prot · GJ0996 · 1996-05-21 00:00:00 — Vilken roll vill staten spela när detgäller och när det gäller övriga landet?Jag begärde inte några konkreta budgetsiffror. Jagbegärde bara någon slags uppfattning om hur storstatens del skall vara och hur man tänker förhålla sigtill det som skall hända i . Jag ville inte hanågra siffror. Jag behöver inte veta om det är ,eller . Det hade varit viktigt att höra hurman resonerar redan nu innan man får de konkretasiffrorna. Det handlar om att få människor att börjasatsa och tänka på dessa frågor.Jag hade tidigare frågat om vilka program som varintressanta. Det är väldigt många program som jagsjälv tycker ser mycket spännande ut. Jag har en an-nan fråga som också rör . Detgäller det sista programmet. Jag menar att det finnsbehov av att få besked om hur kulturministern ser pådet.Vi är många som har varit inblandade i Exposi-tion 97, som ju tyvärr inte blev av. har delar av detprojektet kommit vidare. Det finns nu långtgångnadiskussioner och ritningar om ett Science Center. Denfrågan har också varit uppe till behandling. Tänkerkulturministern vänta med besked om ett ScienceCenter till september, eller kommer vi att få ett be-sked ? Jag tror inte att man kan väntaså . Det är en byggnation, och ett hus skall ståklart. Det är inte som . Men detmåste ändå vara klart . De involverademåste också få ett besked. Har kulturministern någotsvar att ge mig?Anf. 17 Kulturminister ()Fru talman! Vad gäller är re-geringens och min uppfattning att vi från statens sidasjälvfallet skall bidra med vissa budgetmedel. Samti-digt vet vi att situationen är sådan att vi inte harså våldsamt många extrakassor att ösa ur. Men själv-fallet skall också staten vara med att bidra.Det finns framför allt stora befintliga resurser in-om de statliga kulturinstitutionerna i ochöver hela landet. De är nu såvitt jag vet väldigt långtfram i sin planering för hur de skall satsa för att bidratill att göra till en framgång ochtill något som kan lyfta kulturen i hela landet. De skallvisa att den har ett eget värde, är öppen och tillgängligför alla människor och att den kan ge alla något.Från sida har vi en särskildämnessakkunnig som vi tagit in i departementetet somarbetar med just kultur i hela landet . Hankommer att ha ett slags samordnande funktion. Hanredan inlett ett samarbete med en projektorganisationsom arbetar med för att manskall kunna arbeta tillsammans parallellt och i dialogmed varandra.När det gäller ett Science Center är det en frågasom enligt min mening icke hänger samman medfrågan om . gärna återkomma om det i en senare interpella-tion.Anf. 18 ()Fru talman! Jag vill bara läsa innantill i ett av deankarteman för -98 som har fastslagits. Det heter ILeonardos fotspår, och där står Science Center förden stora delen om den skapande människan.Jag hoppas att kulturministern läser det här ankar-temat, för där står att man hoppas att centret skall ståklart och visa på den skapande människans innovatio-ner och tekniska lösningar och skildra samspeletmellan vetenskap och konst. I det ankartemat finnsalltså detta med, och därför tyckte jag att det var vik-tigt att få fråga om det.Anf. 19 Kulturminister ()Fru talman! Det finns ett stort antal ankarteman ikulturhuvudstadsårets planering. Det är en mycketsympatisk uppläggning, och jag tror att många av demkommer att ge genklang långt ute i landet och långtutanför landet.Samtidigt fattas naturligtvis beslut av det slag somScience Center handlar om av regeringen självstän-digt och inte frampressat av en projektorganisation förett kulturhuvudstadsår.