prot · GK0932 · 1996-11-22 00:00:00 — Vi satsar för attkunna avsätta områden som naturreservat. I om miljöpolitik och de satsningarsom vi gör var kritiken massiv på just detta område. ISverige är av den produktiva skogsmarkenavsatt, trots att det här finns en biologisk mångfaldsom inte bara är unik i utan faktiskt unik ivärlden. Skall vi med stolthet kunna kalla oss för enmiljönation, måste vi se till att avsätta naturreservat såatt den biologiska mångfalden, som det talas så vack-ert om, har en chans.De ekologiska kraven kan leda till nästa stora stegi utvecklingen, säger också i regerings-förklaringen. I de utmaningar som miljöpolitikenrepresenterar ligger också det nya möjlighetatt möta arbetslöshetens förbannelse. Detta sades i enpartiledardebatt , också av . Viskall göra till ett mönsterland för en ekolo-giskt hållbar utveckling, sade vid 1996.Det kan konstateras att vi i det här sammanhangeti alla fall inte är Socialdemokraterna och isamverkan, för den budget som de har lagt fram ska-par inte ett mönsterland för en ekologiskt hållbarutveckling. Det är en för svag miljöbudget som visaratt vi i bästa fall står stilla. Vi går snarare bakåt, meninga satsningar görs.Det är många miljöengagerade som har blivit yt-terst besvikna över denna budget, inte bara för att densträvar bakåt utan framför allt för att satsningarnauteblir. Det går inte att automatiskt tro att vi får alltdetta om vi rullar på i samma gamla hjulspår ochfortsätter den politik som har lett till dagens miljösi-tuation. Har vi inte råd med satsningar, så har vi rådmed något annat. Har vi inte råd att allergisanera,anses det tydligen att vi har råd med allergiska barn.Har vi inte råd att satsa på ny miljöteknik, så har vi iSverige tydligen råd att låta många fina uppfinningar,som skulle ge jobb , gå oss förbi och ham-na i andra länder. Har vi inte råd att sanera tickandemiljöbomber, är det tydligen så att har råd attha läckande miljögifter och att öka miljöskulden. Omvi i samtliga dessa fall gör satsningar, kan vi växlaöver till gröna jobb och komma till rätta med denstora arbetslösheten. För är svaret givet:Vi måste ha råd. Frågan för är när stegen åt rätt håll skall börja att tas.Anf. 79 ():Fru talman! Jag vill först till protokollet foga etttack till statsrådet , som i den tidigare de-batten bemödade sig att komma till underdenna årets kanske viktigaste debatt - den debatt eftervilken vi fattar beslut om de anslag som styr den verk-samhet som vi som folkvalda har att hantera.Jag noterar också att arbetsmarknadsministern,miljöministern, socialministern, socialförsäkringsmi-nistern, biståndsministern och justitieministern av alltatt döma inte kommer att delta i den här debatten.Miljöpolitik är inte ett av många olika separatapolitikområden som kan hanteras vid sidan av andraoch oberoende av andra. Miljötänkandet måste ingåsom en självklarhet i behandlingen av alla de olikaärenden som vi har att hantera i samband med vårabeslut här i . Det gäller den ekonomiskapolitiken, skattepolitiken, näringspolitiken, lagstift-ningen inom justitieområdet, trafikpolitiken, etc.Miljöpolitiken måste var integrerad i alla de olikapolitikområden vi har att hantera.Som vanligt gäller att det är sämre, besvärligareoch dyrare att i efterhand ta itu med effekterna avhandlingar som vi inte genom klokskap och övervä-ganden har kunnat förebygga. Jag och mitt parti äranhängare av miljöavgifter. Skattväxlingstanken är ettexempel på sätt att integrera långsiktiga kostnader idagens priser som vi som konsumenter möter. Jag troratt det är sådant som vi kommer att fåägna väldigt mycket tankemöda åt. Det sker i några utredningar inom partigrupper, osv.I dag har vi att behandla budgeten bl.a. när detgäller miljöområdet. Det socialdemokratiska partietoch den socialdemokratiska regeringen har i vissahögtidliga sammanhang - t.ex. vid partikongressen,regeringsförklaringar, osv. - stoltserat med välstapla-de ord om att skall transformeras till ett eko-logiskt hållbart samhälle och att vårt