldrig kommer att kunna hävamassarbetslösheten. Så länge ni tror att företag är ettsärintresse som kan jämställas med alla andra här isamhället kommer ni för evigt att hamna fel i analysenav vad det är som gör att växer. Innan nierkänner för er själva att det är människor av kött ochblod i företagen, som måste vara villiga att satsa sinaegna pengar och sina egna krafter för att bygga ut sinaverksamheter till gagn för andra, kommer inteatt växa på allvar.Gör er kvitt föreställningen, ,om företagandet och produktionen som ett särintresse.Erkänn för ert eget inre att det bara är genom att satsapå den typen av krafter som de jobb intehar kan komma tillbaka.Min fråga kvarstår. Vad tänker regeringen göranär den är färdig med att tugga tuggummi och balans-era på den raka linjen, och möjligen någon gångkommer fram till en punkt där man föreslår någontingav egen kraft? Nämn åtminstone någonting av det somregeringen föreställer sig skall skapa de nya jobbenutöver det som vi är överens om är viktigt, nämligenatt sanera statens finanser.Till slut skall jag tala om utbildningssatsningen.Jag har alls ingenting emot att vi öppnar utbildnings-möjligheter för nya grupper, - tvärtom.Vad jag frågade var någonting helt annat, nämligenvarför ni luras med svenska folket. Varför säger ni tillmänniskor att ni startar den största utbildningssats-ningen sedan folkskolan genomfördes, när det inte så?Varför talar ni om 130 000 nya platser, när ni samti-digt drar bort 60 000 gamla? Kan ni inte subtraheradet ena från det andra, och tala om för människor vaddet egentligen handlar om, så att vi åtminstone kanföra debatten från rimliga utgångspunkter?För att vända tillbaka till utgångspunkten: Ingenutbildning i världen, , kan skapa jobb iföretag om det inte finns någon därute som vill anstäl-la dem som har utbildats.Anf. 132 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag tycker att Per får bestäm-ma sig. I sitt första inlägg sade han att han inte villediskutera en sanering av statsfinanserna. I det andrainlägget sade han att vi är överens om att de måstesaneras. Hur skall det vara?För Socialdemokraterna är det viktigt att sanerastatsfinanserna. Jag trodde att också Moderaternahade det målet. Det är viktigt för de enskilda männi-skorna i det här landet att vi återigen som politikerkan ha makten över utvecklingen. Det hade inte ni islutet av er period. Då var ni nämligen i händerna pålångivare. Lånar man till konsumtion, såsom ni gjordei slutet av er period, har man inte makten över ut-vecklingen. Måhända skiljer vi oss åt där. Moderater-na brukar ju inte tycka om politik, och därför förstårjag egentligen inte varför ni är politiker. Socialdemo-kraterna tycker om politik, och vi tror att vi med poli-tiken kan styra samhället och därmed förbättra för demånga människorna.Per säger att arbetslösheten nu ökar. Det ärtragiskt att arbetslöshetssiffrorna står ganska stilla ochstampar. Men de ökar inte, Per ! Sanningen ärden att det har tillkommit ett ganska stort antal nyajobb sedan den socialdemokratiska regeringen till-trädde. Det är bara det att detta inte ger omedelbartutslag i arbetslöshetsstatistiken. Människor får nämli-gen framtidstro när det går litet bättre för landet, ochfler anmäler sig som arbetssökande. Därför kan maninte spåra detta direkta samband mellan de nya jobbenoch motsvarande sänkning av arbetslöshetstalen.Vilket samhälle är det som ni moderater vill ha,Per ? Jag har lyssnat på tidigare debatter, ochjag har haft nöjet att i protokollet följa de debattersom Per , eller , om vi skall tilläm-pa samma språkbruk, har fört med min företrädareAnders . Det skulle vara intressant attåterigen höra Per utveckla sina tankar om detsamhället.Jag tror nämligen att är ganska en-samma om att vilja ha en arbetsmarknads-, en syssel-sättnings-, en företags- och en välfärdspolitik somleder till det samhället. Jag tror att ni är ganska en-samma om det i denna riksdag. Jag måste ställa ytter-ligare en fråga. Ni argumenterar så ivrigt mot det somvi föreslår, och för någonting som jag inte riktigt vetvad det är, men som har tillämpats i andra länder.Tillsammans med vem skall ni genomföra det?Ni har av väljarna. Det är inte såmycket. Det ger ingen majoritet i denna kammare. Niskiljer ut er - ni är extrema i er uppfattning i