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1995/96:183 om Tjer-nobyl m.m.Anf. 20 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig om regering-en avser att agera internationellt för en omedelbarnedläggning av kärnkraftsreaktorerna i Tjernobyl ochför att EU:s TACIS-pengar används till att främja ochsprida icke-nukleära energiteknologier.Vidare har frågat om regeringen avseratt verka för att kärnkraftsindustrin får fullständigtansvar vid framtida kärnkraftsolyckor.Sverige verkar i kraft av medlemskapet i EU föratt få Tjernobylreaktorerna stängda så snart som möj-ligt och . står också bakomMultilaterala kärnsäkerhetsfondens (NSA underEBRD) insatser i som syftar till att skapaförutsättningar för en stängning av Tjernobyl enligt ett"Memorandum of Understanding" mellan G 7-länderna och . har bidragit med 9miljoner ecu till fonden.Det särskilda programmet för kärnsäkerhet inomramen för EU:s TACIS-program omfattar för Ukrai-nas del 100 miljoner ecu de tre åren 1994 t.o.m. 1996.Under år 1996 fördelas totalt 37,5 miljoner ecu, varavhuvudparten avser nedläggning av Tjernobyl och 6miljoner ecu icke-nukleära projekt.De icke-nukleära projekten skall enligt program-met innehålla tekniskt assistans för energieffektivise-ringar och stöd för etablering av en rullande fond förinvesteringar i energieffektiv teknik. I TACIS natio-nella program för förutses ytterligare insatserunder för att möjliggöra övergångtill en mer diversifierad energiförsörjning.En icke oväsentlig del av medlen inom detta pro-gram används således även till icke-nukleära projekt.Det är angeläget att denna andel långsiktigt ökar.Så skall jag ta upp tredje fråga om kärn-kraftsindustrins ansvar vid kärnkraftsolyckor.Den svenska atomansvarighetslagen bygger påPariskonventionen och på den s.k. tilläggskonventio-nen. Anläggningsinnehavarens ersättningsansvar skallvara täckt av en obligatorisk försäkring eller av annanbetryggande säkerhet. Ersättningsansvaret höjdes denförsta till 175 miljoner särskilda dragnings-rätter (SDR), ca , genom en änd-ring i atomansvarighetslagen. Av lagen följer bl.a. attytterligare ersättning kan utgå av statsmedel.En revision av har in-letts inom det internationella atomenergiorganet(). Arbetet är komplicerat. Bl.a. har diskuteratsatt kärnkraftsindustrin skall åläggas ett större ekono-miskt ansvar vid kärnkraftsolyckor. Det är dock osä-kert om och när detta arbete kan leda till något kon-kret resultat.Riksdagen lagutskott har upprepade gånger beto-nat utgångspunkten att det ekonomiska ansvaret vidkärnkraftsolyckor i första hand bör bäras av kärn-kraftsindustrin. har det konstaterats att detinte torde vara förenligt med Pariskonventeionen attålägga anläggningsinnehavarna ett obegränsat ansvar.Utskottet har även framhållit det angelägna i att rege-ringen verkar på det internationella planet i dennafråga.Energikommissionen har föreslagit att frågan omett utökat ansvar för kärnkraftsföretagen skall ses överi ett internationellt perspektiv. En sådan översyn böromfatta möjligheterna och konsekvenserna för svenskdel av att införa ett ökat ansvar för kraftföretagen.Vid en översyn bör man även undersöka de fram-tida möjligheterna för enskilda länder att införa ettobegränsat ansvar för kärnkraftsindustrin i det nyakonventionssystem som kan bli följden av pågåendeinternationella förhandlingar. Energikommissionenframhöll bl.a. att anläggningsinnehavaren enligt tysklagstiftning har ett obegränsat ansvar gentemot tyskamedborgare.Remissbehandlingen av Energikommissionensbetänkande har avslutats. Remissvaren sam-manställs i . Par-tiöverläggningar om energipolitiken kommer att inle-das , och det finns anledning att åter-komma till fråga i samband med dessaöverläggningar. Jag är dock inte beredd att nu föregri-pa regeringens - och de övriga partiernas - prövningav frågan.Anf. 21 ()Fru talman! Tack för svaret. Det var på mångaområden ganska detaljerat och intressant.Jag skall börja med att tala om Tjernobyl. Jaghåller en bok i min hand som heter A FingerbookGuide to Stopping the Western Nuclear IndustriesExpansion in the Eastern Europe. Den gavs ut påtioårsdagen av Tjernobyl och är mycket intressant.Jag deltog i två konferenser i i samband medtioårsdagen av Tjernobyl. Där fanns ungefär 250analytiker och energiexperter från hela världen. Videltog i energisymposiumsom hette 10 lessons of Chernobyl och . Där framkom att hjälpen från västsnarare hade försvårat avvecklingen av Tjernobyl