prot · GK0920 · 1996-10-29 00:00:00 — Tunnelns omgivningspåverkan har studerats iden utredning om teknik och kostnader som ligger tillgrund för avsiktsförklaringen. En miljökonsekvensbe-skrivning kommer att upprättas i enlighet med lagenom byggande av järnväg när projektet detaljprojekte-ras.Som jag sagt finns det flera skäl till attCitytunneln bör komma till stånd. ärendast ett av dessa. I denna situation har det varit enutgångspunkt för regeringen att inte endast åstad-komma en lösning för den nationella godstrafiken påjärnväg utan också, när detta nu är möjligt, att skapaförutsättningar för regionen att utvecklas. Det är sär-skilt svårt att förbigå en sådan möjlighet i detta fall,när regionen är beredd att själv bära en stor del avinvesteringarna i framtiden.Regionen har i avsiktsförklaringen ställt sig posi-tiv till att ansvara för finansiering och genomförandeav de förbindelsespår som är nödvändiga för denregionala kollektivtrafiken samt av två stationer somfrämst kommer att användas för regionala resenärer.Regionen har också tagit en stor del av ansvaret förnödvändiga ombyggnader vid Centralstationen.Regeringen har i avsiktsförklaringen ställt sigpositiv till att låta ca från denframtida stomnätsplanen gå till projektet. Inga projekti den nuvarande stomnätsplanen trängs därför undanav en citytunnel.Vilka investeringar behövs om inte Citytunnelnkommer till stånd? Om en bättre miljö längs Konti-nentalbanan skall åstadkommas krävs i så fall ett nyttgodsspår runt staden, men reduktionen av antalet tågpå blir då inte lika stor som med encitytunnel. Det blir också en sämre lösning för gods-trafiken om man inte skall investera för ett långt högrebelopp än vad regeringen nu vill lägga in i en citytun-nel.Kerstin Warnerbing skriver i sin fråga att till sitt delbetänkande använtsamhällsekonomiska modeller och att kommitténockså påtalat vikten av att sådana modeller användsvid planering av infrastrukturprojekt. Regeringen harkonstaterat att med hjälp av dessa modeller harKommunikationskommittén kommit fram till att 1,7miljarder kronor kan motiveras att användas förgodsåtgärder i . Regeringen anser därför attavsiktsförklaringen bör vara förenlig med förslag.Avsiktsförklaringen kommer att vara underlagför en förhandlingsman som skall upprätta ett avtalmellan de olika parterna. Regeringen kommer därefteratt inhämta nödvändiga bemyndiganden från riksda-gen.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet så mycket. Ty-värr gav statsrådet inga svar på mina frågor. Jag fårväl se hela detta inlägg som ett försvarstal förCitytunnel. Jag önskar fortfarande få svar på de frågorjag ställde.Vilka andra investeringar är det som får stryka påfoten för tunnelns skull? Vi får ju en ny stomnätsplanfrån 1998. Där står nya objekt på tur. Vissa har ståttpå tur länge, andra . Statens budget tålinte några extravaganser, varför naturligtvis projektför motsvarande kostnad måste lyftas bort eller flyttaspå en obestämd framtid - såvida inte regeringen harhittat några andra pengar som vi andra inte vet någotom.Det är också viktigt att få veta hur de samhälls-ekonomiska bedömningar ser ut som har gjorts avtunnelns lönsamhet i förhållande till andra investe-ringar. Sådana måste väl i alla fall ha gjorts? Annarsförstår jag inte hur man kan veta att just Citytunnelnblir så bra för den regionala kollektivtrafiken, och attdet just är den som gynnar godstrafiken mest. Att somministern hänvisa till Kommunikationskommitténsbetänkande låter sig inte göras eftersom man i dettapå s. 84 kan läsa: Tillräcklig lönsamhet har ej kunnatberäknas för , som därför ej ingår i försla-get. Det handlar alltså om de 1,7 miljarder somKommunikationskommittén anser behövas förgodsåtgärder i Skåne.Regeringen skriver i sitt förslag till miljöbalk på s.311 följande: Beskrivningar av miljökonsekvensernabör systematiskt komma in i ett tidigt skede av denpolitiska processen och skall som allmän regel inne-fattas i propositioner och andra förslag till övergri-pande