land i internatio-nella sammanhang skall vara en förebild för andraländer. Det är gott och väl, och naturligtvis väldigtviktigt.I regeringens egen presentation av budgeten somvi har kunnat läsa och som diskuterats upprepas detta.Det heter att regeringens ambition är att skallblir ledande i i arbetet med att bygga ett eko-logiskt hållbart samhälle. Det är självklart ambitionersom vi som kristdemokrater vill understödja, och vivill bidra till att de förverkligas.Men när man tittar på budgetens innehåll har detuppnåtts en ovanligt effektfull kontrast mellan devackra orden och de minustecken som kan ses i bud-getkolumnerna. I debatten har framförts enganska tuff kritik mot de besparingar som görs pådetta område. Vi är alla överens om att de besparingarsom görs här får vi betala i ett senare skede, antingensjälva eller genom att bekymren, problemen och mil-jöeffekterna lämnas över till de generationer somkommer efter oss. Detta är självfallet inte acceptabelt.När man skall omsätta regeringstalet med de finaformuleringarna i budgeten i konkreta åtgärder är detsämre bevänt. Budgetpropositionen är ur miljösyn-vinkel tam. Den är ganska visionslös. Här finns inganya initiativ eller framåtsyftande projekt. De grönafrågorna har i regeringens och viktigastestyrinstrument, budgeten, inte fått det utrymme somdagens och framtidens utmaningar fordrar.Det finns många exempel, och de har också be-rörts här tidigare, där det tvärtom går åt fel håll. Inombudgetens utgiftsområde som berör allmän miljö- ochnaturvård har regeringens osthyvel kommit till väldigtflitig användning. Det här området blir ganska hårttilltufsat. I jämförelse med föregående år blir det intemer utan snarare mindre resurser. Man vill alltsåminska anslaget när det tvärtom borde öka. Man visarockså att man inte kommer att reparera det år 1998och inte att reparera det , utan tvärtom förutsesytterligare besparingar och mindre kostnader för attmöta de utmaningar vi har.Detta rimmar naturligtvis väldigt dåligt med att viskall ta itu med miljöskulden. I andra sammanhangheter det: Den som är satt i skuld är icke fri. Vi somhar att bära en miljöskuld är naturligtvis inte friaförrän vi har gjort oss kvitt den. Vad som inte minst äroroande är att resurserna för miljöforskning minskar.Den totala summan som avsätts för miljöforskning iSverige minskar radikalt . Det kan självfalletinte förenas med de stolta ambitioner som vi tidigarehar talat om.Här finns det, som tidigare talare har sagt, väldigtkomplexa samband. Åtgärder på ett område kan sebra ut ur miljösynpunkt men få helt omvända effekterpå ett annat område. Om vi har ambitionen att varaledande på miljöområdet i eller världen skallvi självfallet inte minska på anslagen till forskningen.Detsamma gäller naturligtvis att föra ut resultaten tillde många människorna.Vi vet att vi som allmänhet har en stark känsla närvi får klart för oss hur vi skall agera som konsumenternär det gäller val av tvättmedel, toalettpapper ellervad det nu kan vara. Där spelar miljöargumenten roll. Men då fordras det också att det finns ett braunderlag för den enskilde att använda i sitt beslutsfat-tande i de många sammanhangen.Vi kan konstatera att kalkningsanslaget i regering-ens förslag ligger på . Viminns att snabbutredde vad somskulle hända om man minskade anslaget ned till 80miljoner. Regeringen tvingades backa så småningomoch landar nu på 130 miljoner, vilket är på tok förlitet. Man drar ned på , som snarareborde få mer pengar och som har ett gigantiskt upp-drag att ta itu med för att genomföra be-slut. När det drabbas av sjunkande anslag år från årblir naturligtvis situationen mycket allvarlig. Vikommer inte att klara de miljömål som vi har uppställtför de beslut som vi har fattat.Från kristdemokratiskt håll vill vi satsa mer peng-ar på de områden som jag nu har nämnt men också pålänsstyrelsernas miljöövervakning, investeringar inommiljöområdet, dvs. naturreservatsavsättningen, ochsanering och återställning av miljöskadade områden.Jag beklagar