änhjälpt till.EBRD-banken hade med stöd från G 7-ländernaoch Euroatom stöttat färdigbyggandet av två sovje-tiskt designade reaktorer, och vi vet ju vad vi tyckerom sådana reaktorer.Alla som var närvarande på dessa konferenser be-tackade sig för den västerländska hjälpen och uttryck-te sig på följande sätt:Västerländska kärnkraftslobbyn tar sig österut! IVästeuropa, utom i och , harnya kärnkraftskonstruktioner upphört sedan före och ett dussintals reaktorer som höll påatt byggas har stoppats. Eftersom den västerländskakänskraftsindustrin svälter på grund av orderbristkastar den och de regeringar som stöder den blickarnamot , som en av de sista platserna där mankan göra pengar.De tänkte här på , ABB Atom m.fl.Kärnkraften är ett internationellt problem. Ändåhar den västeuropeiska kärnkraftsindustrin skamlöstutnyttjat Tjernobylkatastrofen, precis som man nuutnyttjar de globala klimatförändringarna för att för-söka få tillbaka folks stöd för kärnkraften. Argumen-tet är att bara östreaktorer är farliga och att vår väst-teknologi kan lappa ihop den.Sedan starten har EU:s TACIS-program an-vänts i denna missions tjänst. Pengar har visserligenöronmärkts för att förbättra säkerheten i Tjernobyl,men EU:s energikommissionär läti meddela att pengarna än så länge sågott som uteslutande använts till studier, och syftet attförebygga en ny katastrof överskuggas av behovet attaccelerera förvandling till en marknadseko-nomi.Pengarna har gått till utanpåverk i Tjernobyl. Inutiligger den glödande massan och hotar hela världen.Den har ingen tekniker försökt att göra någonting åt.Just nu har jag besök av en av deltagarna i , somär strålskyddsingenjör från . Han åkte ut tillPripyat, den övergivna staden, och kom så nära som60 m från sarkofagen. Där uppmätte han 200 gångerhögre strålning än normalt. Med andra ord: Sarkofa-gen läcker, och folk i hela världen påverkas mer ellermindre av det. På samma avstånd från sarkofagen,alltså 50-60 m, finns människor som jobbar.Vi i kräver en omedelbar nedläggningav Tjernobyls kvarvarande reaktorer och ingen fort-satt livsuppehållande långvård. Vi kräver också attTACIS pengar används till att främja och sprida and-ra, icke-nukleära energiteknologier. Vi kräver full-ständigt ansvar för kärnindustrin för alla framtidakärnkraftsolyckor.Vi vill ha internationella fonder för att bidra till attgöra sarkofagen säkrare. Vi vill erbjuda hjälp till allaoffer för kärnkraftsindustrins läckor och olyckor iVitryssland och på andra ställen, t.ex. genom att upp-rätta en internationell hjälpfond och en internationellmiljödomstol inom ramen för FN.Vi kräver en hållbar icke-nukleär energipolitik iEU som ersättare för det föråldrade Euratom-fördraget.Anf. 22 Näringsminister ()Fru talman! Jag vill göra några kommentarer. Denförsta gäller det stöd som EU ger till förkärnsäkerheten. Det är riktigt att uttrycka det så just nu mest arbetar med att undvika katastrofer.Det är i regel så ett arbete måste börja, oavsett vareländet finns och oavsett vilket elände man håller påmed. Jag kan alltså inte se något fel i att man börjarmed att undvika katastrofer, om man nu inte vill tjänanågra andra syften, och det kan jag inte tänka mig attEva vill. Det är rätt klokt att göra så här.Den andra kommentaren gäller de krav som resesmot dessa fattiga nationer. Jag vill påminna om attSverige, som var ett av värl-dens rikaste länder, då stod inför en sådan här om-ställning. Det svenska folket beslutade sig för enganska av omställning när man skulle gåifrån kärnkraften. Man kan naturligtvis ställa heltandra krav på en befolkning som finns nära oss, ochsom är långt fattigare än den svenska befolkningen,men det blir faktiskt litet grand von oben. Jag tyckeratt det är viktigt att vi försöker hjälpa till på ett sådantsätt så att vi förbättrar för de människor som har enlevnadsstandard som motsvarar en tiondel av densvenska.I övrigt har jag inte så mycket att reagera på. Jagtycker att vi så snabbt som möjligt skall komma framtill en nedläggning av de farliga