prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — Om kalkningenminskar och upphör - och det kommer den att göraom inte för det finns en del pengar kvar, menåret därpå - då kommer sjöarna att mycket snabbtförstöras. Det kommer att bli svårt att återföra dem tillfiskrikt och något slags aktivt biologiskt tillstånd, utandet blir försurade sjöar, utspädd svavelsyra i ställetför riktigt sjövatten.Fru talman! Anslaget till markinköp är också enpunkt där man anslår på tok för litet för att kunnauppfylla det internationella ansvar som hartagit på sig genom internationella överenskommelser.Det är inte konstigt att möter allt hårdarekritik i internationella fora för att vi inte tar vårt an-svar. Det är ingen överraskning för oss i Miljöpartietatt den europeiska miljörörelsen börjar rösta för boj-kotter mot svenskt papper och andra produkter frånsvensk skog när man ser att de sista svenska ursko-garna faller. Det är av svenskskogsmark nedanför den gamla odlingsgränsen som ärskyddad. Detta kan jämföras med de tropiska länder-na, som också nämndes i förbigående i debatten, därman ofta är uppe i 10 och . Ambitionsnivån iSverige sägs vara . Det skulle betyda uppåt entiodubbling.Var finns pengarna? Tar man inte fram pengarmåste man införa utökat ansvar i äganderätten, elleren kombination av dessa. Men gör man ingentingfaller de sista urskogarna. Det är precis vad som hän-der. Det är därför som skogsforskare i det här landetgång på gång - - går ut och i storaupprop protesterar mot den politik som ochSocialdemokraterna driver igenom. Den biologiskamångfalden är inte bara hotad utan blir sämre förvarje dag som går och alltmer uttunnad i det här lan-det.Man kan jämföra detta med att det gick att få fram300 miljoner för miljöarbete på jordbrukssidan. Därfanns det plötsligt hundratals miljoner att plocka framöver sommaren. Där fanns en beredvillighet frånCenterns och Socialdemokraternas sida. Var finns dennär det gäller det övriga miljöarbetet? Hoten moturskogarna och läckagen av tungmetaller från förore-nade områden är faktiskt mycket allvarligare ur mil-jösynpunkt. Man får en känsla av att det kanske ärandra intressen än miljöintresset som egentligen styrett parti som Centern.Fru talman! Det skulle alltså behövas mer pengarpå det här området. Det kravet har avslagithäromveckan. rör vi oss inom ett begränsat totaltutgiftstak för området. Vi tycker från Miljöpartietssida att detta med miljöförorenade områden är såviktigt att det gäller att skaka fram pengar, om man nukan. förslag vill man avsätta 30 miljo-ner för byggande av skoterleder m.m., trots att manännu inte har inrättat tysta områden i fjällområdet, dezoner som skall göras fria från motortrafik. Det harännu inte gjorts, och i väntan på att det blir färdigt servi ingen anledning till att staten skall skjuta till pengarför att inrätta skoterleder. Det kan inte anses varasärskilt prioriterad uppgift i dagens ekonomiska si-tuation och med tanke på att man inte gjort det manskall göra först. Vi föreslår att man tar dessa pengaroch i stället lägger dem på miljösanering av områdensom läcker kvicksilver, kadmium, bly, florerade äm-nen och en låg rad andra gifter rätt ut i naturen somdrabbar människors hälsa och miljö. Därför yrkar jagbifall till reservation 1, som innehåller just detta för-slag.Vi har ytterligare reservationer i betänkandet. Jagvill särskilt tala om den som handlar om kalkning. Jagtar fasta på vad som sagts här i debatten, nämligen attdet tydligen finns en majoritet i jordbruksutskottet föratt öka kalkningsinsatserna. Ändå är det inte majoriteti för det. Reservation 5, som Miljöpartietoch står bakom, handlar om att ta 20 miljonerfrån programmet för omställning till hållbar utveck-ling till att förstärka kalkningsinsatserna. Som ennödåtgärd anser vi att detta är rimligt. Ned-dragningar på kalkningen kan få förödande effektersom vi inte kan åtgärda i efterhand.Jag yrkar bifall till reservation 5. Jag hoppas attfler partier tänker om under debatten och funderar påtills vi voterar om vi