de kraftiga nedskärningar som dettaområde drabbas av. Jag hoppas att den socialdemo-kratiska representanten i debatten kommer att ägna enviss tid åt att försöka förklara diskrepansen mellanord och handling.Anf. 80 ():Fru talman! Omsorg om människan och männi-skans livsmiljö är också omsorg om naturen. Det är enhelhet vi diskuterar. Naturen sätter allmänna ramar förmänsklig verksamhet. Men påverkar männi-skans politiska, ekonomiska och sociala villkor för-hållandet i naturen. Det är fråga om ettsamspel för att vi skall nå visionen. Det finns en so-cialdemokratisk vision, fastän många har försökt påståatt det inte finns någon. Den visionen är ett ekologiskthållbart samhälle.Fru talman! När man lyssnar till företrädare frånolika partier får man uppfattningen att allt miljöarbetehar stannat av i . Visst har vi även på miljö-området fått ett besparingskrav precis som alla andrapå grund av det statsfinansiella läget. Men att påstå attdet inte existerar någon miljöpolitik är överdrivet.En besparing är naturligtvis en besparing. Detskall man aldrig neka till. Vi skall komma ihåg att vihar en miljöskuld. Där håller jag med . Men vi skall också komma ihåg att vi har enstatsskuld. För att kunna betala en miljöskuld måste viockså sanera finanserna så att vi har ett utrymme attäven göra de saker som vi vill göra.När man lyssnar till företrädare för flera av parti-erna får man uppfattningen att det handlar om enormasummor. Det gäller en tidigare beslutad besparing på20 och 11 miljoner i det nya försla-get. Ändå försöker vi göra omprioriteringar som vitycker är viktiga för miljön inom den ram som ärkvar.Miljöpolitik för mig som socialdemokrat ärmycket mer än den ganska måttliga summa som vihanterar som budgetmedel.Det handlar om allt från internationellt miljöarbetetill lokalt Agenda 21-arbete. Grundläggande för mil-jöarbetet är också de allmänna miljöprinciperna, t.ex.försiktighetsprincipen, närhetsprincipen och principenom att förorenaren bör vara den som betalar.Sverige har bedrivit ett aktivtmiljöarbete såväl nationellt som internationellt. Ochvi kan faktiskt påstå att vi har kommit långt i riktning-en mot att uppfylla våra miljömål, både de som vi harskrivit under internationellt och våra egna. Men beho-vet är naturligtvis fortfarande stort att fortsätta vidtaomfattande åtgärder. Det gäller också att samtidigtförsöka förebygga och förhindra nya miljöstörningar.Det är många som påstår att vi inom socialdemo-kratin inte har någon vision. Vår vision, fru talman, äratt bygga om till ett ekologiskt samhälle, attavgifta kretsloppssamhället, att värna om naturen, attsatsa ännu mer på Östersjösamarbetet, att fortsättadriva våra frågor inom EU men också att fortsätta detinternationella arbetet.Har vi gjort något för denna vision? Det tycker jagatt vi har gjort. Att bygga om till ett långsik-tigt hållbart samhälle är ett gigantiskt samhällsbygge.Ett spadtag togs när beslutade omen miljardsatsning på miljön. Programmet syftar tillatt driva på den tekniska utvecklingen samt att skapasysselsättning främst genom kretsloppsanpassning.Tillväxten stimuleras genom att vi ställer just de kravpå omställning av det svenska samhället som behövsför att tillväxten skall ske på ett ekologiskt hållbartsätt men också skapa sysselsättning.Det viktigaste för ett kretsloppssamhälle är dockinte hur miljötekniksektorn i sig utvecklas utan snara-re hur miljöhänsyn integreras i all övrig verksamhet.När det gäller att avgifta dagens kretsloppssamhäl-le pågår ett omfattande arbete inom Kretsloppsdele-gationen, , Kemiinspektionen ochden ganska tillsatta Kemikalieutredningen.Men det kanske viktigaste, men också svåraste, arbe-tet finns inom Agenda 21-arbetet, inom kommuneroch i olika regioner. Agenda 21-arbete handlarmycket om att förändra livsmönster och att ändraattityder. Det är ingen knappkampanj, utan det hand-lar om en folkrörelse som vi har en mycket lång tra-dition att jobba med, och det kanske inte alla gångerhandlar om mer pengar. För att lyckats