kärnkraftverk somfinns i vårt närområde. Vi skall försöka undvika kata-strofer, och via EU:s pengar i de fonder som finnsfrämja en omställning av energin. Vi skall också byg-ga upp internationella fonder som skall hjälpa till meddetta.Det var mina kommentarer till de frågor som komupp. Att jag, som svar på den sista frågan i interpella-tionen, hänvisar till partiledaröverläggningarna inne-bär inte att jag för den skull inte tycker att dagenssituation, med kärnkraftföretagens ansvar för eneventuell olycka, är orimlig. Det är inte rimligt har ett större åtagande för skada på ett kärnkraft-verk än för skador på de människor som finns runt ettkärnkraftverk. Detta gör att det finns all anledning attse över regelverket.Anf. 23 ()Fru talman! Nej, jag är inte så cynisk att jag tyckeratt dessa människor skall sköta sig själva om det hän-der en olycka.Jag vill med några rader ur en skrift återge vadsom hade hänt om man hade gått in medenergibesparing i stället för att lägga pengarna påutanpåverk, så att säga. Energiexperter har uppskattatatt om man hade lagt bara en tredjedel av 1992 årsTACIS-kärnsäkerhetsprogram på att finansiera till-verkningsanläggningar av kompakta flourescerandeglödlampor i det forna , skulle energi-besparingarna rättfärdiga en nedläggning av 5-10kärnkraftsanläggningar av Tjernobyls storlek.Det är detta som är intressant - hur man använderpengarna mest effektivt. Jag är kritisk mot detta. Var-för inte stänga momentant? Vad menas med att manskall se detta på lång sikt, och långsiktigt öka summanpengar till energieffektivisering och förnybar energi?I dag går bara en bråkdel av pengarna till förnybarenergi, närmare bestämt 6 miljoner ecu av 37,5 miljo-ner.Det är intressant att notera hur de svenska kärn-kraftsdirektörerna dömer ut Tjernobylreaktorerna, ochvill stänga dem omgående precis som jag vill. Det ärbra att de vill det, men kan vi konstatera attFN:s atomenergiorgan, , gav RBMK-reaktorerna, dvs. grafitreaktorerna, högsta betyg.Jag skall läsa ett citat ur bulletin, volym25, :"Konstruktionen med mer än 1 000 individuellaprimärcykler ökar säkerheten i reaktorsystemet - enallvarlig olycka på grund av utebliven kylning ärpraktiskt taget omöjlig. "Det är ganska intressant att höra att man föruttrodde på grafitreaktorerna, och att man inte trorpå dem. Jag menar att man måste försöka fasa ut allareaktorer i hela världen. Det är naturligtvis också degrönas åsikt. Alla reaktorer är farliga, och det finnsalltid en mänsklig faktor bakom.Frågan om hur man skall få det fullständiga kost-nadsansvaret är intressant. Det tyska exemplet varmycket intressant, och jag skulle önska att närings-ministern utvecklade detta. Där är det tydligen fråganom fullt kostnadsansvar.Anf. 24 Näringsminister ()Fru talman! Återigen vill jag säga att jag delar EvaGoës uppfattning om att det finns kärnkraftverk idetta område som vi inte tycker skall vara i gång.Samtidigt måste jag ändå vara så pass hederlig attjag konstaterar att har stått, och står, inför ensådan här omställning. Vi hade en folkomröstning1979-1980, och det gällde då mycket bättre kärntek-nik än vad som finns i det aktuella området. Sverigeär också ett mycket rikare land. Därför krävs insatserav oss i den rikare världen om denna omställning skallvara möjlig - det är väldigt viktigt att komma ihågdet.Jag har ingen siffra på hur mycket av TACIS-pengarna som använts för omställning till ny teknik.Jag vet att 9 miljoner av de 37,5 miljoner ecu somfinns har använts för att färdigställa två tryckvattenre-aktorer. Detta har man gjort därför att man - precissom säger - befinner sig i något slags si-tuation där man måste undvika en katastrof.Att vända sig mot och kräva att man därskall spara sig ur kärnkraftsberoendet blir inte speci-ellt trovärdigt när vi inte har klarat av det själva. Pånågot sätt tycker jag att det blir litet von oben.Tyskland har fattat ett beslut som innebär att reak-torägarna har fått ta ett ansvar för de tyska medbor-garna. Det har inte prövats internationellt om