egentligen inte borde -det finns en majoritet för att öka kalkningen - bordese till att det verkligen sker. Utnyttja den nya budget-processen till att omforma förslagen i den sista etap-pen kring anslagen inom utgiftsområdena.Fru talman! Jag vill vidare peka på det yttrande nr4 som finns fogat till betänkandet och där vi i Miljö-partiet mer utvecklar vår syn på hur det borde ha varitpå det här området men som det inte var möjligt att fådärför att det förutsätter att mer pengar totalt anslås.Slutligen några kommentarer till den debatt somförts här. Man blir förvånad över en hel del som sägsom styrmedel i miljöpolitiken. Miljöskatter är etteffektivt styrmedel i miljöpolitiken oaktat vad skat-teintäkten används till. All forskning på området visardetta. Det är också väldigt effektivt att ha en bra mil-jölagstiftning. Det är de två viktigaste styrmedlen. Närman lyssnar på från fårman närmast ett intryck av att det viktigaste styrmed-let i stället skulle vara bidragsgivningen, dvs. Det stämmer inte med Moderaternaspolitik som förs fram i andra sammanhang. GöteJonssons anförande i dessa frågor är minst sagtmotsägelsefullt. Det är ett uttryck för att man egentli-gen inte har något att säga alls. Då pratar man runt omallt möjligt och litet sammanblandat.Med detta yrkar jag än en gång bifall till reserva-tion 1.Anf. 27 () replik:Fru talman! När det gäller styrmedel tycker jag,som jag sagt tidigare, att om studerarhistorien bakom ekonomiska styrmedel så kanskekritiken mot oss blir något mildare.Vad jag begärde ordet för var faktiskt att kommen-tera syn på ägandet och äganderätten.Det är ganska uppseendeväckande att ett parti somsäger att miljön är viktig och som driver miljöfrågorhar en så fruktansvärt negativ syn på äganderätten.Samtidigt vet vi att den enskildes ansvar är något avdet viktigaste som finns i miljöarbetet.Roy säger att stärkandet av äganderättenunder den borgerliga tiden och inskrivningen av den igrundlagen har gjort det dyrare att bedriva miljöarbe-te. Det har det inte gjort.Om vi skall besluta att skydda en urskog - somRoy vill - blir det ju inte dyrare om samhäl-let betalar än om den enskilde får betala skyddet. Dettorde vi kunna vara överens om. Om istället hade sagt att skyddet för äganderätten blirdyrare för den solidariska betalningen hade det varitbättre. Det blir inte dyrare med skyddad äganderättnär det gäller miljöskyddet. Det är märkligt att ettparti som driver miljöfrågorna på det sätt som Miljö-partiet gör - ni skall ha respekt för det - så radikaltbortser från den viktigaste basen, nämligen den en-skildes ansvar och däri ligger också äganderätten.Anf. 28 () replik:Fru talman! När det gäller ekonomiska styrmedelvill jag be att sätta sig in i frågan litetbättre. Själv har jag följt den intensivt under de senas-te 20 åren. Jag tror att jag vet vad jag talar om när jagsäger att miljöskatter, liksom miljöavgifter, i sig haren kraftigt styrande inverkan om de är någorlundavettigt utformade. Miljöskatter styr nämligen pris-bildningen.Jag skall ta upp ett exempel. I senaste numret avtidskriften finns det en stor artikel omelförbrukningen för hushållsmaskiner. Det är prisre-lationen mellan de apparater som drar litet el och desom drar mycket el som avgör vilken apparat manväljer, vilket därmed också avgör elförbrukningen.Om folk konsekvent skulle välja de mer elsnåla ma-skinerna skulle besparingen motsvara den el somproduceras av ett kärnkraftverk, enligt artikeln. Det ären seriös artikel som jag kan rekommendera. Denvisar att prisrelationen är väldigt intressant, och denpåverkar man just genom miljöskatter som är ett in-tressant strymedel.Om äganderätten skärps innebär det att man oftareoch i större utsträckning måste gå in med ekonomiskersättning om det ställs anspråk på markägaren när dett.ex. Om man kräver ettnaturvårdsanpassat skogsbruk och upprättar enskogsvårdsplan skulle det kosta mer pengar. Om enskogsägare avser att avverka ett skogsområde blir detsvårare att begära att han skall avstå från att avverkaen del av