beslut av strategisk karaktär. Även i EU-direktiv finns det krav på miljökonsekvensbeskriv-ningar. Enligt naturresurslagen borde olika alternativtill leder, också s.k. nollalternativ, ha beskrivits. Vihar över huvud taget inte sett några sådana rörandeÖresundsbrons kringfartsleder.Den miljökonsekvensbeskrivning som enligt stats-rådet skall göras i enlighet med lagen om byggande avjärnväg kommer ju först i ett senare skede. De andrahar en helt övergripande karaktär och borde alltsågöras.För övrigt kan vi väl inte anse att det är förenligtmed ett modernt, miljömedvetet samhälle att godmiljö skall innebära att man utsätter mer än 10 000personer för de störningar som 27 740 godståg påKontinentalbanan skall ge upphov till. Det ärinte persontågen dessa människor klagar över, det ärgodstågen. av allt farligt gods som transporterastill går genom . Det kan inte vara för-enligt med en god och säker miljö att detta skalltransporteras genom tättbebyggda samhällen och raktgenom Malmö.Fru talman! Jag vore tacksam om statsrådet nuskulle vilja ge mig svar på min tre frågor: Vilka pro-jekt trängs undan av ? Hur ser miljökon-sekvensbeskrivningarna ut? Vilka samhällsekonomis-ka analyser har gjorts?Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Inteheller jag är nöjd, men skälet är kanske litet annor-lunda.Jag menar att man skall bygga broar mellan folk,och bygger man broar skall det också gå att kommaupp på dem. Vi i har längtatefter att få en fast förbindelse till . Vi hargång på gång haft projekt uppe. är äntligen detbygge i gång som vi så intensivt har hoppats på, ochsom i har väckt så få protester.Det är viktigt att vi, när bron nu kommer, ocksåkan få vettiga påfarter. Jag kan inte förstå varför viskall behöva vänta på att man skall lösa bronspåfartsproblem. Den förseningen tycker jag är upprö-rande. Den skapar dessutom, som härredovisade, svårigheter med ökad trafik för dem sombor intill . Enligt min uppfattning ärdet av miljöskäl utomordentligt angeläget att komma igång med byggandet av så att man slipperden belastning som 10 000 människor kommer attutsättas för det dröjer innan det härkommer i gång.Öresundsregionen har 3,2 miljoner invånare. Detär fyra universitet som skall knytas samman i ett nät-verksuniversitet med snabba tågförbindelser. Dettaskall vi alltså vänta längre än vad som hadevarit nödvändigt. Vi skall vänta efter det attbron är färdig för att man inte kommer i gång med enordentlig citytunnel. Det tycker jag är ett stort be-kymmer för regionen. Det gör också att vi får störresvårigheter att få en vettig trafik till , som ärden naturliga flygplatsen för vår region och somkommer att betyda väldigt mycket för näringslivetsuppbyggnad i tror att det är bra med starka regioner. Jag ärmycket glad att vi fått bron. Jag är dock milt sagtbesviken på att vi skall behöva vänta så här länge påatt få vettiga påfarter till bron. Jag vill därför ställafrågan: Är statsrådet beredd att snabba upp takten såatt vi slipper miljöproblem i väntanpå tunneln?Anf. 40 ():Fru talman! Jag har några korta och enkla frågortill statsrådet med utgångspunkt från det svar honlämnat. Jag skulle vilja be om några klargöranden. Jaganser t.ex. inte att det är tillräckligt klargjort vilkettidsperspektiv som gäller för den här investeringensom är så pass betydande. Anser kommunikationsmi-nistern att det här är en investering som tryggar ochbreddar möjligheten till godstrafik på spår i framti-den, särskilt med tanke på EU-perspektivet, eller ärdet här, som svaret antyder, en åtgärd för att avlastade problem som finns ? Hur pass mycket fram-tidsinvestering är det här?Sedan undrar jag också om kommunikationsminis-tern skulle kunna klargöra en formulering om attgodstågens tillgång till och till hamnar-na söder om tryggas.Jag undrar självfallet vilken ställning hamnarnasöder om kommer att ha . Därgäller samma fråga om tidsperspektivet. På vilket sättgynnas hamnarna söder om godsmässigt avinvesteringen i ett långt perspektiv?Detta är en investering