med ett sådantgigantiskt arbete krävs det att alla deltar. för kommer attlämna sin redovisning till FN om vad vi i harlyckats med och vad vi icke har lyckats med i Agen-da 21-arbetet. Men vi kommer också att användakommitténs rapport för hur vi skall gå vidare ochdiskutera våra 150-170 miljömål och för hur vi skallgå vidare med de medel som vi använder i dag.Att värna om naturen handlar om biologisk mång-fald. Det handlar väldigt mycket om areella näringar,jordbruk och skogsbruk. Om vi menar allvar med densvenska linjen om att alla samhälssektorer har ettmiljöansvar, måste även dessa sektorer visa sin viljaatt vara med i miljöpolitiken. Det är ofta, fru talman,som jag i just dessa sammanhang möter diskussionenom att äganderätten sätts före miljöansvaret. Jagskulle vilja ställa en fråga till de partier som harmycket mer pengar just till markinköpen. Går ni ifrånsektorsprincipen? Menar ni att äganderätten inte in-nebär att man även har ett ägandeansvar inför samhäl-let men också för kommande generationer?För att lyfta fram betydelse förhållbar tillväxt och sysselsättning beviljade riksdageni somras ett anslag omfattande 1 miljard kronor.Medlen skall användas för attstärka samarbete och utveckling kring , bl.a.genom åtgärder och projekt inom de fem prioriteradeområdena livsmedel, energi, utbildning, infrastrukturoch miljö.I det svenska EU-arbetet för miljöfrågor har vilagt vikt vid att göra noggranna prioriteringar, satsatpå de miljöfrågor där vi anser att gemensamma lös-ningar är nödvändiga, frågor som inte kan lösas en-bart på nationell nivå. Detta är ett löpande arbete,men arbetet pågår också inom IGC.De frågor som vi har prioriterat är försurning, kli-mat, kemikalier, kretslopp och internationellt arbete.Fru talman! Som jag nämnde i början av mitt an-förande får vi spara på miljöområdet precis som påalla andra områden. Visst känns besparingen, efter-som den totala ramen för är rela-tivt liten. Men om vi ser miljöarbetet i dess helhet ärvi ändå på god väg mot målet - ett långsiktigt hållbartsamhälle. Men det kommer att krävas många fler stegför att komma dit.Fru talman! Härmed vill jag yrka bifall till hem-ställan i finansutskottets betänkande.Anf. 81 ():Fru talman! Genom en ny teknik och nya värde-ringar kan vi se hur ett nytt samhälle håller på att växafram. Vi befinner oss i något av en brytningstid medny teknologi, elektronik och bioteknik i snabb tillväxt.Denna nya teknologi rymmer, eller kan rymma, möj-ligheter till större valfrihet, större personligt inflytan-de och ökad närhet mellan producent och kund. Denkan också betyda tillverkning i mindre enheter landetrunt - arbete i hemmet, bättre egenkontroll och bättreuppsikt över hur varor utformas och produceras ochöver deras kvalitet. Den nya teknologin kan ocksåinnebära snabbare, enklare och resurssnålare energisamt bättre och billigare produktion och produkter.Vi kan gå till ett avancerat kunskapssamhälle mednya tekniska lösningar för produktion och distributionsom ibland kan vara genialt enkla och likna naturensprocesser.Utifrån dessa framtidsperspektiv, fru talman, kanman skissa litet av en vision där miljön och energi-tekniken kan utgöras av solceller, solvärmepaneler,vindkraft, värmeåtervinning, vattenrening, återbruk,återvinning och kretslopp i både jordbruks- och va-ruproduktion. Vi kan se en teknik i kommunikationenmellan energi och materialsnål utformning. Vi kanförflytta oss själva med rena kollektiva metoder -spår- och järnvägar och vattenvägar kommer till an-vändning. Allt detta är mer energisnålt . Vikan självklart se en förändring av städerna. Det inne-bär stad och land i samverkan, nya mönster för hurman producerar mat, hur man utvinner energi och rentav det som ibland kallas utformandet av rekreations-produktion, där vi kan använda marker både till detsom vi kallar traditionella nyttigheter och tillfritidsändamål som väl går att förena med detta. Detinnebär naturligtvis även en livsmedelsproduktionutan bekämpningsmedel. Vi hushållar med