området, eftersom lagstiftningen är sådan attäven små områden skall ersättas. Det finns mångaexempel på att rovfågelträd har huggits ned med frönoch fiskgjusar för att det inte har varit möjligt att fåfram pengar i tid.Nyckelbiotopinventeringen har egentligen inte lettnågon vart, därför att man inte har kunnat få frampengar till att skydda ens de fåtal hektar som dethandlar om i varje enskilt område just därför att ägan-derätten är så stark.Dessa exempel visar att det behövs mer pengar äntidigare för att man skall kunna klara naturvården.Anf. 29 () replik:Fru talman! Egentligen är inställningen att det ba-ra är miljöpartister som begriper sig på miljö litetpåfrestande. säger: begri-per sig inte på miljö. Han snurrar runt. Men jag ärmiljöpartist. Jag har sysslat med detta . Jag har läst Ny Teknik.Jag läser också , . Det ärsjälvklart att tack vare den tekniska utvecklingen somvi moderater arbetar för, men som ni miljöpartistermotarbetar, bidrar den som har råd att köpa ett nyttkylskåp till bevarandet av miljön. Men genom erskattepolitik blir det allt färre hushåll i detta land somfår råd att köpa det nya kylskåpet som sparar energi.Tänk litet längre än näsan räcker, !Nu över till frågan om vem som skall betala. och hans kompis skall gå till butiken ochköpa ett kilo ägg - vi kan ju ta ägg som exempel,denna äggens dag - som skall betalaför. Men när han kommer till butiken säger han tillkompisen att han inte har några pengar så kompisenfår betala, vilket kompisen gör. Blir äggen billigareför att kompisen betalar? Nej, det blir de givetvis inte.Här står och säger: Jag anser attdessa urskogar skall betalas. Jag anser att dessa trädskall bevaras därför att det finns hackspettar i dem.Jag kan dela uppfattning när detgäller att slå vakt om den biologiska mångfalden. Mensamtidigt säger : Jag har inga pengar attbetala med, så den enskilde bonden får betala genomatt inte avverka skogen. Om den enskilde bonden intebetalar, så är han en miljöbov. Jag har inga pengar attbetala med.Så kan vi inte föra miljöpolitik. Det inger ingensom helst respekt, . 30 () replik:Fru talman! Först påstår att hansmotdebattör ingenting vet. Sedan talar jag om att jagsysslat mycket med detta. Då tycker han att det ärförskräckligt, som om det bara var vi som kundesyssla med miljöpolitik. Jag noterar att detta är en tristdebattteknik.När man ställer krav på miljöförorenande företag,t.ex. en koncession enligt miljöskyddslagen, innebärdet naturligtvis kostnader för företagen. Inte ersätterstaten dessa kostnader, utan dem får företaget tåla!Däremot om en skogsägare vill hugga ned skog ochdet visar sig att några hektar är av högt naturvärde -det kan finnas hotade växt- och djurarter där sombehöver skyddas - kommer det området att bedömasutifrån den del som han avser att avverka, vilket göratt samhället ofta måste gå in och betala ersättning. Idet fallet kan man inte kräva att äganderätten skallinnebära ett ansvar för att avstå från att avverka dessafå hektar som är så viktiga från naturvårdssynpunkt.Detta har blivit en merkostnad för samhället - det ärbara att läsa innantill i rapporter.Samtidigt medverkar till att dessaanslag skärs ned. Det innebär att naturvården i Sveri-ge blir sämre, både på det ena och på det andra sättet.Det är detta som vi kritiserar. Om man vill stärkaäganderätten får man också se till att ta fram merpengar för inköp av mark som behöver skyddas. Vifrån tycker att det skulle vara bättre attställa samma miljökrav för alla sektorer, oavsett omdet handlar om markägare eller om förorenande in-dustrier. Då skulle vi få en bättre miljöpolitik i desshelhet.