prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Om övrigaoppositionspartier också samlar sig, har vi en majori-tet även om Socialdemokraterna har sagt nej.Slutligen, herr talman, vill jag säga något om EU.Jag vet inte vem som missuppfattar vad, men omGudrun tror att röst i världen lik-som har tystnad i och med att vi nu är medlemmar iden europeiska unionen, så tror jag att det är hon somfullständigt missuppfattat EU-frågan.Anf. 140 ()Herr talman! När det gäller hur många dagar somgår innan vi får en ny miljöbalk, kan jag säga att desom verkligen kan det här, nämligen många miljöju-rister, skulle vilja att utredningen får tillpå sig jämfört med vad vi från jordbruksutskottet harkrävt.Den här kommer att komma i sådantid att den blir så bra som möjligt. Jag kan inte ha sagtatt vi skulle genomföra det här som ertförslag skulle ha lagts. Det har nog . Det hade ju inte varit möjligt!Naturligtvis är det så att det inte skall försenas endag utöver det förslag till tidsplanering som stod ijordbruksutskottets betänkande där vi avslog denborgerliga miljöbalken.Sedan när det gäller det här med röst ivärlden, vill jag säga att visst har vi en röst. Men vårförslagsrätt i FN har minskat högst väsentligt i ochmed medlemskapet i EU. Vi måste vara överens mel-lan EU-länderna, och det är EU som skall vara dengemensamma rösten i FN. Det vet skall titta på om det finns en möjlighet att yrkabifall till det här förslaget. Jag är ganska säker på egentligen inte kan väcka ett sådant förslag ,utan man måste gå via EU. I så fall är det ingen idé attyrka bifall till ett förslag som egentligen inte är tek-niskt möjligt att genomföra.Anf. 141 ()Herr talman! Jag tog inte med mig riksdagsproto-kollet , eftersom jag inte trodde att vi skulle få enmiljöbalksdiskussion igen. Men jag kan hämta detsedan och visa för att Miljöpartietsrepresentant här i kammaren har lovat att det inteskall försenas en enda dag. Det kommer inte Miljö-partiet ifrån. Effekten av ert agerande är att ni harvarit en bromskloss för miljöarbetet och en broms-kloss för en ny och samlad miljölagstiftning. Detansvaret kommer ni att få fortsätta att bära.Sedan får vi hoppas att det kommer en ny miljö-balk. Men jag tror inte som att denkommer att vara fulländad till perfektionism. Detkommer ingenting att vara som vi behandlar i den härkammaren. Däremot kan vi ta steg i rätt riktning. Menvad ni i har gjort är att ni har förhindratatt vi över huvud taget har tagit detta steg.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § betänkande 1995/96:JoU13AvfallshanteringAnf. 142 ()Herr talman! I det här betänkandet instämmer vitill stor del i utskottsmajoritetens skrivning, men vihar fogat två reservationer till betänkandet där vipekar på problem som vi anser skall ha en annanlösning än den som majoriteten föreslår. Jag yrkarbifall till reservation 5 om förbränning av avfall. Vistår givetvis bakom även den andra reservationen, ochjag kommer att motivera varför vi har skrivit denockså.Våren 1993 lade fast riktlinjerna för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling. När det gälleravfallsfrågorna framhölls att återanvändning i principbör prioriteras före materialåtervinning, energiutvin-ning och deponering, som är den sista åtgärden. Denmetod som bäst hushållar med resurser skall priorite-ras. har också fått i uppdrag att bl.a.ta fram kriterier för vilka avfallsslag som bör tasemot vid deponier och vilka som bör gå till depone-ring.Vi moderater anser att kriterierskall vara vägledande och att resurseffektivitet skallvara styrande för avfallshanteringen. När det gällersophanteringen måste vi se seriöst till målen som vihar för denna. Det är mycket viktigt att inte blandasamman mål och medel - den mest ändamålsenligalösningen skall användas i varje enskilt fall för på ett så effektivt sätt som möjligt skall ta handom avfallet.Sverige är ett glest befolkat land med relativtlånga avstånd. Det innebär att återanvändning avvaror i en del fall kan leda till långa transporter somger negativa