som framför allt omfattarpersontrafiken och pendlingen. Har det gjorts någonsocial analys av investeringen - när man nu talar omarbetstillfällen - som visar var i regionen huvuddelenav de nya arbetstillfällena kommer att skapas? Kom-mer det att vara i ? Kommer man att pendlafrån , arbeta i eller i det områdetoch sedan komma tillbaka till och sova där?Det är kanske litet hårt draget. Men jag hoppas attstatsrådet förstår tanken.Anf. 41 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag börjar med , eftersom var först i de-batten. Jag kan förstå att tyckeratt det är ett försvarstal för . Jag tycker attdet är väldigt bra att vi nu äntligen har kommit framtill en lösning för kollektivtrafiken i Malmö.Jag kan i ett svep svara på fråga.Också jag beklagar att det har tagit så . Jagkan beklaga att man när man tillsatte en skicklig ut-redningsman , som satt iregeringen, inte lyckades att vid det tillfället kommafram till en lösning som gick att realisera. Vi kanåterkomma till vad det möjligtvis berodde på, men jagbeklagar det. Det är också det som har gjort att det tarså lång tid.Jag kan fortsätta med att förklara varför det tar sålång tid. Det har varit viktigt i avsiktsförklaringen attinte komma med några förhoppningar som inte går attverkställa. Förhandlingsmannen måste ha några må-nader på sig. Han har fått tid till den 28 februari.Därefter är det ett ganska omfattande bygge, och dettar tid. Det är bättre att ha en tidsutdräkt som säker-ställer vissa reserver i tiden än att vara för optimistiskoch göra en felaktig prognos. Jag hoppas självfalletatt det skall gå att skynda på tidsplanen.Sedan tillbaka till fråga omjärnvägsinvesteringar. Jag förmodar att kanske också funderar över väginvesteringar.De investeringar som ligger i den nuvarande stom-nätsplanen är icke berörda. I den kommande stom-nätsplanen finns resonemang om ett yttre godsspårförbi och en riksbangård Syd. De har mankostnadsberäknat. Det är de som diskuteras och lyftsframåt eller lyfts utåt i tiden. De är inte så att någraandra delar av eller några andra spårinveste-ringar kommer att behöva drabbas. Detta gäller fi-nansieringen.Den andra frågan gäller miljöfrågorna och miljö-balken. Det finns ett utredningsförslag om att manskall göra tidiga miljöprövningar. Det är ett utred-ningsförslag. Regeringen har inte tagit ställning tillvarje detalj i utredningsförslaget. Det finns delademeningar om för- och nackdelar när man skall kommain med konsekvensbeskrivningar. Vad regeringen faktiskt är skyldig att hålla sig till är den nuva-rande lagen. Den nuvarande lagen är järnvägslagen. är väldigt tydligt uttalat när miljökonsekvensbe-skrivningar skall göras. Det var om miljökonsekvens-beskrivningarna.Jag tror att det var de frågor som ställde. Vi får återkomma om det var någontingsom jag missade där.Sedan till de konkreta frågor som ställde. Vilket tidsperspektiv gäller för spår iframtiden? Vad är framtiden när det gäller trafikinves-teringar? Vi gör inriktningsplaneringar som sträckersig . Det är de som man brukar haen någorlunda bra tidskontroll på. När det gällerTrelleborg och de andra sakerna får jag återkommatill dem.Anf. 42 ():Fru talman! fick jag i varje fall svar på minförsta fråga, nämligen vilka andra projekt som kom-mer att få stryka på foten för att man skall kunnafinansiera . Det handlar om det yttre gods-spår som kommer att finnas med i stomnätsplanen för1998, eller som har funnits med i planerna för nästastomnätsplan. Statsrådet säger att yttre godsspåretantingen kommer att lyftas fram i tiden eller fullstän-digt lyftas bort.Då måste jag återkomma till den fråga som jag nuhar ställt två gången - en gång skriftligt, och en gångmuntligt alldeles . Jag ställer den igen: Vilkasamhällsekonomiska analyser är gjorda? Vilka sam-hällsekonomiska analyser visar att ärabsolut bäst för att man skall kunna garantera svensktnäringsliv goda transportmöjligheter till övriga Euro-pa ?Det yttre godsspåret är en garanti för att man ock-så långt in skall kunna