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det kan vara nyttigt för vara mera tydlig i debatten för att göra den litetrenare. sade att det är andra intressen änmiljön som styr mig och mitt parti. Det vore väldigtbra om kunde tala om vilka intressensom styr om det inte är vårt miljöengage-mang.Medan funderar på detta skall jagberätta för honom att det var vi som drev kampen motkärnkraften innan kunde stava till miljö.Vi har drivit igenom ett kretsloppsarbete som saknarmotstycke i många länder, åtminstone i den här delenav världen. Vi har haft en miljöminister som har av-gått till följd av Öresundsbrofrågan. Fundera övervilka intressen det är som styr miljöengage-mang!Roy säger vidare att vill hafram mer pengar till t.ex. kalkning av sjöar medanCentern är skurkaktigt och inte vill vara med omdetta. Det låter ganska magstarkt, tycker jag. Men nuär det så vist inrättat av vi har avgett en reservationtill detta betänkande, nr 5. Det är en reservation somhar tillkommit på grund av att det har avgetts center-motioner där det krävs en höjning av kalkningsansla-get. Jag är glad över att instämmer i des-sa motionskrav så att man reserverar sig tillsammansmed oss till förmån för en ökad kalkning. Men dettagör man alltså inte därför att det finns miljöpartimo-tioner att stötta, utan man gör det för att man får möj-lighet att hänga på ett krav från på ökadkalkning. Går det att förklara detta, ?Jag har en tredje fråga, herr talman. ju tydligt nedsättande om att det har tagits fram300 miljoner plus till jordbruket ivallstöd eller miljöstöd. Är det alltså så att Miljöpar-tiet kommer att gå emot detta krav vidvoteringen här i ?Anf. 32 () replik:Herr talman! Vilka intressen som styr fårväl svara på. Jag noterade i mitt anförande attdet har varit väldigt, väldigt svårt att få fram pengartill just miljövården - av enbudget på . Ändå skär man pro-centuellt sett ned mer här än på andra områden i ge-nomsnitt. Vi tycker att det är ett väldigt dåligt resultatav samarbete med regeringen.Däremot noterar vi med tillfredsställelse att vall-stödet, efter den debatt som var , har räknatsupp med , vilket vi har bidragittill så gott vi har kunnat. Där gick det bra. Därför slårdet mig att det tydligen går bra att få fram pengar närdet är en koppling till jordbruket men att det ärmycket svårare annars. Det gäller också andra ök-ningar på jordbrukssidan som har varit under detsenaste året.Reservationen om kalkningen, som vi har gemen-samt med , kunde ha framlagts alldeles obero-ende av vilka motionsyrkanden som fanns från början.I den här omgången i budgetprocessen är vi fria attställa alla yrkanden om omplaceringar som vi villinom den ram som redan har beslutat omför detta utgiftsområde. Detta vet naturligtvis LennartDaléus om. Det är alltså inte så att vi är beroende avnågot annat partis eventuella motioner, utan här äralla i utskottet fria att skaka fram pengar till det somman anser är mest angeläget. Jag har uppmanat deandra partierna att stödja just reservationen om litetmer pengar till kalkningen, för det råder ju egentligenenighet om att det behövs mer pengar till detta områ-de. Varför då inte använda miljöpengar, som finns påett annat område, till detta?Anf. 33 () replik:Herr talman! Det är litet magstarkt detta med vilkaintressen som styr. Om man inte har respekt för andrapartiers engagemang i en sådan fråga som miljön, ärdet litet magstarkt att ställa sig i talarstolen och anty-da att det finns andra intressen som styr de andrapartiernas agerande än en riktig uppfattning om mil-jöns värde i det politiska arbetet. Att sedan på enfråga glida undan och säga att självt får svaraär ett insinuant och oriktigt sätt att bedriva en miljö-debatt.När det gäller kalkningen kan man dribbla hurmycket man vill med orden. Det är ju inte så som RoyOttosson säger. och hans parti hadeicke haft en möjlighet att reservera sig i detta betän-kande till förmån för ett ökat stöd till kalkningen, omdet icke hade varit så att det här finns centermotionersom motiverar en reservation. Det hade icke varitmöjligt för att rösta om ett stöd för ensådan reservation i morgon.Jag blir mer och mer förvånad, herr talman, överdetta med vallstödet. talar om detta. Han sade att det under somma-ren kom fram pengar till kalkningen i jordbruket. Menom man tycker att det är så misstänkt och felaktigtmed miljöpengarna i jordbruket, varför kommer mandå inte att kraftfullt gå emot den satsningen när