miljöeffekter i jämförelse med att genomförbränning återvinna energi ur avfallet. Specielltstora miljöfördelar uppnås om man genom energiå-tervinning ur avfall kan ersätta kol, olja och andrabränslen som bidrar till växthuseffekten.Herr talman! Vi moderater anser därför att ener-giåtervinning ur avfall skall utgöra en viktig del i enansvarsfull, miljötillvänd och resurssnål sophantering.När det gäller vårt stora problem att få till stånd enförnyelse av fordonsparken har försäljningsskattenoch skrotningspremien betydelse. Den svenska för-säljningsskatten på bilar är förhållandevis hög samti-digt som skrotningspremien är låg. Detta samverkartill att alltför många svenskar kör omkring i bilar somär 15, 20 och och som belastar miljön imycket hög grad. Sänkta kostnader för bilen - sänktabilskattekostnader - skulle öka möjligheterna försvensken att köpa en ny bil.1992 togs försäljningsskatten på nya bilar bort iStorbritannien, och trots en i övrigt svag ekonomiökade nybilsförsäljningen. Antagligen skulle detsam-ma hända här i om försäljningsskatten togsbort. Vi skulle få en ökande andel nya bilar med kraf-tigt reducerade utsläpp i förhållande till de gamla bilarsom nu rullar på våra vägar. Det skulle ge stora mil-jövinster.En ökad nybilsförsäljning skulle också ge statenökade momsintäkter som skulle kompensera bortfalletfrån försäljningsskatten.Försäljningsskatten och skrotningspremien bördärför ses över. Vi svenskar måste nämligen få bättreekonomiska förutsättningar för att kunna byta upp ossoch ha nya bilar, dels genom att vi får ett lägre pris påbilen, dels genom en morot i form av en rejäl slant närvi skrotar den gamla bilen.Anf. 143 ()Herr talman! Avfallsfrågan är väl en av de storafrågorna för framtiden. Vi har diskuterat den här ty-pen av frågor tidigare i kammaren. blir säkertinte den sista gången som vi gör det.I vårt samhälle kommer vi att behövadiskutera detta i mycket större utsträckning än vad vihar gjort hittills.Det intressanta är att det händer en hel del sakerpå området. Det ligger många utredningar och väntar,och det har kommit många utredningar mednya förslag på saker som har att göra med precis dessaområden. Därför tänker vi i inte yrkabifall till några av våra reservationer. Däremot står vinaturligtvis fortfarande bakom dem, och vi stöder tillfullo både dem och vår motion. Jag tänker kommente-ra våra reservationer.Reservation 1 handlar om avfallshantering i stort. pekar vi på vikten av att återanvända saker i stör-re utsträckning. Jag är väldigt glad över att det fak-tiskt står i detta betänkande att vi skall återanvända.Regeringen har vid ett flertal tillfällen faktiskt glömtdetta och utelämnat just detta ord när den har talat omdenna typ av frågor. Man har talat om t.ex. återvin-ning. I regeringens skrivelse om EU och miljön läm-nade man återanvändning, vilket jag tycker är mycketbeklagligt, eftersom jag anser att vi måste ha återan-vändning som mål.Reservation 3 handlar om industrins avlopps-vatten. I den pekar vi på att det är mycket viktigt attkunna dela på olika typer av vatten redan innan manför in det i reningsverken. Enligt utskottet kan mangöra det . Det är mycket möjligt. Samtidigtär detta en viktig och stor fråga, och det är möjligt attvi behöver gå in djupare just i denna fråga.När jag har varit ute och talat med folk har mångapekat på att just vatten och avlopp utgör de stora pro-blemen när det gäller lagstiftning som direkt motver-kar miljöarbetet. Det vore ganska bra om vi kundeuppmärksamma denna fråga även i fortsättningen.Reservation 7 handlar om producentansvar. Jagvill påpeka att vi står bakom denna reservation. Jagtror att vi behöver diskutera producentansvar mycketmer. Vi behöver utveckla producentansvaret. Som detser ut är det många kommuner som har stora ochviktiga diskussioner och debatter och som verkligenförsöker lösa de problem som har uppkommit. Detfinns nämligen stora problem i detta sammanhang.Ett av de största problemen som vi behöver seöver är att konsumenten har fått ta för stort ansvar förhela denna process. Producenterna måste lägga nedväldigt mycket tid och ekonomi på detta. Det tar tidatt sortera varor, och det tar tid att dela på varor sominnehåller både metall och plast och vad det nu kanvara. Det tar tid att göra rent varor för att kunna åter-vinna dem eller för att kunna lämna in dem för åter-vinning. Det tar också tid att lämna dessa varor nå-gonstans. Man behöver också ofta ganska stor plats ihemmet för att kunna sortera. Det finns de som funde-rar på att man kanske behöver så många som tio lådorhemma under sin köksbänk för att kunna sortera detsom vi egentligen skulle vilja att man sorterar innanman lämnar in det någonstans. Detta tror jag är ett förstort ansvar för konsumenterna som det ser ut i dag.Vi behöver faktiskt diskutera detta. För mig är dis-kussionen arbetsdag också en miljö-fråga utifrån just detta perspektiv att det kräver tid,energi och pengar att kunna göra dessa saker som ären förutsättning för det samhälle som vi strävar efter.Det är också ett problem att vi inte har någonhelhetsbild av eventuella ökade resurskostnader påmiljöområdet i och med den här typen av producen-tansvar.Vi vet inte hur mycket vattenförbrukningen ökarom vi skall börja skölja ur alla mjölkpaket och andraförpackningar för att sedan lämna tillbaka dem. Detkan tyckas vara en detalj, men är det frågaom en helhetsdel.Vi vet inte hur mycket mera vi behöver resa när viskall åka fram och åter för att lämna tillbaka de härsakerna. Vidare vet vi inte hur mycket mera tid somgår åt. Det här kanske inte är stora problem, men dettatillhör fortfarande helhetsbilden och den tror jag att vibehöver titta mera på.Miljövarudeklarationer är en fråga som tas upp ireservation nr 8 från oss. Jag tänker inte kommenteraden saken, eftersom vi pratade om den för en veckasedan i denna kammare.Avfallsskatten tänkte jag däremot kommentera.Den frågan har inte hamnat på jordbruksutskottetsbord, utan den har hamnat i skatteutskottet. Avfalls-skatten tror jag är väsentlig för avfallspolitiken. Jagvet att en utredning är tillsatt och jag hoppas att denlägger fram ett bra förslag. Jag vet också att Vänster-partiet inte är det enda partiet som i denna kammarekommer att stödja någon form av avfallsskatt, någotsom jag ser väldigt positivt på.Samtidigt är det precis den typen av frågor sominte får fastna någonstans, utan där måste vi gå vidareväldigt fort. I de flesta kommuner, reningsverk etc.där den här typen av avfallsfrågor hanteras väntarman just på avfallsskatten. Man gör ingenting förränman vet hur det blir med den skatten, vilket är be-klagligt. Egentligen borde vi även i det här betänkan-det ha poängterat att avfallsskatten är något som viprioriterar och att vi kommer att driva den frågan.Anf. 144 ()Herr talman! Jag ställer mig naturligtvis bakomMiljöpartiets alla reservationer här men nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 6.När man talar om avfall och avfallshanteringgäller det mest hur det skall cirkulera. Man pratarväldigt litet om det som är viktigast, nämligen att viminskar avfallet. Den diskussionen skulle jag vilja hamycket mer av - det vore bättre än att diskutera hurdet skall cirkulera - därför att det är den diskussionensom gör att vi får ett resurssnålt samhälle. Det är ditvi måste komma om vi skall ha ett samhälle i ekolo-gisk balans och ett samhälle där även kommandegenerationer kan få del av välfärden.Vi har utvecklat detta i ett särskilt yttrande. Just nuhåller på med att ta fram en ak-tionsplan, Avfall 2000, där dessa frågor hanteras. Vihoppas verkligen att många av de här frågorna blirbelysta på ett riktigt sätt och att man ser över dettamed hur vi kommer till ett resurssnålt samhälle därallt mindre cirkulerar. Mot den bakgrunden har vi inteskrivit någon reservation i detta sammanhang.När det gäller det producentansvar som finns se-dan kan jag säga att jag var ordförande förMiljö och Hälsa i . Därunder ligger ävenrenhållningen. Vi var mycket kritiska då producen-tansvaret infördes. Vi tyckte att det