prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — Jag tycker att det är bra.EU-nämndens kansli har anfört en räcka ganskadåliga argument. Det skulle vara fysiska omöjlighetersom gör att man inte kan ha en snabbare ordning och absolut inte än ,eftersom ministrarna åker ned till och efter-som det tar sådan tid innan de hinner komma tillbakaoch skriva under sina protokoll.Protokollen från debatterna i kammaren får vi da-gen efter. Det finns en skillnad gentemot , och den är att de protokollen måste sekre-tesskollas innan de går ut. Men det skall inte behövata fyra veckor.Den andra fråga jag tänker ta upp är en fråga somockså och var inne på. Jag tycker att det är en otidsenligoch olyckligt skev arbetsdelning och arbetsorganisa-tion vi har i . ledamöter har korttid för att skriva motioner, och budgetarbetet skersamtidigt.Jag tror att det leder till att vi får sämre motionerän vad vi annars hade kunnat få, och också att vi fåren sämre budgetbehandling. Vi har ont om tid ochmycket att göra på en gång. är inte alls likaarbetsbelastad . Det leder till fler magsår än vadsom vore nödvändigt, och det leder till mer övertidoch högre kostnader än vad som vore nödvändigt.Vi borde göra en förändring när det gäller mo-tionsrätten. Förslaget från Vänstern, ochMiljöpartiet innebär att man skall utreda frågan för attge större möjligheter till motionering. Vi har genomGudrun en motion där vi föreslår ett antalperioder - två eller flera - , då man skall hamöjlighet att motionera.Man kan också tänka sig en allmän motionstidsom pågår och samlar upp motionerna engång eller så. Man kan säkert tänka sigmånga varianter, men det är inte en bra ordning att haen allmän motionstid bara någon vecka ochsedan låta riksdagsledamöternas möjligheter att tainitiativ och påverka under övriga året vara väldigtbegränsade.Anf. 138 ()Fru talman! Först vill jag yrka bifall till betänkan-det i sin helhet och avslag på reservationerna.Sedan vill jag säga några ord i anledning av vadsom sagts beträffande motionsrätten. Reservanternavill, som framgått, redan nu ha ett uttalande om en ny,mindre restriktiv ordning. Vi i utskottsmajoriteten har,vilket också framgått, menat att det kan finnas skäl attpå sikt överväga vissa förändringar. Men vi tyckerändå att det finns anledning att något avvakta utfalletav den nya ordning som vi ganska beslutatom, beträffande arbetet med budgetpropositionen ochannat, innan vi tar något initiativ i frågan. Jag tror attdet är klokt att skynda litet långsamt med tanke på destora förändringar som vi genomför.Moderaterna föreslår att vi skall uttala oss om le-damöternas placering i kammaren. Innan jag kom-menterar det vill jag gärna instämma i vad sade beträffande den stora oförståelse somfinns, inte minst i medierna, för riksdagsledamöternasarbetssätt här i kammaren och i i sin helhet.Moderaterna menar, som framgått, att riksdagsle-damöterna borde placeras partivis i stället för länsvissom . Jag menar att det naturligtvis finns skäl förbåda placeringssätten, men det finns också starka skälsom talar för den länsvisa placeringen. Utskottsma-joriteten ser därför nu ingen anledning att frångå dengällande ordningen. Som bekant pågår också en ut-redning om plenisalens utformning -många har kommenterat det - men jag vill påpeka attförslaget om ombyggnad av plenisalen inte är uppetill avgörande vid dagens sammanträde.Sedan, fru talman, vill jag något beröra en frågadär vi är helt ense. Som och nämnde har ett enigt utskott föreslagit att helasvenska folkets respekt för gär-ning skall manifesteras i konstnärlig form i riksdagen.Raoul har som få andra människorutmärkt sig för sin enastående humanistiska gärning.Att han räddade tiotusentals människor undan nazis-ternas utrotningsläger har därför uppmärksammatsöver hela världen. bidrog också tillatt förhindra förstörelsen av gettot i . Detgällde