garantera fritt framför godset. Det yttre godsspåret har krävts av åtskilli-ga kommuner i sydvästra . sist vet jag attLunds, , och harbestämt sig för att uppvakta kommunikationsministerUusmann med ett krav på att få ett yttre godsspår,eftersom det är fullständigt oacceptabelt med de farli-ga godstransporter som går rakt igenom dessa tätbe-byggda kommuner och som dessutom skall fortsättarakt igenom Malmö.Det yttre godsspåret är kostnadskalkylerat till 1-1,. Det är lägre än det bidrag somstaten nu har tänkt ge till , som på siktöver huvud taget inte löser problemen med godstrans-porterna. Jag undrar om det är meningen att godsetskall fraktas i såsom kom-munstyrelsen i tyckte att det vore lämpligt attgöra. Jag kan bara konstatera att järnvägen i så fall ärtotalt utslagen som godstransportör. Då tar lastbilarnaöver.Jag har fortfarande inte fått svar på vilka sam-hällsekonomiska analyser som visar att lösningen påkollektivtrafikproblemen i heter Citytunneln.Det är åtskilliga kommuner i som anser attCitytunneln över huvud taget inte kan lösa deras kol-lektivtrafikproblem. Den försörjer inte de allra störstapendlarstråken från och Näset till Malmö.Den försörjer heller inte de boendetäta eller arbets-platstäta områdena i Malmö.Citytunneln är med andra ord en lokal tunnelbanaför invånare i . Den är naturligtvis - det villjag inte på något sätt strida emot - väldigt bra för demsom tänker åka till och gå på teater, re-staurang eller liknande. Men jag vill gärna veta vilkasamhällsekonomiska analyser som har gjort att rege-ringen bestämmer att detta enorma högriskprojektskall gå före andra betydligt mycket viktigare sats-ningar på kollektivtrafiken och godstrafiken i Skåne.Det vill jag veta inte minst med tanke på vad manutsätter de 10 000 boende runt förframför allt under de år detta bygge pågår men ävenpå lång sikt, eftersom regeringen uppenbarligen harfastnat för att skall sköta godstrans-porterna , trots att vi inte över huvud tagethar några garantier för att den kommer att räcka tillnär den internationella handeln ökar i framtiden.Anf. 43 ():Fru talman! Detta med samhällsekonomi är vik-tigt. Den viktigaste insats som man kan göra för engod samhällsekonomi är att skapa starka regioner, attskapa förutsättningarna för detta. Nyckelfrågan ärgoda kommunikationer, framför allt möjligheten attnå universiteten och att nå flygplatsen. Där är Ci-tytunneln en viktig länk i den broförbindelse som vinu får.Fördelen med ur denna synvinkel äratt sätts i ett riktigt sammanhang med hållplat-ser såväl på som i det arbetsplatstätaområdet vid Triangeln och i det nya högteknologiom-råde som kan växa upp i Hyllie.Om man i stället körde tågen runt , skulleMalmö bli en återvändsgränd utan någon egentlig rolli det ekonomiska landskapet och i de kommunikatio-ner som förenar framför allt universiteten, inte teat-rarna. Därför är det så viktigt att vi kommer loss.Kom också ihåg att detta är en viktig miljöinves-tering. Det här bär sig inte , utan det är bilarna somfår ta detta. Ju längre vi väntar med , destolängre dröjer det innan folk tar tåget i stället för bilentill , till flygplatsen och till universiteten.Detta är en miljöfara.Däremot är det bra att tunneln borras så att maninte behöver fälla en massa träd och förstöra mark ochområden i , utan att man lägger den påordentligt djup. Men det är ett bekymmer att man fårvänta så länge på järnvägen och att man under de femåren hinner vänja sig vid att ta bilen.Därför är det angeläget att statsrådet - om detfinns möjligheter - skyndar på denna lösning.