vinästa måndag skall diskutera frågan och så småning-om skall ta ställning till betänkandet? Har man RoyOttossons inställning skall man naturligtvis inte stödjadetta miljöstöd utan satsa pengarna på någontingannat och agera på något annat sätt.Detta inger inte förtroende, herr talman.Anf. 34 () replik:Herr talman! Här i debatten har vi nu sett ett ex-empel på hur en debattör försöker att hitta på åsikterhos sin motdebattör. försöker göragällande att jag skulle ha en annan uppfattning omvallstödet än den jag faktiskt redovisade i mitt förrainlägg. Vallstödet har vi faktiskt motionerat om ochtidigare reservat oss för och drivit i debatten. Jo, därför att jag träffade en väldigt öm punktnär jag påtalade att har andra starka intressenän miljöintresset, vilket i och för sig inte innebär attjag saknar respekt för ert engagemang på miljösidan.Tvärtom söker vi ofta samarbete just med föratt förstärka miljöintresset i politiken.Men vi noterar tyvärr att det finns andra intressensom ofta tar över och som slår igenom starkare, vilketgör att miljöintresset får stryka på foten.Därför blir det, herr talman, missvisande när manlyssnar på väldigt allmänna och yvigaord om hur man skall satsa på miljön, när man i självaverket inte gör det. Han har ju ställt upp på en budgetsom innebär rejäla neddragningar på ett sätt som ärganska exempellöst, som han använderväldigt yviga fraser.Lennart har också helt fel när det gällerbudgettekniken. Vi som riksdagsledamöter har vårfulla och fria rätt att yrka fritt i den sista omgången avbudgetbehandlingen. Det är de spelregler som gäller iriksdagen. Då är man inte beroende av om det finnstidigare förslag i motioner som har lämnats in underallmänna motionstiden eller i samband med budget-behandlingen. Detta är ett faktum. Men det var väl ettsätt att smita ifrån att han har förlorat i den här debat-ten också.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! ställde en fråga i ta-larstolen och uppmanade flera partier att stödja reser-vation nr 5. Jag är faktiskt benägen att göra det, därföratt kalkningen är en fråga som vi är överens om. Jagtror att det är viktigt att vi också tar intryck av dendebatt som förs i kammaren. Jag tycker att vi tillsam-mans kan rikta en uppmaning till , somfaktiskt är avgörande för om det kan bli mer pengartill kalkning eller inte.Men jag kan nu säga att kommer attstödja reservation nr 5 i omröstningen i morgon bitti.Anf. 36 () replik:Herr talman! Så talar ett parti som sätter miljönhögt upp på sin agenda. väntar vi på vad Folkpar-tiet, som ju förut talade väldigt väl i talarstolen, tänkergöra och på vad gör, för att se om vi kanfå en majoritet för reservation 5 om medel till kalk-ning nästa år.Anf. 37 ():Herr talman! Vi är nu samlade här för att debatteramiljöpolitiken och det ansvar som den svenska riks-dagen har för att få som nation att steg försteg bygga om landet på en ekologiskt hållbar grund.Det är då trist att konstatera att de tjusiga formule-ringar som statsminister använde när hantillträdde nu är som bortblåsta. Han hävdade just att viskulle bygga om landet på en ekologiskt hållbargrund.Men när det gäller praktisk handling kan vi nukonstatera att det inte händer någonting. Jag minnsRoy t.ex., som då hyllade statsministern förhans ord. Han såg dem som något positivt, att nuskulle det verkligen hända någonting.Men, herr talman, jag konstaterar att RoyOttosson också har noterat att det som sägs här fråntalarstolen inte stämmer överens med det som görs ipraktisk handling i budgetfrågor.På område efter område har vi under det gångnaåret fått se hur ickebeslutandets regering har skjutitmånga viktiga frågor . Man saknar styrkaoch förmåga att formera sig till beslut. På miljöområ-det finns det en rad exempel. Ett exempel är den längeefterlysta som fortfarande lyser med sinfrånvaro.Herr talman! Här måste jag återigen rikta mig tillMiljöpartiet. Jag satt i min bänk och räknade ut att detnu har gått vi hade kunnat få en ny,samlad miljölagstiftning i vårt land, den 1 juli 1995.Miljöpartiet