fosfor. Vianvänder vårt eget organiska avfall. När varor äruttjänta demonteras de och återanvänds och återvinnsi ny produktion. Vi börjar vårda, laga och behållasaker längre. Vi ger varorna en sådan utformning attde blir hållbara.På detta sätt kan man beskriva en vision av hursamhället kan komma att utformas. Men en vision ärinte en prognos. Om den skall kunna bli verklighetkrävs det att vi organiserar oss målmedvetet, så att vikan leda utvecklingen i önskad riktning. Jag vill intesäga att det är det som man har gjort ett försök till idet material som vi behandlar . Men det är na-turligtvis där som delar av den ekonomiska grundenför det framtida miljöarbetet läggs. Detkan ändå vara viktigt att säga det som ingen av talarnahittills har sagt, nämligen att det är bra, glädjande ochhoppingivande att det råder en så stor samstämmighethos alla som har talat om vikten av miljöarbetet. Det är, fru talman, något somdet är väldigt viktigt att vi tar till vara.I diskussioner blir det lätt så att man pratar omkronor och ören. Men grunden i attityden finns där,och den är viktig.Några har pekat på en del viktiga sakfrågor. Detgäller då klimatförändringarna och energifrågan.Någon har också berört resurshushållningen och denbiologiska mångfalden. Alla de här frågorna är viktigamiljöfrågor och kommer attvara det framöver.När det gäller klimatförändringarna finns det fort-farande de som är osäkra på om människan verkligengenom de utsläpp som förekommer påverkar klimatet,eller åtminstone riskerar att påverka klimatet.I energifrågan är vi just nu mitt uppe i en föränd-ring av energisystemet - kanske inte riktigt på det sättsom hade tänkt sig, men det är ändå enförändring av energipolitiken. Det är nödvändigt att vinu samlar oss kring en förändring som innebär att vikommer bort från de kortsiktiga och farliga lösningarsom legat dels i de fossila bränslena, dels - detta äralldeles självklart - i kärnkraften. Det gäller alltså attvi förmår samla oss kring en lösning på energifrågansom innebär en effektivare användning och en över-gång till förnybara uthålliga inhemska energikällor.Fru talman! Också när det gäller resurshushåll-ningen är det, för att alludera litet grand på min in-ledning, nödvändigt att ta vara på den nya tekniken,som gör att vi kan göra mera med mindre - att vi kanbli listigare i användningen av resurser genom att föraut samma mängd nyttigheter, men med en mindreresursinsats.Bl.a. var inne på den biologiskamångfalden, som hon mycket riktigt beskrev som enav de stora frågorna och som en fråga som det ärnödvändigt att hantera för att vi skall kunna få bär-kraft i kommande ekologiska system.Fru talman! Vad som förvånar mig är att så mångatror att lösningen ligger i några litet större penningpå-sar till några utpekade områden. Jag håller med om attdet skulle ha varit bra om vi hade haft obegränsaderesurser och om vi hade kunnat ge alla miljöområdenmera pengar. Det är ju både utmärkt och angeläget.Som flera andra påpekat har vi gjort en prioritering,och det är något som också bör göras, mellan olikaangelägna samhällsområden. Då tvingas även miljö-området att prioritera. Att tro att man, genom att läggaen större binge pengar hos t.ex., harlöst miljöfrågorna är naturligtvis en felsyn.När det gäller de instrument som vi har att arbetamed och som de andra politiska partierna kan inbju-das att medverka i handlar det om att kraftfullt utnytt-ja Agenda 21-arbetet. vice talmannen vet bättreän någon annan hur det Agenda 21-arbetet har initie-rats och givits kraft i det svenska miljöarbetet natio-nellt och internationellt. Den kraften måste naturligt-vis fortsatt gälla. Vidare handlar det om ,som måste bli vass, stark och tydlig för att idéernaskall kunna fångas upp och kläs i juridisk form.Kretsloppsarbetet som instrument måste självklartfortsatt gälla, med producentansvar. Jag säger dettatrots att en del av de tidigare talarna här har ställt sigtveksamma till olika inslag i fråga om producen-tansvaret.Fru talman! Det är viktigt att understryka