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tror att det måste ha blivit någotfel i kommunikationsministerns svar eller så uttrycktejag mig ovanligt klumpigt. Jag kan nämligen intetänka mig att tidsperspektivet för skullevara . Trafikprognoser görs ju mycket längreframåt i tiden, och vi brukar vanligtvis räkna . Det är vad man rimligen kan prognosticera.Vi bör också ha i minnet den kommande godstra-fiken från den europeiska unionen och det faktum där lägger större tonvikt vid utbyggnad av motor-trafiken än av järnvägstrafiken. EU:s egna beräkning-ar har visat att transporterna till följd av den inremarknaden kommer att ge de värsta miljökonsekven-serna. Detta är något vi måste förebygga.I det perspektivet är det oerhört viktigt att frågasig på vilket sätt en sådan här investering verkar i ettframtidsperspektiv. Det gäller självfallet också attstärka ställning liksom hamnarna söderom Malmö.Min andra fråga borde jag kanske egentligen ställatill , som har talat mycket om arbetstill-fällen. Men givetvis bör frågan också ställas tillkommunikationsministern, som är en upplyst och klokmänniska. Hon har säkert någon åsikt om detta. Närman talar om pendling, investeringar och utvecklingav en region måste man självfallet se hur regionensolika delar utvecklas.Hur ser ni på ? Innebär detta att man skallpendla från eller ser ni verkligen någon po-tential för ökade arbetstillfällen i ? Vilka stu-dier har gjorts? På vilket sätt verkar ?Det viktigaste jag vill ha svar på är om detta är entillfällig lösning för att avhjälpa akuta problem ellerom det är en framtidsinvestering. Hur kommer det attse ut ?Anf. 45 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är bra att ochjag får reda ut detta. Det är naturligtvis inte så attCitytunneln eller eller ett eventuelltyttre godsspår förbi bara skulle vara lösningarpå framåt. Alla infrastruktursatsningar är lång-siktiga. När vi är kortsiktiga brukar vi räkna med 30-50 år.Citytunneln är en kollektivtrafikled. Som vi ser det nu kan gods-trafiken i det läget mycket väl gå på ettyttre godsspår runt . och detyttre spåret utanför har vi diskuterat i sam-band med . De skall avlasta kollektivtrafi-ken.Tidsperspektivet gäller en bra bit in i nästa sekel.De investeringsinriktningar som vi gör sträcker sig tioår framåt i tiden, eftersom det är den tid man kanöverblicka vad gäller investeringspengar. Men varjeinvestering som görs räcker åtminstone 50 år.Elisa frågade också om var ar-betsmarknaden kommer att finnas. Det är en väsentligoch intressant fråga att diskutera. Från andra stor-stadsområden vet vi ju att det är utbildningsmöjlighe-ter, spetsindustri och goda kommunikationer som ärtillväxtmotorer.Malmö är den region i som har lägst andelkollektivtrafik. Man kan säga att det jämfört medStockholm är fler som cyklar i , men Malmöhar dock en väldigt liten andel kollektivtrafik. Detberor på att det är och har varit krångligt att resa kol-lektivt i . Av den anledningen är detoerhört väsentligt att denna region får ordning på sinamöjligheter på kollektivtrafikens område.Vi binder ihop , och Köpenhamn:Läkemedelsindustrin, , och utbildningsmöjlighe-ter och arbetsmarknad.Det är inte lätt att säga om folk kommer attpendla åt det ena eller det andra hållet. Jag är överty-gad om att pendlingen kommer att gå både från Kö-penhamn till och åt andra hållet. Det är detsom är poängen med att vidga arbetsmarknaden. Varoch en har större valmöjligheter, och vi har störreavknoppningsmöjligheter i spetsindustrin. Det ärockså detta som skapar tillväxt.Det är inte lätt att göra beräkningar på sådant, närman gör den typen av samhällekonomiska bedöm-ningar som bl.a. har varitskyldiga att göra. Inte desto mindre är dessa visioneroerhört viktiga för utvecklingen, även om de inte ärberäkningsbara.Jag kan ta exemplet med tunnelbanan, eftersomKerstin Warnerbring ju litet föraktfullt sade att dettablir Malmös tunnelbana. Om inte några personer hadehaft visionen att starta tunnelbanebygget i Stockholmär jag inte säker på att vi hade haft en lika bra utveck-ling av kollektivtrafiken som vi har i - trots de brister som finns. Där har vi enmycket hög andel kollektivtrafikresenärer. Jag åter-kommer till den delen senare.Anf. 46 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att det inte hargjorts några som helst analyser av detta projekt, varesig samhällsekonomiska analyser eller miljökon-sekvensbeskrivningar.Trafiksituationen i framför allt sydvästra