att rädda så många människoliv som möjligtoch att slita så många som möjligt ur mördarnas klor,som själv skrev i ett brev. Hantjänade därmed också som omvärldens vittne till defasansfulla övergrepp som nazismen gjorde sig skyl-dig till.För dessa sina gärningar har med utmärkelser, minnesmärken och monu-ment. Hans öde fortsätter att sysselsätta hans anhöri-ga, den och många andra för vilkahans insatser alltjämt står för det exceptionella modoch den exceptionella humanism och passion som hanutstrålade i ett av historias mörkaste tidevarv.Betydelsen för oss alla av att hans öde blir käntoch att minnet av hans gärning får fortleva har inteminskat. Den medmänskliga handlingskraft och detengagemang han står för är lika mycket en förebild och för framtiden som de var för 50 år sedan.Anf. 139 () replikFru talman! gled mycket snabbtöver argumentationen för bibehållen motionsrätt. Hansade att det finns skäl att skynda långsamt, men jaghörde inte något skäl. Skälet till den skrivningenskulle vara budgetpropositionens centrala del i arbe-tet. Det är inget nytt. Budgetpropositionen har be-handlats förut också. Att skynda långsamt behöverinte betyda att vi står stilla.Kenneth sade att vi för demokratins skullmåste värna arbetsformer, initiativrätt ochmotionsrätt. Inget nytt händer i och med att vi behand-lar budgeten , mer än att vi minskartidsmöjligheterna, ökar tidspressen och avhändar ossen del av de nuvarande möjligheterna att motionera.Det har sagts förut. Jag tycker att det är att vara över-drivet försiktig, för att inte säga passiv, att inte vågayrka bifall till ett förslag om en utredning. Det är detvi föreslår, inget annat.Anf. 140 () replikFru talman! Jag förstår inte hur säga att det inte sker något nytt för att budgetpro-positionen nu läggs fram . Vi har väl, om jaginte missminner mig, beslutat om att hela systemet förbehandlingen av budgetpropositionen skall se ut på ettannat sätt. Det var det jag avsåg när jag sade att viborde avvakta utfallet i hur det arbetet kommer attutvecklas.Vi skall inte överdriva skillnaderna mellan vad ut-skottsmajoriteten säger och reservanternas åsikter.Det kan finnas anledning att inte förhasta sig och att istället fundera ytterligare innan man gör något utta-lande om hur vi skall ha det med motionsrätten fram-över.Anf. 141 () replikFru talman! Om jag vågar tolka vad sade nu som ett positivt anslag för att verkligen seöver detta framöver skall jag inte argumentera mera.Det är någonting nytt, sade . Jagkanske uttryckte mig tokigt. Det nya är att budgetenläggs fram . Vi får attmotionera. Demokratin snörps åt ytterligare, och dåmenar jag att det finns anledning att se till att vi får enutökad motionstid. Hur vi skall ha den skall jag integå in på, men det behövs en utredning i frågan. Jag äralldeles övertygad om att det måste komma dithän fördemokratins skull, för arbetsformers skulloch därmed för hela skull.Anf. 142 () replikFru talman! Jag tycker att det är att överdriva litetgrand att tala om att man för demokratins skull måstegöra precis den här förändringen av motionsrätten.Motionsrätten i parlamenten runt om i världen kan imånga fall vara t.o.m. mycket restriktivare, och mantycker ändå att man har en bra demokrati.Det skall naturligtvis inte göras någon annantolkning av vad jag har sagt än det som står i utskot-tets betänkande, där vi anför precis det jag sade: Detfinns anledning att avvakta utfallet av det nya syste-met.Anf. 143 ()Fru talman! Det är verkligen inte kutym att begäraordet när man har fått en motion bifallen. Ändå görjag det i dag.Jag har väckt motioner och ställtfrågor till vederbörande statsråd om att vi riksdagsle-damöter i konstnärlig form skulle manifestera riksda-gens och det svenska folkets respekt för gärning.När jag väckte årets motion hade50 år förflutit sedan försvann iBudapest under sin tjänsteutövning som förste lega-tionssekreterare. Det finns väl ingen enskild svensksom så hyllas i stora delar av världen för sina humani-tära insatser och sin kamp för mänskliga rättighetersom räddade tiotusentals judar undan gaskamrar-na, som bl.a. nämnde i sitt anförande,med hjälp av provisoriska pass som han lät utfärda.Vår avsikt med motionerna var att manifestera riksda-gens djupa uppskattning och respekt för denna RaoulWallenbergs historiska gärning.Vi har tidigare fått avslag på vår hemställan medhänvisning till att hedersbevisning av detta slag endastbrukade ges till avlidna personers minne. Men här villjag tydliggöra att denna regel trots allt inte har varitutan undantag. 1983 avtäcktes bl.a. en staty här iSverige föreställande en sovjetisk dansös. Hon varsjälv närvarande vid avtäckningen. Den mångårigesocialdemokratiske socialministern varockså närvarande när man i , där hanföddes, avtäckte en minnestavla vid hans födelsehus.Flera exempel skulle kunna ges.Fru talman! Det är med djup tacksamhet som jagstår här och kan konstatera att över anses vara kanske århundradets störstahjälte. 42 böcker har skrivits om honom, till och medpå så exotiska språk som singalesiska och japanska.Tiotusentals artiklar naturligtvis, i över hundra länder.Skolor finns uppkallade efter honom i , i SanFrancisco och , i och på andraställen.Monument och skulpturer hittar vi också. Vi berömda i - självklart i - somskapats av den likaledes berömde . Det ärtusentals svenskar som redan har varit där och tittat påden. planerar man ett stort monument i Londonsom kanske inte kommer att stå det budapestska efter.Australien är en kontinent som man säger har tagitRaoul till sitt hjärta, framför allt av tacksamhet för demånga som han räddade. Främst är det neurologenFrank som tillsammans med sin mor räddadesav honom och som fortsatt att påminna om vad RaoulWallenberg har gjort för mänskligheten.Han är hedersmedborgare i tre länder: , och . Jag är övertygad om att det kommeratt bli fler.Den 2 november var nuvarande talmannen närvarande när man avtäckte en skulptur somkommer att stå i Lilla Rotundan i Kongressen i Wa-shington och som också handlar om, som det står,"vårt århundrades hjälte och räddare".Filmer och dokumentärer har skapats med hansgärning som huvudämne.När nu har tillstyrkt minmotion, K304, och därmed uppdrar åt förvaltningssty-relsen att vidta lämpliga åtgärder, tror jag att detkommer att välkomnas av alla svenskar som minnsvad , vår svenske legationssekrete-rare, kunde göra för människor under, som IngvarJohnsson just sade, ett av de kanske mörkaste skedenai vår historia.Utskottet fortsätter så här: "Det får ankomma påförvaltningsstyrelsen att utforma en konstnärlig ut-smyckning av detta slag med hänsyn till den speciellamiljön på . "Med tanke på de som har förflutit se-dan vi först väckte den här motionen - det var dåva-rande riksdagsledamoten och jag somväckte den första motionen - tar jag för givet att för-valtningsstyrelsen kommer att skynda på. Det är na-turligtvis min personliga förhoppning att ett sådantkonstverk, vad det nu kan bli, skall finnas tillgängligt1998, när är kulturhuvudstad. Dåhoppas jag också att det skall kunna minna alla debesökare som vi hoppas skall komma till vår huvud-stad om vad har gjort för mänsk-ligheten.Anf. 144 ()Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1som handlar om motionstider.Jag skrev en motion om motionstider när jag självupplevde min första, nämligen , ochinsåg att det knappt var en möjlig arbetssituation attpå skriva motioner om alla de tankaroch förslag man hade som ny riksdagsledamot och alltdet man skulle vilja driva.Om man kommer från kommunfullmäktige vetman att det är litet annorlunda. Där har man möjlighetatt motionera över , och där behandlas ocksåmotionerna på ett litet mer djuplodande sätt.Jag tror att det skulle gagna arbeteenormt