gick snabbt ochatt det hela var litet illa genomtänkt. Men vi förstodatt det var politiskt viktigt att införa det just vid dentidpunkten.Detta har dock medfört vissa problem. Det vikti-gaste med producentansvaret är kanske inte att produ-centen samlar in det som skall samlas in utan att pro-ducenten betalar insamlandet. Det här är utvecklat iett antal motioner. ser det väl ändå ut som omman håller på att få ordning på insamlandet av glasoch papper. Framför allt när det gäller glas har detvarit mycket stora inkörningsproblem. Men även härdiskuteras hur det skall samlas in och hur det skallcirkulera, inte hur det skall bli mindre som cirkulerar.Batteriutredningen har presenterats . Därslås det fast att kommunen skall ha insamlingsansva-ret och att producenten skall betala. Jag är övertygadom att hade man gjort likadant när det gällde införan-det av producentansvaret för glas och papper skullebetydligt mer ha samlats in jämfört med hur det är . Att producentansvaret infördes på det sätt somskedde innebar att en död hand lades över kommuner.Många kommuner slutade samla in. Man fick juegentligen inte göra det. börjar man se en åter-hämtning. Utvecklingen var mycket stark då produ-centansvaret kom - väldigt mycket var på gång då.Ibland finns det politiska anledningar till att sakerinförs i stället för att det bygger på en omtanke ommiljön.En form av avfall som vi måste hantera mycketnoga är det miljöfarliga avfallet. Det är fascinerandeatt vi producerar miljöfarligt avfall varjeår. Detta avfall kan inte återanvändas. Vi måste därförse till att det försvinner. Vi måste nämligen få enlagstiftning som ser till att de här ämnena substituerasut. Det handlar bl.a. om innehållet i batterier. Detfinns stora lager av kvicksilverhaltiga batterier,och ingen vet hur de skall hanteras.Vi i anser att produktionen av miljö-farligt avfall skall minskas med på tioår. Vi borde ta fram en plan för hur detta skall gå till.Tyvärr kan vi se att i och med EU-medlemskapet tenderar många av de varor som kom-mer in i landet att innehålla ämnen som vi tidigaresagt att vi inte vill ha. Det finns ett antal undantag därvi hoppas att EU skall ha hunnit i kapp oss om tre år.Av ungefär tio ämnen är det bara ett som EU harbörjat jobba med. Det gäller då kadmium. För övrigthar ingenting hänt. Risken finns alltså att vi om någraår återigen har de tennorganiska föreningar som viinte vill ha och som egentligen är miljöfarligt avfall.Åtminstone borde de hanteras som miljöfarligt avfall.Reservation nr 6 om förbränning av avfall yrkarjag bifall till. Förbränning framför allt av organisktavfall är ingen lösning. Det är inte något som hörhemma i ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns såmycket bättre sätt att ta hand om biologiskt nedbryt-bart avfall. Antingen kan man nämligen komposteradet, så att det i stället blir jord av det. Den jorden kansedan läggas ut på marker. Eller också kan man ta utrötgas ur avfallet. Den rötgasen kan användas till enmängd olika saker. Dessutom: man den härtypen av avfall blir det förskräckligt många kemikali-er som kommer ut - t.ex. dioxiner, som det är mycketsvårt att rena. räcker det med mycket småmängder av de ämnena för att det skall bli negativaeffekter på miljön.Det otäcka med många av de här ämnena är att desedan reagerar vidare i det levande. Vi får då ämnensom vi inte ens vet namnet på. Vi vet att definns, men inte hur de ser ut eller exakt hur de reage-rar. Laxsjukdomen M 74 är ett exempel på en miljöef-fekt om vilken man vet att det är en organisk kemika-lie - antagligen klorerad eller tillsammans med någonannan halogen, som spökar. Exakt hur den ser ut vetman inte, men det är antagligen något som bildas avmiljögifter.Med många av de ämnen som släpps ut händer detsedan saker i den levande cellen. Därför menar vi attsopförbränningen bör avvecklas, framför allt när detgäller osorterat avfall. gärna rena biobränslen -framför allt trä eller kanske, om det är nödvändigt,papper, men elda inte en mischmasch! framförallt inte