dessafrågor.Redogör gärna, Per , för det samhälle somModeraternas politik skulle leda till. Och svara påfrågan om ifall det är , och Storbri-tannien som är era föredömen.Anf. 133 PER ()Fru talman! Varje land som har lägre arbetslöshetän har någonting att lära också oss. Om fruWinberg gav sig ut och försökte titta på någon utanförlandets gränser som har lyckats bättre än vad social-demokraterna har gjort här i kunde hon möj-ligen lära sig åtminstone något.Fru talman! Låt mig i detta mitt sista inlägg barasäga följande. säger att intevill sanera statsfinanserna. Värre dumheter får manleta länge efter - jag talade tidigare om hur. Det vikti-ga är emellertid, och där går den stora skiljelinjenmellan oss och socialdemokraterna, att vi inte sanerarstatsfinanserna genom att höja skatter på det som skallerbjuda människorna de nya arbetena. Det är därskillnaden går, har en replik kvar, och det återstår fort-farande en fråga att besvara. Kan visahur den företagare ser ut som efter skattehöjning efterskattehöjning säger att han nu skall anställa fler män-niskor därför att han plötsligt har fått framtidstronåter? Den företagaren finns inte, är därför arbetslösheten är som den är.Framtidstron ökar inte heller. Jag vet inte var fruWinberg har fått det ifrån att framtidstron ökar närskatterna ökar. Varenda index visar att männi-skor blir mer pessimistiska. Det är därför de inte vå-gar konsumera, och det är därför regeringens ekono-miska prognoser slår fel även på den punkten.Om jag sade att arbetslösheten steg, fru talman,ber jag om ursäkt. Jag hänvisade till att AMS prognossäger att arbetslösheten för det innevarande åretkommer att öka. Jag tycker att det är en tillräckligtallvarlig signal.Vid tillfälle skall jag också diskutera ideologi medfru . Eftersom min tid är till ända vill jag barai det här sammanhanget avsluta med att konstatera attregeringen dess värre inte ägnar jobben den uppmärk-samhet de förtjänar.Med en lätt hänvisning till statsrådets förra verk-samhet är det mitt intryck att mer tid ägnas åt attklappa kossor i TV tillsammans med berömda film-stjärnor än åt det arbete som borde läggas ned på attskaffa arbete till de hundratusentals människor i Sve-rige som saknar en vettig sysselsättning.Anf. 134 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Om det kan glädja Per har jagslutat att klappa kossor . Det gör man inte somarbetsmarknadsminister. Men det gör man kanskesom jordbruksminister, och det gjorde jag. Då var detmin uppgift att se mig om i verkligheten, och då ingårdet att titta på och kanske ta i en och annan ko.Nu umgås jag med arbetslösa och dem som jobbarpå arbetsförmedlingen. Men det är självklart - ochdär skall jag ta ord på fullaste allvar -att jag skall åka ut och titta hur det ser ut utanför dethär landets gränser. Jag lyssnar också mycket noga påModerata samlingspartiets idéer om hur vi skallkomma till rätta med arbetslösheten. Men jag kanåterigen konstatera att jag inte får något riktigt svar.Det skall komma i motionen till vårpropositionen. Jagkan föreställa mig att det svaret är i linje med de tidi-gare debatter som har varit här i kammaren mellanherr och min företrädare.Då är det ett extremt svar. Då handlar det om attdriva utvecklingen mot ett samhälle som en stor ma-joritet av det svenska folket inte vill ha, och dessbättre också en stor majoritet i den här kammareneftersom ni är ganska ensamma om era extrema upp-fattningar. Ni är ganska isolerade i er vilja att drivaSverige åt det håll som har gått. Ävenom arbetslöshetssiffrorna är bättre där finns det enbaksida på detta. Det finns en baksida som Fräls-ningsarméns statistik på kan vittna ommen inte den officiella statistiken eftersom den intefinns längre. Där är ju sådana saker hemliga numeraefter av konservativt styre och ett par årefter det att SAF:s ideologi på har fåttföreträde i arbetsmarknads- och socialförsäkringspo-litiken.Svaret på Per frågor om hur vi vill främjaföretagandet förutom det vi har gjort - och då syftarjag på att sänka räntan som är viktigt för företagandet- kommer i den sysselsättningspolitiska propositionsom har aviserats tidigare här och i vårbudgeten.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:150 omkvinnors arbetsmarknadAnf. 135 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman!