prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:47Tisdagen den 17 decemberKl. 9.00 - 21.07Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 december.2 § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1996/97:85Till riksdagenInterpellation 1996/97:85 av socialbidrag till invandrare.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 januari 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 11 december 1996Leif Blomberg3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1996/97:A21-A24 till arbetsmarknadsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkanden /97:SfU1, SfU2och SfU65 § Beslut rörande utskottebetänkanden somslutdebatterats den 16 decemberJoU1 Statsbudgeten för (Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar)Mom. 5 (administrationen av EG:s jordbruksstöd)1. utskottet2. 1 (m, v)3. res. 2 (c)Förberedande votering:94 för res. 136 för res. 2181 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:185 för utskottet91 för res. 137 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 22 fp, 16 mpFör res. 1: 71 m, 20 vAvstod: 23 c, 14 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 15 (de regionala stöden till jordbruket)1. utskottet2. 4 (m, fp, v)Votering:170 för utskottet144 för res. 435 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 cFör res. 4: 71 m, 23 fp, 20 v, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 16 (nivåerna för LFA- stödet)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:278 för utskottet36 för res. 535 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 23 fp, 14 kdFör res. 5: 20 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdUlla () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 17 (vissa stödområden)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Jo248 (kd)Votering:286 för utskottet15 för mot.13 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 22 fp, 20 v, 3 mpFör mot. : 1 fp, 14 kdAvstod: 13 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 20 (utvärdering m.m.)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 7 och 11 (kd)Votering:235 för utskottet14 för mot.65 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 7 m, 23 c, 23 fp, 20 v, 16 mpFör mot. : 14 kdAvstod: 1 s, 64 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 22 (anläggning av våtmarker)1. utskottet2. 8 (m, fp)Votering:219 för utskottet94 för res. 81 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 19 v, 16 mp, 14 kdFör res. 8: 71 m, 23 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 23 (ett särskilt fjällmiljöprogram)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:278 för utskottet36 för res. 935 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 23 fp, 14 kdFör res. 9: 20 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 32 (en sammanhållen rovdjurspolitik)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av motive-ringen i res. 13 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering med acklamation.Mom. 35 (bestrålning av kryddor)1. utskottet2. 15 (mp, c)Votering:275 för utskottet38 för res. 151 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 2 c, 22 fp, 19 v, 14 kdFör res. 15: 21 c, 1 fp, 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 45 (forskning om genmanipulerade livsmedel)1. utskottet2. 18 (v, mp)Votering:276 för utskottet37 för res. 1836 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 70 m, 23 c, 22 fp, 14 kdFör res. 18: 1 fp, 20 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 10 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU1 Budgetpropositionen för , utgiftsom-råde 22 KommunikationerMom. 1 (anslag inom utgiftsområde 22 Kommunika-tioner)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:22 för res. 116 för res. 2276 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:175 för utskottet20 för res. 1119 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 2 m, 23 c, 3 fpFör res. 1: 20 vAvstod: 69 m, 20 fp, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 8 (genomförande)1. utskottet2. 5 (c, v, mp)Votering:246 för utskottet61 för res. 56 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 fp, 8 kdFör res. 5: 23 c, 2 fp, 20 v, 16 mpAvstod: 6 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 10 (vägtullar)1. utskottet2. 