dettahåller, men det är ändå intressant, och det är en frågasom kommer att komma upp i partiledaröverlägg-ningarna.Anf. 25 ()Fru talman! Jag tycker att det är väldigt intressantatt frågan om ansvar har kommit upp just . I daghar vi nämligen besök ifrån i form av endansk delegation. Vi vet mycket väl att man i Dan-mark vill att vi skall stoppa . Danskarnaanser att vi skall stå för ansvaret i fall det skulle händaen olycka i . Den skulle drabba enormtmånga miljoner människor, och få enorma konsek-venser. Det har sagts även från svensk kärnkraftsin-dustri att en olycka i skulle få ännu större ochallvarligare konsekvenser än en olycka i Tjernobyl. tror man att har kostat 1 000miljarder kronor.Jag står inte här och är von oben. Om det är någonsom har varit nere på jorden, innanför de förbjudnazonerna i och sett hur människorna har det där,så är det jag. Människorna bor kvar på grund av att deinte har råd att bo någon annanstans. Att man kan varaså cynisk som t.ex. president i Vitryss-land, som är beredd att betala människor för att flyttatillbaka till kontaminerade områden! Man tar ifrånTjernobylfonden, till vilken man betalar , ochger till enbart de människor som flyttar tillbaka tillkontaminerade områden.Dessa människor inkluderar 400 000 barn. Jag harträffat några av de barn som är sköldkörtelcancerope-rerade. Jag bjöd in dem hit till , och jagkommer att bjuda in fler. Det kommer barn till Sveri-ge i ungefär tio omgångar med 40 barn i varje.Det är dem som jag känner till, och det finns flera. Jaghar varit på ett institut och sett när barnen opereras.Jag ser alltså inte detta från oben, utan jag menaratt pengarna skall användas på ett energieffektivt sätt.De skall användas till att förhindra och förbättra. Detär förnybar teknik och energieffektivisering som skallgälla. Det är otroligt hur mycket det slösas på andrasidan gränsen. Jag skall inte klappa mig för bröstetoch säga att vi är så vansinnigt energieffektiva i Sve-rige heller, vi kan också förbättra oss. Men där bortaär det bedrövligt.Anf. 26 Näringsminister ()Fru talman! Först och främst tycker jag att det ärbra att vi för ett resonemang utifrån de människorsom lever i detta område, och utifrån det elände delever i.EU har i första hand självfallet inriktat sig på attundvika katastroferna. I andra hand gäller energiom-ställningen. Jag tycker att det är en ganska riktig pri-oritering. Det kan tyckas att man i andra länder bordeha en annan fördelningspolitik, mer lik den svenska,och satsa mer på dem som har det sämst ställt.Men det är svårt för oss i att påverka detsärskilt mycket. Det vi kan göra är att se till att deprogram som vi går in med bilateralt eller via EU haren inriktning på att öka säkerheten och främja enomställning. Den inriktningen finns på våra program.Vi har ju satsat en hel del pengar själva bilateralt,utanför EU:s program, på omställning. Jag tycker attdet är viktigt att vi gör det. Det är oerhört angeläget.Man ser ju hur människorna i de här områdena lider.Därför vill jag understryka detta.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1995/96:172 om bi-ståndsinsatser och asylfrågor avseende IrakAnf. 27 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omomfattningen av de samlade internationella bistånds-insatserna till och hur de fördelar sig mellan dekurdiskt respektive irakiskt kontrollerade områdena,omfattningen av de svenska biståndsinsatserna i mot-svarande områden, NGO-insatserna och om regering-en är beredd att utöka biståndsinsatserna till de områ-den som kontrolleras av den irakiska regimen. Slutli-gen har han frågat om jag är beredd att agera för attasylsökande under nu rådande förhållanden inte avvi-sas till Irak.FN:s humanitära bistånd, som samordnas av De-partment of Humanitarian (DHA), täcker helaIrak. DHA presenterar biståndsprojekten i årliga ap-peller vilka finansieras av givarländer och organ somEU. Enligt DHA:s senaste appell för tiden 1 april1995-31 mars 1996 är kostnaderna för hjälpprog-rammet i beräknade till över 