ärså komplicerad att man borde ha tagit ett helhetsgreppoch gjort ordentliga analyser. Trafiksituationen på-verkar ju dessutom trafiken och trafiklösningarna ihela Skåne.Med tanke på att det två länen nu skall slås ihophade det varit klädsamt om man i de samhällsekono-miska analyser - som för övrigt inte ens har blivitgjorda - hade tagit hänsyn till att även infrastrukurenmellan de två länen måste fungera, alltså i öst-västligriktning.Jag kallade det för tunnelbana, och det står jag för.Malmö har inte tillräckligt befolkningsunderlag förden här typen av högriskprojekt. Det är en helt annansak med Stockholm.Eftersom jag inte har fått svar på två av mina vik-tigaste frågor har regeringen i detta ärende kört överKoncessionsnämnden, , lokala för-valtningar i , länstyrelsen och 10 000 boendelängs kontinentalbanan.Regeringen upprepar sin handläggning av : Först fattar man principbeslut, sedan mil-jöprövar man. Miljöprövningar skall göras enligt EU-direktiv och enligt naturresurslag. Det är integjort. Den prövning som kommer senare, enligt lagenom järnvägs byggande, är på ett helt annat plan änden miljökonsekvensbeskrivning jag talar om. Alltdetta sker bara för att man skall förse med enlokal tunnelbana.Fru talman! Jag skulle vilja påstå att det är sådantsom bidrar till människors minskade förtroende förpolitiker och framför allt för demokratin. Alldeles förmånga människor är överkörda i detta ärende.Anf. 47 Kommunikationsminister ():Fru talman! När jag debatterar med tycker jag, med förlov sagt, att detta verkarlitet som den obotfärdiges förhinder.Det borde ha tagits ett helhetsgrepp; det hade varitklädsamt, sade . Ja, när beslutetom fattades hade det varit klädsamt.Jag måste erkänna att det gjordes ett försök.Men det försöket, som innebar att man gav BengtDennis ett utredningsuppdrag, misslyckades därför attförutsättningarna att komma fram vid det tillfället varalldeles för tunna. Av den anledningen har det krävtsett visst politiskt mod för att regeringen tillsam-mans med regionen kommit fram till en avsiktsför-klaring som ger en förhandlingsman ordentliga möj-ligheter att lösa kollektivtrafiken tillsammans med envettig godstrafik för hela och för helaMalmö- , Lund- och . Men dethar tagit tid, och det beklagar jag.Jag må säga att det hade varit klädsamt om dettahade gått att lösa 1994, men jag är åtminstone glad attvi i den här regeringen har haft så mycket politisktmod att vi nu har kunnat åstadkomma detta.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:30 om och Posten ABAnf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat mig om regeringenavser ge andra företag som kritiserats av samma stöd som Posten erhållit.Bakgrunden till frågan är att Posten, trots att avslagit en ansökan om ett icke-ingripandebesked enligt konkurrenslagen, beslutat attinföra ett nytt prisdifferenssystem i några regioner.I regeringens proposition med förslag till ändring-ar i postlagen har regeringen uttalat att Posten skallbedriva sin verksamhet enligt de krav som ställs på ettdominerande företag, och att postkoncernen vid sittbemötande av konkurrens på marknaden bör läggastor vikt vid att bedriva sin verksamhet på ett sätt sommotsvarar högt ställda krav på etik och moral. Rege-ringen har därmed klargjort att Posten i förekomman-de fall skall bli föremål för samma konkurrensrättsligaprövning som andra dominerande företag.Jag har informerats om att det av Konkurrensver-kets beslut framgår att prisdifferentiering är möjlig,men att verket inte ansett det möjligt att just nu ge ettsådant generellt förhandsbesked som ett icke-ingripandebesked innebär. Därför beslutade Posten attgenomföra det föreslagna systemet för prisdifferenti-ering. har beslut över-klagats av Posten. Den konkurrensrättsliga prövning-en avgörs i detta fall liksom i alla andra fall ytterst avMarknadsdomstolen, och den är inte en fråga förregeringen.Svaret på frågan är alltså att regeringen inte särbe-handlar Posten i förhållande till andra dominerandeaktörer.