prot · GJ0998 · 1996-05-23 00:00:00 — Det skall man komma ihåg.Men jag utgår ifrån att återkommer tillregeringen för att rapportera om resultatet och åter-kommer med synpunkter på om det behövs komplet-terande insatser, och kanske framför allt med syn-punkter på hur man skall upprätthålla och sköta dettaregister, som med de antal svar man har fått redan nuär världens största.Anf. 69 ()Herr talman! Det är rätt kvar. Men detfinns ännu utrymme för att göra mer. Vi skall inteundandra oss en etisk debatt. Det är i stället mycketviktigt att debatten går fram, så att människor fårdebattera och kan förstå de bakomliggande etiskaprinciperna. Jag tycker att ministerns inställning ärlitet defensiv. behöver tryckas på, såatt man gör en bredare och bättre information underden månad som är kvar och så att vi får denna genom-lysning.Anf. 70 Socialminister ()Herr talman! Kan man önska sig en bredare ochmera omfattande debatt än den som har uppstått?Är det något som verkligen har uppstått så är det endiskussion, i de flesta hem och de flesta sammanhang,om den här frågan. Det finns skilda åsikter om delarav kampanjen. Men informationen har gått ut brett.Jag tror att den just har lett till en diskussion.Jag vill gärna passa på att påpeka att det framställssom om det är staten som vill ha människors organ.Det är svårt sjuka människor som behöver organ, sombehöver hjälp av det här slaget.TibetAnf. 71 ()Herr talman! Situationen i Tibetär på många punkter bekymmersam. I samband medDalai Lamas besök har det uppstått en fråga kring ettEU-projekt i staden , där EU planerar att sätta igång ett stort jordbruksprojekt som är mycket kritise-rat. Man vill stimulera till intensiv veteodling somskulle gå ut över miljön och påverka befolknings-sammansättningen i . Jag skulle vilja höra utri-kesministerns syn på den här frågan.Anf. 72 Utrikesminister ()Herr talman! Jag har träffat ochhaft en diskussion med honom om hur han ser påsituationen i . Det var ett mycket givande ochintressant samtal. Däremot togs den fråga som CarinaHägg nu talar om inte alls upp. Det är ett EU-projektsom jag inte känner till, och som självinte anser är så viktigt att han måste ta upp det med enutrikesminister.Anf. 73 ()Herr talman! Projektet är inte sjösatt . Menman har kommit långt i planeringen. I och med att jaghar tagit upp frågan hoppas jag att utrikesministernkommer att bevaka detta, så att ett oönskat projektsom späder på de svårigheter som man har iTibet inte kommer till stånd.Anf. 74 Utrikesminister ()Herr talman! EU:s biståndsprojekt hanteras i EU:sadministration. Jag kan göra till viljespå det viset att jag nämner frågan förbiståndsministern, som i så fall kanske har någonmöjlighet att påverka. Men om den finns i EU-administrationen är det inte så att ministrar direkthanterar den.Bidrag till mc-gängAnf. 75 ()Herr talman! Jag ber att få läsa urtidningen den 14 maj:De kriminella mc-gängen lever gott på brott ochpå bidrag. Och Hells och Bandidos vet exakthur man kommer i åtnjutande av dem. hargjort en kartläggning av gängens bidragsfrossande ochderas brottsliga meritlistor. De brukar skryta med attde står utanför samhället och är som i all-mänhet. Men när det gäller att ta del av samhälletsbidragssystem drar de sig inte för att söka alla tänkba-ra bidrag. Det har de satt i system.Expressen har i en artikel som alldeles säkert harblivit uppmärksammad i - jag förut-sätter att det är så - konstaterat att gängmedlemmar-nas fruar och f.d. sambor bor i andra kommuner ochsöker bidrag av olika slag, och, som sagt, man levergott på det.Jag frågar socialministern: Vad avser socialminis-tern att göra för att sådan här bidragsupphämtningelimineras eller ännu hellre omöjliggörs.Anf. 76 Socialminister ()Herr talman! Bidragsfusk skall naturligtvis mot-verkas. Jag utgår från att om det är frågan om det såföljs det upp i respektive myndigheter och kommuner,där man tittar noga på det här. Jag tror att vi alla harreagerat på samma sätt som har gjort.Anf. 77 ()Herr talman! Jag gläder mig åt att socialministernhar reagerat. Det låg i svaret. Det är helt klart attmånga reagerar.Men det har påtalats ganska länge att det finnsformer för det jag kallar bidragsupphämtning som ärstarkt stötande och som strider mot allmän rättsupp-fattning.Med anledning av socialministerns "nog" och"förmodligen" vill jag fråga: Vad görs , alldelesnu? Skulle man inte kunna göra någon form avpunktinsats med tanke på den alldeles speciellabrottslighet som de här mc-gängen - inte alla, men dehär - bedriver?Anf. 78 Socialminister ()Herr talman! Det kan man kanske göra. Men vi hargenerella välfärdssystem och generella ersätt-ningssystem. Är man berättigad till bidrag skall manha det. Fuskar man skall myndigheterna se till attstävja allt sådant fusk och missbruk. Jag tror att denuppmärksamhet som har väckts kring det här redanhar lett till att man ser över det. Behövs detytterligare insatser är jag beredd att vidta sådana.Kanske kan det också inkludera olika läkaresföreskrifter att gängmedlemmarna slipper bära hjälm.VäxthuseffektenAnf. 79 BO ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nistern. Det gäller det största miljöproblemet i världeni dag, nämligen växthuseffekten. Får den fortsätta attaccelerera lär den leda till en klimatkatastrof undernästa århundrade. Den orsakas i huvudsak av koldiox-idutsläpp. Vi har i kammaren diskuteratpå vilket sätt skulle kunna hjälpa till med attfå till stånd gemensamma miniminivåer på EU-nivåoch med att ta bort den nuvarande vetorätten.Statsministern och finansministern m.fl. har somskäl för bromsklossinställning i de här frå-gorna åberopat att det finns risk för att det blir smitto-effekter på andra skatter om man får ett gemensamtgolv för koldioxidutsläppen i . Jag utgår frånatt miljöministern inte uppskattar den roll förnärvarande spelar i samband med regeringskonfe-rensen. Jag undrar därför vad hon gör för att hitta enlösning på problemet så att kan spela en merprogressiv roll i sammanhanget.Anf. 80 Miljöminister ()Herr talman! Jag tycker att det är väldigt viktigtatt miljöfrågorna får stor plats på regeringskonferen-sen. Det räknar vi också med att de skall få, bl.a.genom de svenska förslagen om att ett av EU:s vikti-gaste mål skall vara en ekologiskt uthållig utvecklingoch om att EU skall få miljömål för de olika sektorer-na, t.ex. jordbruk och transporter. Ett miljömål förtransporterna skulle också innebära att EU fick enännu starkare policy för att minska koldioxidutsläppenfrån transportsektorn.Sverige driver aktivt frågan om en minimiavgiftpå koldioxid. Men den frågan tror jag inte kommer attavgöras på regeringskonferensen. Den får vi fortsättaatt driva tillsammans med andra progressiva länderför att se till att vi får en avgift på koldioxid i helaEU.Anf. 81 BO ()Herr talman! Miljöministern och jag är överensom de andra åtgärderna vi diskuterade. Det vi inte äröverens om, och som vi därför diskuterar, är om Sve-rige skall försöka se till att man tar bort vetorätten.Den gör att enstaka länder kan förhindra att man fårett gemensamt golv i Europa.När miljöministern säger till kammaren att Sveri-ge aktivt driver de här frågorna är sanningen att vifungerar som en bromskloss tillsammans med andraländer vad gäller möjligheterna att få till stånd ettgemensamt golv.Ett land som sköter sig mycket bättre är vårt södragrannland , som just har föreslagit att regler-na skall ändras så att det här kommer till stånd.Återigen: Gör miljöministern något på den härpunkten för att få till stånd en förändring av densvenska positionen?Anf. 82 Miljöminister ()Herr talman! När det gäller koldioxidskatten i EU,, är inte en bromskloss. Vi är ettav de länder som driver den frågan mycket aktivt.Att fatta beslut om miljöskatter med majoritet ärfaktiskt en annan fråga. Oavsett inställning -det kan jag börja med att säga - finns det ett så stortmotstånd mot att fatta beslut om skatter med majoritetatt det i alla fall inte skulle genomföras i EU.Jag tycker att det finns starka skäl för att inte fattamajoritetsbeslut i EU om skatter i allmänhet, eftersomvi vill kunna fatta våra egna beslut och ha vår egenskattepolitik.Det är naturligtvis mycket svårt att hitta en av-gränsning och säga att man just när det gäller mil-jöskatter och miljöavgifter skulle kunna fatta beslutmed majoritet. Jag tycker i och för sig att det är ensympatisk tanke. Men jag har svårt att se hur man irealiteten skulle kunna göra en avgränsning och sägaatt det skall vara majoritetsbeslut när det gäller dehär skatterna, som man skall avgränsa demmot alla andra skattefrågor där man definitivt inte villha några majoritetsbeslut.Avgiftsbelagd högskoleutbildningAnf. 83 (m)Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.Högskoleverket har på regeringens uppdrag utrettfrågan om avgiftsbelagd utbildning i privat regi. Ver-ket vill nu sätta stopp för att de som inte bedriverhögskoleutbildning skall ha möjlighet att hos privataanordnare erhålla utbildning och betyg för vissa del-kurser på akademisk nivå. Det handlar om kurser somi övrigt uppfyller kraven vad gäller kursinnehållet ochlärarnas behörighet.Delar utbildningsministern syn idenna del?Anf. 84 Utbildningsminister ()Herr talman! All offentligt finansierad högre ut-bildning i skall vara avgiftsfri. Det har riks-dagen slagit fast i stor enighet. All utbildning som fåroffentliga bidrag skall alltså vara avgiftsfri.Det är klart att det finns enskilda utbildningsan-ordnare som ordnar utbildning och tar betalt för det.Men det betyder inte att dessa utbildningsanordnaredärmed förs in i högskoleförordningen eller ges exa-mensrätt av i enlighet med högskole-förordningen. Dessa enskilda utbildningsanordnarebedriver en privat verksamhet utan statligt stöd.Anf. 85 (m)Herr talman! Regeringen lägger stor vikt vid ut-bildning och kompetensutveckling. Anser då inteutbildningsministern att det är en styrka för ett välut-vecklat land att t.ex. redan yrkesverksamma männi-skor har möjlighet att hos flera olika, även privata,utbildningsanordnare på egen bekostnad utveckla sittakademiska kunnande och sin kompetens?Anf. 86 Utbildningsminister ()Herr talman! Sådana här utbildningar förekommersjälvfallet - dessutom i stor skala. för kompetensutveckling som inte nödvändigtvisbehöver ske inom ramen för det offentliga högskole-väsendet; den kan ske på annat sätt.Det finns en omfattande flora av enskilda företag sombedriver kortare eller längre utbildningar som ärskräddarsydda efter olika ändamål och behov. Definansieras ofta av företag. Jag har absolut inte nå-gonting emot det. Däremot är jag helt emot att manskall betala för att bedriva högskolestudier. Det är enståndpunkt som har upprepats här i riks-dagen. Den utbildningen skall vara avgiftsfri. Det ären oerhört viktig princip som vi har här i Sverige.Den principen står på intet sätt i vägen för enexpansion och utveckling av högskolan - tvärtom!Besparingar i vårdenAnf. 87 ()Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Det finns oerhört stora behov i svensk sjukvårdoch äldrevård. Köerna inom sjukvården växer. Trotsdet genomförs just nu stora besparingar inom dennasektor. Alldeles lade lands-ting fram ett förslag om att man skall spara ungefär 3miljarder. Detta stöddes av och Miljö-partiet, vilket är förvånande.Anser socialministern att detta är förenligt medhälso- och sjukvårdslagen, och kommer man i framti-den att kunna leva upp till den när det gäller tillgäng-lighet och kvalitet om det görs så här stora besparing-ar även längre fram?Anf. 88 Socialminister ()Herr talman! Vi vet att det finns ett klart samband.Om skuldbördan på ökar ytterligare trängsmöjligheterna att finansiera vård och omsorg ut. Vimåste sanera statens ekonomi för att vi skall kunna taett långsiktigt ansvar för vård och omsorg i det härlandet.Jag är bekymrad över mycket av det som händernu. Jag är bekymrad över hur vi långsiktigt skall klaraav det här. Därför har vi tillsatt HSU som skall titta påvårdbehoven och resurserna fram ochkomma med förslag. Utredningen är snart färdig.Därefter kommer vi att ha en generaldebatt om dethär. Det är viktigt att vi följer upp frågan och att vihar en bred politisk diskussion om hur vi skall klaraav omsorgen i fortsättningen.Anf. 89 ()Herr talman! Jag ser också fram emot det här för-slaget. Men jag blir litet beklämd när regeringen läg-ger fram andra förslag, t.ex. om högkostnadsskyddet,och gör besparingar innan man knappt har hunnitavsluta remissbehandlingen i HSU 2000. Det ger miganledning att tro att man inte fäster så stor uppmärk-samhet vid denna parlamentariska utredning.I dag har vi haft en offentlig hea-ring i socialutskottet om äldrefrågor. Där sade Soci-alstyrelsen att man behöver ett resurstillskott på 23procent om äldrevården skall kunna hållas vid 1993års nivå . Det är siffror som talar för sig själva.Jag undrar om socialministern är beredd att verk-ligen på allvar lägga fram förslag inom regeringensom gör att både kommuner och landsting får till-räckliga resurser. Annars anser jag inte att vi har ettvälfärdsland.Anf. 90 Socialminister ()Herr talman! Jag kan försäkra attallt jag gör är på allvar. Och jag tar den här frågan påallra största allvar. Den kommer att bli en av vår tidsstörsta politiska frågor och utmaningar. Hur skall vigarantera resurser, med tanke på att vi får mångaäldre äldre som är sjuka och har ett stort vårdbehov?Dessutom blir det allt färre i förvärvsarbetande åldersom skall bära den här bördan.Vi kommer att behöva hjälp av HSU för att hittaförslag och tankar . Därför skall viabsolut ta det arbetet på allvar. Men det uppstår ocksåen paradox. Vi har ett stort budgetunderskott och storaräntor att betala. Vi kan inte vänta. Vi måste se till attfå budgeten i balans. Det är det enda sättet att lång-siktigt klara av våra åtaganden. Då kan sådana härförslag uppstå som gäller t.ex. läkemedel och tand-vård.Anf. 91 ()Herr talman! Det är skönt att höra socialministernsäga att hon tar det här på allvar. hänvisarhon till HSU 2000. Det är en utredning som har pågåttunder ett antal år.Människor får inte den vård som de behöver.Det är mycket allvarligt. Jag måste fråga socialminis-tern om hon tycker att det är försvarbart att människorsom har betalat skatt i hela sitt liv inte får den vård debehöver när de blir gamla och sjuka. Jag har ställt denfrågan tidigare.Anf. 92 Socialminister ()Herr talman! Om man säger så bidrar man till attsprida oro och fruktan . Det är inte rättatt göra det, eftersom vi faktiskt fortfarande kan tahand om våra äldre och sjuka. Vi kan inte göra det såbra som vi skulle vilja eftersom våra ambitioner fördet mesta sträcker sig mycket längre än vad vi harresurser till. Att påstå att många äldre människor intefår den vård som de behöver är att överdriva ellerljuga.Så sent som i går var jag i ochtittade på ett alldeles utmärkt projekt som handlar omäldreomsorgen. Jag vet att det ser olika ut i olikakommuner. Om vi börjar med att tala om det kanskevi kan få en vettig diskussion om vad som behövergöras inför framtiden.Det kommer att ställas stora krav på kommuneroch landsting när det gäller att samordna resursernaoch prata om hur man skall effektivisera och bli ännubättre. Men jag tycker att man skall akta sig för gene-raliseringar av det här slaget. I stället bör vi resoneraom var de konkreta och akuta problemen finns ochhur vi skall lösa dem.Anf. 93 ()Herr talman! Jag blir upprörd när socialministernsäger att jag ljuger. Det är bara att gå ut i verklighetenoch se hur många gamla och äldre som faktiskt intefår den sjukvård som de behöver. Jag är övertygad omatt alla de äldre som hör det som socialministern nusäger blir tämligen upprörda.Det är kanske dags för litet självkritik. Man kan-ske skall ifrågasätta om det sjukvårdssystem som vihar fungerar. Man kanske måste göra någontingdrastiskt. Det går inte att bara prata. Sjuka människor får faktiskt inte denvård som de behöver.Anf. 94 Socialminister ()Herr talman! Nyss talade en representant för Mo-deraterna, som vill skära ned statens utgifter medtotalt 250 miljarder och som säger att man under dekommande tre åren skall skära i statsbidragen tillkommuner och landsting med 15, 17 respektive 18miljarder. Hur tror och andraatt man då skall kunna klara uppgiften att ge de gamlaoch sjuka en bra vård och omsorg?Jag tror inte att någon av de gamla och sjuka ärhjälpt av att man generaliserar på det sätt som jagmenar att gjorde när hon sadeatt ingen får den vård och omsorg man behöver. Så ärdet ju inte.Vi har problem och bekymmer. Dem skall vi erkännaoch ta itu med, men vi är inte hjälpta av den sortensskräckbeskrivningar som i mitttycke ägnade sig åt.ERMAnf. 95 ()Herr talman! Jag har en fråga till finansministernom , EU:s växelkursmekanism.Förra gången knöt sin krona till EU:s va-luta tog det en ände med förskräckelse. Vi försvaradevår valuta in absurdum, vilket ledde till ränta,till att många företag slogs ut, till att arbetslöshetenökade osv.Sedan vi släppte kronan fri har det, enligt vad jagförstår, inte varit några problem. Marknaden får självavgöra vad den är värd, vilket har inneburit väldigafördelar för t.ex. vår exportnäring.Delar finansministern min uppfattning att det allt-så är en mycket viktig politisk fråga om vi nu återskulle knyta vår svenska krona till ?Anf. 96 Finansminister ()Herr talman! Det är alldeles riktigt att harnegativa erfarenheter från en tidigare växelkursan-knytning. Det demonstrerar att den här typen av fastväxelkurs måste byggas under av en stark ekonomi.Vi har ännu inte en tillräckligt stark ekonomi iSverige, och den viktigaste uppgiften för den ekono-miska politiken är att skapa en så stark ekonomi att vifår en handlingsfrihet i den ekonomiska politiken.Ett av de beslut som vi skall fatta är om vi ärmogna och kapabla att gå in i ett fastare valutasamar-bete. Den frågan behöver vi inte avgöra i riksdagenhär , utan det beslutet skall fattas . Framtill dess är en uppgift för alla - vare sig man är mot-ståndare eller anhängare till ett svenskt inträde i EMU- att fullfölja saneringen av statsfinanserna, att åter-skapa en stark svensk ekonomi och att ge oss fullhandlingsfrihet.Anf. 97 ()Herr talman! Jag vill tolka finansministerns svarsom att det inte kommer i fråga att själv-ständigt skulle knyta kronan till , vilket dethar spekulerats om i tidningarna och finns vissa öns-kemål om. Här kommer det alltså att bli ett politisktavgörande.Anf. 98 Finansminister ()Herr talman! En sådan här fråga kan inte avgöras avRiksbanken allena, utan ett samråd kommer natur-ligtvis att tillämpas om och när den frågan bliraktuell. Men den frågan är inte aktuell förnärvarande.Kärnkraftens säkerhetAnf. 99 ()Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministern,som besvarar även övergripande frågor. Jag haren sådan fråga som rör både kärnkraft och sysselsätt-ning.I absoluta närhet finns sex stora kärn-kraftsreaktorer av Tjernobyltyp. impor-terade el som i viss utsträckning producerats idessa reaktorer. Om vi nu förtidsavvecklar den svens-ka kärnkraften hjälper vi till att hålla efterfrågan uppepå denna öststatsel.Detta är inte bara en säkerhetsfråga utan också enfråga om sysselsättning. I t.ex. är mer än3 000 människor beroende av kärnkraftverket. Minfråga blir därför: Är det god socialdemokratisk syssel-sättningspolitik att lägga ned jobb vid svenska kärn-kraftverk för att stimulera sysselsättningen vid kärn-kraftverk t.ex. utanför ?Anf. 100 Utrikesminister ()Herr talman! Jag tror att man skall akta sig för atthantera frågan om vilken typ av energikälla vi skallanvända som en sysselsättningsfråga.För sysselsättningen är det viktigt att vi har säkeroch billig energi. Det är en av de viktiga frågor liggeri den korg som partiledarna nu sammanträder kring,för att se om man kan komma fram till något vettigtresultat.En annan fråga är att vi skall göra både våra egnakärnkraftverk och de som finns i vår omgivning såsäkra som möjligt genom ett internationellt samarbe-te. Men att av sysselsättningsskäl hålla i gång kärn-kraftverk som inte bör hållas i gång av säkerhetsskälvore en mycket farlig väg att gå.Anf. 101 ()Herr talman! Kärnkraften