163 miljoner dollar.Det är en minskning till nära hälften av tidigare appel-ler. Nedskärningen har tvingats fram av den mycketsvaga finansieringen. FN har vid olika tillfällen vädjattill omvärlden att bistå folk.Det går inte att exakt ange hur det internationellabiståndet fördelar sig i . För FN:s program ärbilden den att de flesta givarna öronmärker bidragentill de kurdiska områdena. harflera givare, däribland , i ökad utsträckningfinansierat projekt i hela landet. ECHO, dvs. deneuropeiska unionens byrå för humanitärt bistånd,lämnar t.ex. ett mycket stort finansiellt stöd bådetill FN:s projekt och Röda korsets program i de rege-ringskontrollerade områdena.Tidigare har FN:s hjälpprogram i mellersta ochsödra erhållit en tredjedel av finansieringen medmedel från FN:s depositionskonto.Detta konto etablerades ursprungligen för att ka-nalisera intäkterna från oljeexport till FN:s olikaprogram i landet samt till skadeståndet till . Iväntan på att skulle återuppta oljeexporten beslötsäkerhetsrådet att även frysta irakiskatillgångar skulle kanaliseras via kontot. Projekt somfinansierats via depositionskontot har matchats motIraks frysta tillgångar och självt har därmedkommit att bli den enskilt största givaren till FN:sprogram.Sverige, som stött FN:s hjälpprogram i alltse-dan det startades , är ett av de största givarlän-derna. Under innevarande budgetår har vårt humanitä-ra bistånd genom FN och NGO:er uppgått till drygt 56miljoner kronor.Vår humanitära hjälp går även till regeringskon-trollerade områden. Vårt stöd till Världslivsmedels-fonden och , , på sammanlagt 30miljoner kronor är avsett för hela . Röda korset,Federationen och Kommittén, får ett totalt bidrag på11 av vilket merparten går till deregeringskontrollerade områdena. , som får 3miljoner kronor i SIDA-stöd, köper in och delar utlivsmedel i hela landet.I norra kanaliseras det svenska katastrofbi-ståndet via enskilda organisationer. , Caritasoch Church of får närmare 1 miljon kronortillsammans. Till FN:s vaktstyrka, som till störstadelen är verksam i norra , har bidragitmed . Styrkan har bl.a. till uppgiftatt säkerställa konvojerna för FN:s hjälpprogram ochatt främja säkerhetsläget för de enskilda organisatio-nerna.Vad gäller avvak-tar vi en ny appell från DHA. Den kan förväntas ge enöverskådlig och aktuell bild av den humanitära situa-tionen inklusive strategier för hur biståndet skall ge-nomföras, listor över projekt, beskrivning av mål-grupper osv. Först sedan regeringen granskat dennakan frågan om eventuellt ökat bistånd till de av denirakiska regeringen kontrollerade områdena besvaras.I går fick vi också veta att FN och har träffaten överenskommelse som möjliggör export till ettvärde av per kvartal för inköp avlivsmedel och medicin.Slutligen till fråga om regeringenunder nuvarande förhållanden kommer att avvisaasylsökanden. På grund av förhållandena i harsvenska myndigheter under beviljat irakis-ka medborgare uppehållstillstånd i enlighet med avregeringen beslutad praxis. hardock fattat ett antal beslut omavvisning av irakiska medborgare till . Beslutenhar överklagats till som haröverlämnat några av dessa till regeringens prövning.Frågan har således uppkommit om det finns an-ledning att lika automatiskt som tidigare bevilja uppe-hållstillstånd till asylsökande irakiska medborgare. Deavvisningsbeslut som har fattats av Invandrarverketgäller i huvudsak personer som visserligen ansökt omasyl men som inte åberopat asylskäl eller som be-dömts inte vara trovärdiga. Hittillsvarande praxis harinneburit att även dessa kategorier, vid sidan av asyl-berättigade, har beviljats uppehållstillstånd i Sverigepå humanitär grund.Då regeringen ännu inte behandlat dessa ärendenkan jag inte föregripa regeringens beslut. Men viföljer situationen noga i och de avvisningsären-den som är aktuella. Vi kommer att fatta beslut så fortvi kan.Anf. 28 ()Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för ett fylligtsvar. Av svaret kan jag konstatera att harbidragit väl genom FN och NGO:er.