med en blandning som innehåller organiskaämnen, matrester osv., för då får vi dioxinproblemet.Det finns dessutom många andra ämnen vars namn vii dag inte riktigt känner till.Vidare gäller det frågan om miljövarudeklaratio-ner, en fråga som vi för sedan mycket ingå-ende diskuterade. Därför skall jag hoppa över densaken. Dessutom gäller det materialbalanser. Vi anseratt i all tillståndspliktig verksamhet med miljöfarligakemikalier skall det hållas register över materialba-lanser; detta för att exakt veta vad som hanteras -exakt vad som kommer in, exakt hur det fungerar ochexakt vad som skall omhändertas på sluttampen. Ettav problemen när det gäller miljötillsynen överindustrin är att man inte exakt vet vad som kommerut. Man vet vad industrin uppger kommer ut, menman har egentligen ingen riktig kontroll över det. Detär en viktig fråga som diskuterats i många olika sam-manhang i utskottet.Jag är övertygad om att just avfallsfrågorna måstediskuteras mycket . Jag hoppas att Av-fall 2000 från blir den skrift som fårdiskussionen att handla om hur vi skall minska avfal-let i stället för att handla om hur det skall snurra runt.Anf. 145 ()Herr talman! I detta betänkande från jordbruksut-skottet redovisas igen några positiva drag. Först ochfrämst finns det en stor samstämmighet i utskottetkring det angelägna i de här frågorna.Det tycker jag är en god grund att stå på. Det re-dovisar ett engagemang från alla partier i utskottetkring vikten av miljöfrågorna, och i det här falletsärskilt de som gäller avfallshantering, producen-tansvar och kretsloppstänkande. Jag är naturligtvissärskilt glad att vi har kunnat besvara många av defrågor och förslag som ställts i dessa motioner.Vi har kunnat redovisa det kretsloppsarbete sombedrivs av bl.a. Kretsloppsdelegationen men också tillstor del till följd av den tidigare regeringens krets-loppsproposition och kretsloppsarbete. börjar detta allt tydligare form i takt med att de olika förslagenoch lagstiftningarna genomförs.Detta är grunden. Utskottet har kunnat avstyrka deolika motionsyrkandena inte på något negativt ellerelakt sätt, utan mer mot bakgrund av att det pågår enmängd konstruktivt arbete för att föra dessa frågorframåt. I något fall har utskottet redan klarat ut ochredovisat sin ståndpunkt i de aktuella frågorna. Omdet funnits ett sådant uttryck som ett mjukt avstyrkan-de, herr talman, kan man tala om att det är fallet medde allra flesta av dessa förslag.Om man tittar på reservationerna som finns tillbetänkandet - och jag har all respekt för dem - kanman finna att några av dem har det problem i sig somvi har diskuterat tidigare i kammaren. Man försökerge sig in i detaljer i arbetet, detaljer som borde varaförbehållna andra organ: regeringen, statliga myndig-heter eller kontrollerande verk. Det gör att innehållet ireservationerna i många fall blir förvirrat. Det bliroklart vad man menar. Skulle till äventyrs några av deknepigaste reservationerna vinna bifall här i kamma-ren vore det, vågar jag påstå, vara till skada för miljö-arbetet. Det är tvärtemot de ambitioner som reservan-terna egentligen vill skall komma i dagen.Herr talman! Jag skall tillåta mig att titta på någraav dessa reservationer med den utgångspunkten. Jagbörjar med första reservation omavfallshanteringen i allmänhet, där man gärna vill haett standardiserat system för olika typer av förpack-ningar. Problemet är då att om man lämnar ansvarettill producenterna att ta ett producentansvar kan maninte gå in och styra hur producenterna skallbete sig, hur producenterna skall utveckla konstruktivtansvar.Herr talman! Man kan inte säga: Du får välja vil-ken bil du vill, bara den är blå. Man kan inte göra pådet sättet. Det går då inte för producenterna att självafinna de bästa lösningarna. Det innebär att man intekan styra så att alla glasförpackningar i harexakt likadant utseende. Det går inte. Det standardise-rade tänkandet är inte förenligt med producen-tansvarstanken. Man kan säga tyvärr, men det är tvåoförenliga begrepp.När det gäller