6 (c, v, mp)Votering:228 för utskottet59 för res. 627 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 10 kdFör res. 6: 23 c, 20 v, 16 mpAvstod: 23 fp, 4 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 27 och 28 (sjöfartspolitikens långsiktiga in-riktning och avveckling av rederistödet )1. utskottet2. 11 i motsvarande del (m, fp)Votering:220 för utskottet93 för res. 1136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 22 c, 1 fp, 20 v, 16 mp, 14 kdFör res. 11: 71 m, 22 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 33 (nytt system för sjöfartsavgifter)1. utskottet2. 15 (m, c, fp, mp)Votering:178 för utskottet134 för res. 151 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 v, 12 kdFör res. 15: 71 m, 23 c, 22 fp, 16 mp, 2 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 42 (trafikrestriktioner)1. utskottet2. 20 (mp)Votering:295 för utskottet16 för res. 201 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 69 m, 22 c, 23 fp, 20 v, 14 kdFör res. 20: 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 14 s, 11 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 46 (upphandling av olönsam trafik)1. utskottet2. 22 (c)Votering:243 för utskottet24 för res. 2247 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 57 m, 22 fp, 1 v, 16 mp, 1 kdFör res. 22: 23 c, 1 kdAvstod: 1 s, 14 m, 1 fp, 19 v, 12 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 55 (anpassning av svenska flygplatser tillSchengenavtalets krav)1. utskottet2. 26 (v, mp)Votering:277 för utskottet37 för res. 2635 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 14 kdFör res. 26: 1 c, 20 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 67 (kostnadsram för upphandling av persontra-fik)1. utskottet2. 30 (c)Votering:200 för utskottet23 för res. 3091 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 14 m, 23 fp, 2 v, 14 kdFör res. 30: 23 cAvstod: 57 m, 18 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU5 Svenskt deltagande i fredsstyrka efter IFOR iBosnien-Hercegovina1. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till res. 1 och 2 (fp)Votering:290 för utskottet23 för res. 1 och 21 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 20 v, 15 mp, 14 kdFör res. 1 och 2: 23 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdUU1 Statsbudgeten för . Utgifts-område 5 (och internationellsamverkan)Mom. 3 (representation i m.m.)1. utskottet2. 1 (fp, v, mp, kd)Votering:183 för utskottet74 för res. 157 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 13 m, 23 cFör res. 1: 1 m, 23 fp, 20 v, 16 mp, 14 kdAvstod: 57 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 6 (anslagen under utgiftsområde 5 Utrikesför-valtning och internationell samverkan)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:200 för utskottet38 för res. 277 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 5 m, 22 c, 23 fp, 3 kdFör res. 2: 1 c, 20 v, 17 mpAvstod: 66 m, 11 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 1 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Ändring i sekretesslagenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU7Ändring i sekretesslagenFörste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Internationellt biståndFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU2Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop.1996/97:1 delvis)Anf. 1 ():Herr talman! går en femtedel av jor-dens befolkning till sängs hungrande. Det handlar omdrygt en miljard människor som lever under absolutfattigdom. Det är fattigdomen som förenar u-ländernavärlden över, och det är fattigdomen som skall utro-tas. Det är fattigdomens utrotande som är det storaoch viktiga målet för biståndspolitiken i alla dessmånga former.Det finns anledning att känna en betydande opti-mism när det gäller möjligheterna att utrota fattigdo-men. Man kan konstatera att vi i u-världen har haftnågot som närmast får betraktas som en revolution närdet gäller demokrati och marknadsekonomi.I Stillahavsasien har åtskilliga länder kunnat visaatt man , dvs. en generation, kan gå frånabsolut fattigdom till relativt välstånd. I Latinamerikafinns det bara en enda diktator kvar. Man har fåttdemokrati och fria val i stora delar av den u-världsom tidigare dominerades av diktatorer och enparti-system.I själva verket lever av u-världens befolk-ning i länder som befinner sig i relativt snabb eko-nomisk tillväxt. bor i länder som fortfa-rande blir fattigare och fattigare. I det fallet handlardet framför allt om söder om man ser på situationen i världen bor av u-världens befolkning grovt räknat i södra . Biståndet där ligger på per invåna-re. Här har man också en mycket stark befolknings-tillväxt med tal på över sex barn per familj.Går man till Stillahavsasien bor där av u-världens befolkning, och biståndet ligger på ca 5dollar per invånare. Utvecklingen är starkt positiv.Det finns stora förhoppningar om en mycket positivutveckling i den delen av världen.I av befolkningen och 5 dollari bistånd kan man konstatera att det finns en tillväxt.Man kan inte vara lika säker på att den håller sigstabil, men man kan i alla fall räkna med en positivutveckling framöver.I bor av u-världens befolkning.Biståndet ligger på per invånare. La-tinamerika har gått från att vara ettbombhot mot hela den internationella ekonomin tillatt bli en magnet för internationellt kapital av storamått.I , och kan man kon-statera att det inte händer särskilt mycket. Där bor av u-världens befolkning. Biståndet är högt, 40dollar per invånare. Det finns stora naturresurser, menmöjligheterna att ta vara på förutsättningarna är i storomfattning begränsade på grund av det politiska sys-temet.När man diskuterar vad man skall göra för atthjälpa länderna att utrota sin fattigdom, tror jag det ärviktigt att man drar erfarenhet från de länder somlyckats med dessa insatser. Man börjar nu få liteterfarenhet av hur man kan göra, vilket gör att det blirallt viktigare att uppnå effektivitet i det bistånd som vibidrar med i fattigdomsutrotningen.Det är viktigt att man har mål som är mätbara.Man skall kunna mäta vad man gör för att veta gör någonting vettigt. Man kan mäta hur mångaflickor som får en basal utbildning och hur mångahushåll som får rent vatten. Det är den typen av målsom gör att man vet vad man sysslar med i den bi-ståndsverksamhet man bedriver.Att ha mål som bygger på att man bara skall mätahur många procent av BNI som man lyckas göra avmed leder inte till ett effektivt bistånd. Det är inget felatt ha en rejält hög nivå, men att vara nöjd med uppfyllt sina mål i och med att pengarna är av-sända visar inte tillräcklig effektivitet i hanteringen aven verksamhet, vare sig det gäller bistånd, försvareller sjukvård.På sikt skall naturligtvis biståndet avvecklas, där-för att fattigdomen skall utrotas. Också i det samman-hanget är procentmålet hämmande. I FN talar man nuallt mer om att biståndet skall vara oljan i motorn ochinte bensinen i tanken - alltså gärna en hög nivå menockså ett effektivt bistånd.Därför är vi så skeptiska till stat-till-stat-biståndet.Vi tror att det är oerhört viktigt att inte bidra till kor-rupta regimer eller regimer som i sig själva utgör detstörsta hotet mot en positiv utveckling i det land destyr.Det viktigaste man kan göra för att hjälpa ur deras fattigdom är frihandel. Det är vis-serligen inte biståndspolitik, men det är den viktigasteinsats vi kan göra. För dessa länder är handeln tiogånger större än biståndet och spelar naturligtvisoerhört stor roll.Orsaken till att länderna befinner sig i den misärde gör är i väldigt många fall att kommunismen harförhindrat dem att delta i världshandeln, att man som iLatinamerika har stängt sina gränser för fri handel avrädsla för den stora partnern i norr eller att man som iIndien har försökt skapa en egenproduktion och för-sökt klara sig på egen hand. Denna brist på deltagan-de i den internationella ekonomin är i själva verketden största orsaken till att många av dessa länderbefinner sig i en ekonomiskt brydsam situation.En av de saker som är särskilt viktiga för oss atthantera är de handelshinder som inte minst LO iSverige håller på att försöka sätta upp. Man försökerförhindra import till av varor med hänsyn tillvad man kallar miljöskäl eller arbetsmiljöskäl.Det är alldeles riktigt att fattiga länder behöverhjälp att förbättra både sin miljö och sin arbetsmiljö.Vi kan med biståndet bidra till en annan situation änden som förekommer i en del länder. Men användan-det av detta som ett handelshinder för att stärkasvenska varor i konkurrensen med varor från är något som det är alldeles oerhört viktigtatt vi med styrka motsätter oss. Våra insatser vidWTO är alltså en av de viktigaste insatser vi kan göraför att utrota fattigdomen i världen.Vi anser att det humanitära biståndet måste gessärskild prioritet, och självfallet är katastrofbiståndetviktigt. Men precis som i alla andra sammanhangmåste man också avväga när man skall gå in och närman skall gå ur. Ett katastrofbistånd skall verkligenersätta den skörd som fallit bort och det utsäde sombehövs till nästa skörd. Men det skall inte fortsättasedan år och slå ut den lokala produktionen idet aktuella landet. Då gör man ont värre.Det är också angeläget att satsa på den basala ut-bildningen, på skolan, inte minst för flickorna. En godutbildning av flickorna ger inte bara en dubbelt så storresurs för produktionen i landet, utan den bidrar ocksåmed stor kraft till att få ned befolkningstillväxten.Välutbildade flickor skaffar inte så stora familjer somde som saknar utbildning. Detta är den enskilda insatssom ger bäst resultat när det gäller att få en lösning påbefolkningsfrågan.Basal hälsovård, inte minst även här för kvinnornaär en annan kraftfullt prioriterad insats. Eftersomdessa insatser inte kostar mer än av BNI i ettu-land, finns det egentligen ingen ursäkt för ländermed bistånd på av BNI att inte ha tillgodosettdessa basala funktioner.När man går in i dessa länder är det viktigt att managerar via frivilligorganisationer hellre än via stat-till-stat-bistånd. Frivilligorganisationer, de enskilda or-ganistionerna eller NGO's för att använda den vanli-gaste beteckningen, har ett inneboende engagemangsom är viktigt att utnyttja. De är duktiga, erfarna påkunskapsöverföring och ofta väl etablerade i de länderdär de agerar. De har ofta en lång och god tradition avarbete där.I det humanitära biståndet är det väldigt viktigt atthålla på fasta principer. Vi skall arbeta för att bidratill en hållbar utveckling. Vi skall arbeta för att bidratill jämställdheten. Vi skall arbeta konfliktförebyg-gande och fredsbevarande.En av de allra viktigaste faktorerna för att en po-sitiv utveckling skall komma till stånd i ett land är har respekt för de mänskliga rättigheterna. Dettakommer att utveckla ytterligare längrefram i debatten. Men frågorna om mänskliga rättighe-ter, demokrati, yttrandefrihet och pressfrihet är såotroligt väsentliga att det är viktigt att det svenskabiståndet för det första värnar om en positiv utveck-ling i de länderna i alla överläggningar man har ochför det andra bygger upp de institutioner som behövsför denna verksamhet.Vi behöver också bidra till att bygga upp ett rätts-samhälle, därför att rättssamhället är grunden för attekonomin i ett land skall kunna fungera på ett till-fredsställande sätt och också för att det mänskligarättigheterna skall kunna upprätthållas.Marknadsekonomin har definitivt segrat värl-den över, och dess institutioner behöver byggas upp imånga länder. Kunskapsöverföring på detta område ären väldigt viktig uppgift för oss. Det handlar om ban-ker och börsinstitutioner, men det gäller också atthjälpa till att bygga upp jordbruk och småföretag, attbidra till jordreformer, att skapa möjligheter även förkvinnor att skaffa mark och få lån för att starta småfö-retag. I många länder är småföretag den enda möjlig-heten för kvinnorna att bidra till sin egen försörjning.I många länder är det också viktigt att bidra till attbygga upp infrastrukturen. Vägar är en viktig insats.Kraftverk, som vi ofta bidragit till, är däremot någon-ting som enligt min uppfattning skall finansieras påkommersiella grunder.Infrastrukturinsatser som innebär att man omedel-bart får ekonomiska vinster tillbaka skall finansieraspå kommersiella grunder och bära sig själva.Stat-till-stat-biståndet är det bistånd som vi ärmest skeptiska till. Det har i många länder bidragit tillatt det har vuxit fram en korruption som har varitbetydande och skadlig och hämmande för landet ochdess utveckling. Det är viktigt att inte med biståndskapa möjligheter för en regim som är hämmande förlandets egen utveckling att sitta kvar. Det är oftabättre med en statsbankrutt, en ny regim och en möj-lighet att satsa på en vettig utveckling för landet.Här kommer jag in på frågan om skuldsanering.En skuldsanering är en väldigt viktig insats för atthjälpa ett svårt skuldsatt land ur en kritisk situation.Men innebär en skuldsanering att man ska-par möjligheter för en regim av tveksam kaliber att taupp nya lån. Man skapar ett låneutrymme. Det är detsom gör att det i många fall kan vara en fördel attförst gå in och bidra med ränte- och amorteringsfrihet.Man tar bort kostnaderna för lånet medan man avvak-tar och ser om man får den positiva utveckling i