gjorde en bestående insats under dennamandatperiod, då de sköt upp ikraftträdandet av ensamlad miljölagstiftning. Ännu har det icke kommitfram något annat förslag.Det finns en utredning på detta område, och deträcker med att kasta en blick på några av remissin-stanserna för att inse att det inte blir helt enkelt attlägga fram en proposition med denna utredning somgrund. Vad har åstadkommit med sinförhalning är faktiskt någon form av miljöpolitisktmagplask. Det är er insats under den här man-datperioden.Jag tänker också på uteblivna förslag vad gälleravfallsskatten, som ju är ett mycket viktigt instrumentför att få bukt med det allvarliga problem som avfalletutgör. Förslag sägs komma framöver, men det finnsännu inget sådant för behandling på bord.En annan följetong, och något som jag nu hardrivit , är en så enkel sak som attfastställa gränsvärden för radon i dricksvatten. Rege-ringen har gång på gång sagt att beslut kommer nästamånad. Jag tror att jag har framställt 5-6 frågor ochinterpellationer i det här ämnet. har jag fåttbeskedet: I skall vi fatta beslut. Det harsnart gått . Varför fattar man inte några beslut?Det här kanske är en liten fråga, men den är nog såviktig för de många människor som faktiskt är bero-ende av dricksvatten och som bor i områden där vatt-net har hög radonhalt.Vi kan peka på ett antal andra exempel på sådantsom vi har haft uppe här i kamma-ren. gällde det att ordna fram pengarför mottagningsstationer för olja från fartyg. I ställetför att dumpa oljan i skulle fartygen kunnafå möjlighet att lämna den vid mottagningsstationer iRyssland, i och på andra ställen. Vi hade endebatt om detta . Vi hade för-slag uppe som då avslogs. Då hänvisade man på nytttill en ny utredning. vet vi att oljeutsläppeni ständigt ökar.Vi har haft en debatt om miljölagstiftningen i ettavseende. Det gällde ett aktuellt fall som visade att desom har förorenat kanske kan gå fria frånansvar. En sådan utveckling är skrämmande. Och vadhar miljöministern sagt? Hon hänvisar till den kom-mande miljöbalk som vi ännu inte har sett på bordet.Det fall som har varit uppe i domstol är prejudice-rande. Det innebär att man på många platser i landetinte längre följer upp de som har ansvar för att haförorenat områden.Dess värre är det så, herr talman, att varje utebli-vet beslut får bäring på ett antal andra frågor. Det ärså mycket som hänger samman. Jag kan ta upp enannan debatt som jag hade miljöministern i början avåret. Den handlade om att importera avfall för för-bränning. Hade vi nu haft en avfallsskatt, kan man pågoda grunder anta att det här problemet hade för-svunnit. Då hade kommunerna kunnat försörja sinaförbränningsanläggningar på ett annat sätt, men så ärdet nu inte. I stället importerar vi exempelvistyska plaster, gummidäck och annat som vi vet ärhälsovådligt för att förbränna det i svenska anlägg-ningar.När man läser regeringens proposition inom ut-giftsområde 20, allmän miljö- och naturvård, slås manväldigt snabbt av en fråga. Vad vill regeringen egent-ligen med miljöpolitiken? Man frågar sig om det intefinns några visioner, några utmejslade mål att strävaefter. Jag saknar helt enkelt gnistan, det som fårmänniskor och ideella föreningar att börja tro ochhoppas på att vi skall lyckas åstadkomma någontingav vikt de närmaste åren.Jag har full respekt för att statsministern tillsam-mans med sina regeringskolleger envetet strävar efteratt sanera statsfinanserna. På vilket sätt man gör det,och med vilken fördelningspolitisk profil det sker, kanman ha olika uppfattningar om, och det har vi. Menatt det måste saneras är vi överens om.Då är det beklagansvärt att samma medvetandeinte verkar finnas när det gäller vår miljöskuld. Viborde väl ändå kunna vara överens om att vi har miljöskuld i vårt land. Vi borde också vara över-ens om att det av flera skäl - inte minst etiska ochmoraliska - finns all anledning att börja betala avdenna skuld. Man tycker t.o.m. att det borde finnas ensamstämmighet i insikten att man inte kan få mer förmindre pengar.