att ocksåEU-medlemskapet är ett instrument att utnyttja. EU-medlemskapet kan användas t.ex. när det gäller att tahem de resurser som möjliggör värnandet av denbiologiska mångfalden i jordbruket. Någon frågadenär de första stegen åt rätt håll skall tas. Det är inte enriktigt sann beskrivning. Många riktiga steg har jutagits åt rätt håll i miljöarbetet. Jag tror att det ärangeläget att vi nu förmår se de nya frågorna liksomatt de vägar utnyttjas som har dragits upp och, möjli-gen, att den samstämmighet som finns utnyttjas för ettgemensamt aktivt miljöarbete.Anf. 82 ():Fru talman! hade en intressant in-ledning kring synen och möjligheterna.Jag delar till fullo uppfattning på denpunkten. Vi måste alltså se möjligheterna ;detta i stället för att enbart tänka på risker och pro-blem. Om vi ser möjligheterna, har vi också en chansatt lösa problemen. Jag tycker att det var ett intressantresonemang. Jag delar, som sagt, det gäller synen på förnybar energi har ocksåvi moderater ambitionen att det gäller att komma framtill förnybara och stabila energiråvaror. Här är dettidsperspektivet som gäller för vår del. Vi vill t.ex.inte ha en fossilgasintroduktion under ett övergångs-skede fram till dess att vi fått stabila förnybara ener-gikällor. Det är där som vi ser det stora miljöproble-met i samband med energidiskussionen.Sinikka , det skulle vara utomordentligt all-varligt om man efter denna debatt fick intrycket attmiljöarbetet i har avstannat. Miljöarbetethänger inte samman med de budgetanslag som vidiskuterar här i kammaren. Miljöarbetet i ärbetydligt bredare och mycket mera omfattande, värde-fullt och betydelsefullt. Därmed vill jag inte säga attjag underskattar anslagsdiskussionen i denna kamma-re.Jag har ett par tre frågor till . Närdet gäller kalkningen och försurningsproblemet har vilitet olika syn på budgetanslagen. Min första frågagäller egentligen framtiden. Vi moderater har sagt attdet behövs en långsiktig strategi. Vi måste faktisktmera se till de konkreta behoven och inte enbart sedetta som en budgetpost. Min fråga blir således: ÄrSocialdemokraterna beredda att gå med på den dis-kussionen?Biotopskyddet är viktigt. pågår enbiotopskyddsinventering ute i landet via Skogsstyrel-sen. Vi har föreslagit att man skall kunna få juridisktbindande naturvårdsavtal som gäller mellan ägarskif-ten. Är beredd att ställa upp på ensådan justering så att vi får en bättre tyngd också inaturvårdsavtalen, som är viktiga för biotopskyddet?Anf. 83 ():Fru talman! Allt miljöarbete har inte stannat av,! Samma sak säger . Detär viktigt att påpeka detta, eftersom vi i debatten harvarit inne på både Agenda 21-arbete och andra aktivi-teter runt om i landet.Sinikka ställde några frågor till mig ommarkansvaret. Jag tycker att vi alla skall ha ett ansvarför miljöarbetet och att såväl sektorsansvaret somägaransvaret gäller. Vi har avsatt ett antal miljoner tillmarksanering. Nuvarande lagstiftning - en del avmarkförstöringen hände ju - håller inte för att av de markägare som innehar markenkräva en sanering. Dessutom är det svårt att hittaägarna till mark. Vi vet inte riktigt vem som är ansva-rig. Därför anser vi i liberalerna att det ärviktigt att staten tar sitt ansvar för miljösaneringsarbe-tet på markområdet. Det är anledningen till att vi haravsatt pengar för detta. Det betyder inte alls att visäger att det enskilda markägaransvaret eller sektor-sansvaret finns kvar. Tvärtom är det viktigt att i detarbete som pågår peka på just ägaransvaret och sek-torsansvaret.Agenda 21-arbetet har också varit uppe till dis-kussion här. säger att vi bör sätta avmera pengar för Agenda 21-arbetet. Jag är inte såsäker på det. Jag tror att det viktigaste för att Agen-da 21-arbetet skall fortgå med samma kraft som det ute i landet präglas av är att vi i fattarbeslut som ger riktiga signaler. Det är ju inte så att vi iriksdagen silar mygg och sväljer kameler och sedankräver av människorna ute med deras engagemang attde skall fortsätta arbetet.Anf. 84 ():Fru talman!