lan-det som man strävar efter.När det gäller det mulilaterala biståndet är detväldigt viktigt att mycket av detta bistånd går genomBretton Woods-institutionerna via ochIMF. Orsaken till det är att de krav man ställer påbiståndsländer - bytet av bistånd mot utveckling - gerde incitament som behöver kommafram. Den utvärdering som gör är nogden värdefullaste utvärdering av utveckling i dessaländer vi ser.När det gäller östbiståndet kommer senare att gå in i detaljer om det.Det är viktigt att biståndet kvalitetssäkras. Detfinns goda metoder för kvalitetssäkring. De bör till-lämpas även på biståndet, och de bör tillämpas av ettfristående institut.När det gäller organisationen tror vi att det är enfördel att UD åter tar huvudansvaret för biståndet. UDskall ha relationerna till världen helt inom sitt reviroavsett om det handlar om bistånd, handel eller poli-tiska relationer. Ambassaderna är väldigt viktiga närdet gäller att kontrollera biståndet. Jag tror att manallmer skall gå över från att ha egenproducerat bi-stånd till att handla upp biståndet från enskilda orga-nisationer och företag och utvärdera och följa vadsom görs. Det är viktigt att i första hand satsa på Afri-ka. är det område där fattigdomen ökar.Målet för vårt bistånd måste var att utrota fattig-domen. Vi behöver anslå de medel som behövs ochanvända de vägar som fungerar. Där är stat-till-stat-biståndet det som skall minskas medan vi skall ökabiståndet via enskilda organisationer. Det är resultatenav biståndet som räknas.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis påpeka att vi den22 november ägnade vi oss åt att diskutera bistånds-ramens storlek. Deltagarna i dagens debatt är i stortsett desamma som då. fattade riksdagenbeslut om budgetramarna, där biståndsramen ingår. Ibeslutet knyts biståndsramen åter till bruttonationalin-komsten. Biståndsramen skall uppgå till minst 0,7 %av BNI. innebär detta 11 miljarder 946miljoner kronor, att jämföra med anslaget innevaran-de år på 13 miljarder 360 miljoner kronor.Som vi då konstaterade innebär denna besparing attenprocentsmålet blir än mer avlägset. Jag vill återigenbeklaga detta. Jag förklarade i debatten varför Cen-terpartiet har ställt upp på denna besparing, nämligenav statsfinansiella orsaker. Ett tydligt mål måste varaatt återupprätta enprocentsmålet så snart som möjligt.Den 22 november diskuterade vi omfattningen, ochi dag skall vi debattera innehållet i biståndet. Jag villmarkera att anser att utskottet i allt vä-sentligt har funnit en tillfredsställande balans mellanolika biståndsformer . På litet börinriktningen förändras. Jag återkommer längre framtill detta. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Herr talman! Den ekonomiskt rika delen av världenhar möjligheter att förbättra levnadsstandarden ochlivsvillkoren för människorna i jordens fattigasteländer. är i jämförelse med de flesta andraländer ett oerhört rikt och välmående land. Det inter-nationella utvecklingssamarbetet hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska verk-samheter. Det är ett gemensamt ansvar att angripa igrunden gemensamma problem, som annars hotarjordens överlevnad.Världsfattigdomen är ett sådant grundproblem. del av befolkningen står utan möjligheter att göraen rimligt produktiv arbetsinsats. Det är ett oerhörtslöseri med mänskliga resurser. Fattigdomen ochorättvisorna är en grogrund för etniska och socialamotsättningar samt andra politiska spänningar somkan hota freden. En fredlig värld kräver en rättvisvärld!Krig och konflikter är ett annat problem som angårhela världen. De medför, förutom direkt mänskligtlidande, en resurs- och miljöförstörelse som gör fat-tigdomen djupare. Konflikterna berör hela värdengenom spridningseffekter i form av flyktingströmmar,terrorism och ytterst risken för utvidgade och meromfattande konflikter.Den globala förstörelsen av miljö och naturresurserär det tredje problemet. Det har sina rötter i två sam-tidiga och motsatta fenomen. Det ena är västvärldensöverkonsumtion, det andra är den utbredda misären itredje världen. Det är inte möjligt att lösa de mil-jöproblem som finns i tredje världen enbart med deekonomiska och kunskapsmässiga resurser som finnsdär. Lika litet kan övriga fattigdomsrelaterade pro-blem lösas utan ett internationellt samarbete. Det ärdärför en självklarhet att tar på sig sin del avansvaret också för de globala problemens lösning.