är naturligtvis inte baraen sysselsättningsfråga. Det var därför som jag togupp säkerheten också. Men utrikesministern kan väländå inte förneka att vi måste importeramycket el som var producerad vid reaktorer av Tjer-nobyltyp, endast på grund av att en enda svensk reak-tor tillfälligt var avstängd?Jag tycker heller inte att utrikesministern, som nutalar för regeringen, kan bortse från den oro sommänniskor känner, exempelvis de 3 000 i Oskarshamnsom är knutna till kärnkraftverket.Anf. 102 Utrikesminister ()Herr talman! Många människor som deltar ienergiproduktionen känner självfallet väldigt stor oro- och andra kanske förväntan - inför vad man faktisktkommer fram till i de överläggningar som skall pågåganska länge.Det kommer att bli stora omställningar av vårtenergisystem i . Vi har självfallet att se till atti första hand vår egen energi produceras på ett såsäkert sätt som möjligt. Det är vårt primära ansvar.Vi har också tillsammans med andra i ett interna-tionellt samarbete ett ansvar för att upprätthålla sä-kerheten i andra länder.10-årig grundskolaAnf. 103 ()Herr talman! Jag har en fråga till skolministern. Vii liberalerna är oerhört angelägna om atten tioårig grundskola kommer till stånd så fort sommöjligt i Sverige.Vi är angelägna av flera skäl, inte minst att vimåste höja utbildningsnivån så att vi kan skapa jobboch tillväxt i vårt land. Men vi skall också ta till varabarns vilja att lära . En tredjefaktor, som inte är minst viktig, är att de barn som hardet kämpigt i skolan behöver mer tid för att lära sig,och det skulle de få med en tioårig grundskola.Därför blir vi väldigt oroade över att nu går ut och säger att detta kanske måste skjutasframåt i tiden på grund av kostnadsskäl. Min fråga röregentligen de beräkningar som harfört fram. Jag tycker att det finns anledning att ifråga-sätta om den här reformen verkligen skulle kostamera, och det vore intressant att höra om delar min uppfattning.Anf. 104 Statsrådet ()Herr talman! Det är angeläget att vi förbättrar denverksamhet som erbjuds barn under de tidiga åren.Det gäller både förskolan och grundskolan.Vi vet att både utslagning och en god grundgrundläggs under dessa viktiga år. Jag tror att vi skallakta oss för att föra en diskussion som enbart utgårifrån antalet år i skolan eller ålder vid skolstarten. Istället bör vi utgå ifrån den verksamhet och kvalitets-nivå vi vill uppnå.Vi måste inse att lärandet inte börjar i grundsko-lan; förskolan spelar också en mycket viktig roll förbarns lärande och utveckling. Det jag och regeringenvill åstadkomma är att stärka förskolans pedagogiskaroll och förbättra tidiga år genom enintegration av förskola och skola. Ett samarbete skalluppnås där olika kompetenser samverkar kring barnsutveckling och lärande.I det arbetet har vi diskuterat och samrått medKommunförbundet, som representerar kommunerna.Dessa är ju ansvariga för verksamheten, både förförskolan och . harframfört att det finns svårigheter med en förlängningav just , eftersom mycket stora elev-kullar skall in. Man har också sagt att situationen serolika ut i olika kommuner och att man har gjort be-dömningen att det just nu skulle innebära kostnader.Jag vore en oklok skolminister om jag inte ocksålyssnade på de invändningar som kommit från . Därför väljer regeringen att inte nulägga fram något förslag om en tioårig grundskolautan i stället ta fasta på den tioåriga verksamhet somfaktiskt erbjuds med allmän förskola försexåringar och nioårig grundskola.Den verksamheten skall göras bättre. Vi skall höjakvaliteten och vi skall göra en gemensam lagstiftningoch en gemensam läroplan för den.Anf. 105 ()Herr talman! blev jag ännu mer oroad än jagvar när jag ställde den första frågan. På skolministernssvar låter det ju som om den tioåriga intealls är särskilt angelägen därför att den pedagogiskautvecklingen i stort sett tillgodoses i förskolan i dag.Vi i anser inte att så är fallet. Vi tyckeratt det är viktigt att man satsar på den här reformenoch fyller den med pedagogiskt innehåll.