renhållningslagstiftningen och deresonemang som förs fram i reservation 2 av Miljö-partiet tror jag att man litet grand har missuppfattatinnebörden av producentansvaret. Man tror uppenbar-ligen i reservationen att det måste finnas regionalainsamlingsmål och en lägsta insamlingsnivå på kom-munal nivå för att producenterna skall ta sitt ansvar.Herr talman! Verkligheten är den att producen-tansvaret inte är lagreglerat som något straffsanktio-nerat när det gäller insamlingsmålet. Det som är sagt ide förordningar som gäller är att producenten skallbete sig på ett viss sätt. Eftersom detta är en förord-ning gällande i skall producenten på dettabestämda sätt i alla kommuner och i alla regioner. Detär det som är det viktiga, och det är det som haråstadkommits med den nuvarande lagstiftningen. Jagtror att det skulle vara direkt förfelat att börja arbetamed ett annat synsätt och regionalisera eller kommu-nalisera agerandet från producenterna.Herr talman! Jag skall inte gå igenom alla reser-vationer, utan titta särskilt på en fråga som var uppetill diskussion i ett likartat sammanhang för någon tidhär i kammaren. Det gäller miljövarudeklarationerna,som behandlas i reservation 8 av ochVänsterpartiet.Herr talman! Jag fascineras fortfarande av att manvågar använda sådana resonemang som: Miljövaru-deklarationen skall finnas på alla varor och produkter.Det kan till synes vara attraktivt. Det kan få någotmiljöhjärta att klappa och tycka att detta är utmärkt.Men det är inte utmärkt. Man har t.ex. inte rett ut omman menar nya, begagnade eller båda delar av varoroch produkter. Menar man verkligen alla varor ochprodukter?Menar man att det skall finnas en miljövarudekla-ration när jag går och köper en påse gummisnoddareller när jag köper hem en liten förpackning med vitakuvert? Skall det finnas miljövarudeklarationer närjag går och köper en cykel? Det kan kanske vara na-turligare. Var tänker man dra gränsen någonstans?Vilka varor och produkter skall ha en miljövarudekla-ration? Det kanske eller GudrunLindvall kan berätta.Om en sådan reservation skulle vinna bifall ikammaren - och här är återigen ett exempel på att detinte fungerar att vara så detaljerad - måste den hamöjlighet att också bli verklighet. Har man inte klaratut var gränserna skall dras blir det bekymmersamt,och jag tror att det blir negativt, för miljöarbetet.Herr talman! Reservation 9 handlar om material-balanser. Det är samma sak där. Till vem hade Gud-run tänkt att materialbalanser skall redovi-sas? Vart skall de någonstans? Vilken myndighet skallhantera materialbalanser? Det står i :"I materialbalanserna skall redovisas vadsom köps in till företaget - - -" Är det vad som köpsin för att producera någonting i företaget eller tillkontoret och cafeterian?Vad är det för någonting av allt det som köps intill företaget som skall in i en materalbalans? Man kantro att det finns gränsdragningar som är enkla. Menvad gör man när de inte är gjorda? Då har man litetsvårt att överföra detta förslag till ett praktiskt funge-rande politiskt beslut.Herr talman! Det största problemet hittar jag i re-servation 11 om producentansvaret för förpackningar.Där skriver och :"Avsikten med producentansvaret var att få i gång eninsamling, återvinning och minskning av pro-dukter". Jag är inte så säker på det. hör jag tilldem som skrev den proposition där man började talaom producentansvaret, och jag är inte så säker på attdet riktigt var detta som vi menade. Om GudrunLindvall vill kan vi ha en litet längre diskussion omvad vi menade med producentansvaret. Det var nå-gonting helt annat än det försökerbeskriva.Gudrun och för här en dis-kussion om att kommunerna skulle vara missnöjda,överkörda och ha problem med producentansvaret.Jag har hört det tidigare. Men enligt den lagstiftningsom finns har kommunerna möjlighet att begära hosregeringen att få ta ut en producentavgift själv eller attregeringen gör det och återför medlen till kommuner-na. Såvitt jag vet har inte någon kommun gått tillregeringen och begärt detta.