om vi fick en annan tingens ordning, så att detfanns möjligheter för riksdagsledamöter att motioneraunder flera perioder . Jag tror att det fak-tiskt skulle komma fram många bra förslag som skullekunna omsättas i praktisk politik. Jag tror att det finnsmånga människor i den här kammaren som harmycket goda idéer som tyvärr aldrig riktigt kommerfram, just därför att arbetssituationen blir så extremnär allt skall skrivas av året.Det finns en möjlighet nu när vi flyttar budgetpe-rioden och budgeten läggs fram att hakvar den allmänna motionstiden och samti-digt få en ny motionstid i anslutning till budgeten iseptember.Om man gör så eller på något annat sätt spelar inteså stor roll. Jag tror att ledamöternas arbete och riks-dagens arbete verkligen skulle vinna på att det fannsmöjlighet till fler motionstider . Jag är gladöver att det finns en reservation, så att vi i alla fall ärganska många som ser att det skulle finnas en möjlig-het att göra arbete bättre.Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 145 (mp)Fru talman! Ponera att det var somsatt i den stolen och jag skulle vända mig till honomoch säga: Herr talkvinna! Hur tror ni att de män somsitter i den stolen skulle reagera?Hur skulle ni män som åhör detta anförande kännaer om jag kallade er för kvinnor i stället? Antagligenskulle ni tycka att det var ett löjligt tilltag och absolutinte ta det på allvar. Men faktum är att om det hadevarit ett matriarkat i historisk tid hade ni upplevt det-ta. Men ni är så vana att ni tycker att det är helt natur-lig.Men jag som kvinna skall finna mig i att bli kalladman, om jag frångår den historiska kvinnotraditionen.Vissa titlar och yrken innehades enbart av män, ochdet var inte heller meningen att uppmuntra kvinnor tilldessa ämbeten. När det sedan efter stor möda ochmycket kamp äntligen skedde en förändring sågsfortfarande vissa ämbeten som manliga, fastän deäven innehades av kvinnor.För mig är ord och beteckningar viktiga. De skallockså vara riktiga, eftersom människor vänjs vidfelaktiga beskrivningar som implementeras och kandölja vissa skeenden och i stället uppmuntra missupp-fattningar.Jag vill genom min motion 1994/95:K303 göraslut på dessa gamla patriarkaliska rester i vårt svenskaspråk. Men tyvärr, när jag tar upp sådana här frågor ärdet fortfarande så pass kontroversiellt att det även ärsvårt att få med kvinnorna på detta. Därför får jagåterkomma. Jag kan inte yrka bifall till motionen . Jag får återkomma nästa gång, så tragisk är si-tuationen.Jag vill alltså inte bli kallad riksdagsman, för jagär en riksdagskvinna. Men jag får post somär adresserad till fel kön, men det står ju mitt namn påposten.I utskottsbetänkandet där min motion behandlasnämns att bruket av termen riksdagsledamot har vuxitfram på ett naturligt sätt när kvinnoantalet i riksdagenökat.Det blev vanligt att benämna kvinnor riksdagsle-damöter, men männen kallade man fortfarande riks-dagsmän. Man gömmer alltså kvinnorna bakom såda-na här könsneutrala ord i stället för att lyfta fram democh visa att det har skett en förändring.Det har gått de första kvinnor-na valdes in i . Jag kan föreställa mig att dehade det fullt upp med den manliga värld de kom in i.De hade inte tid och kraft att ändra sådant som titlar,utan deras kraft gick åt till överlevnad.Kvinnor har gjort många erövringar från denmanliga arenan, och har turen kommit till osskvinnor som har fått ärva alla dessa erövringar. ärdet vi som skall riva de sista resterna, och några avdessa finns i språket.Det är den manliga som styr och har styrtsamhällsutvecklingen och därmed naturligtvis ocksåpolitiken, språket, arbetslivet, utbildningen osv. Den-na princip är dessutom numera så grundmurad att deflesta, både kvinnor och män, betraktar den somkönsneutral.I det utskottsbetänkande som behandlar min mo-tion hänvisas det till en språkvetenskaplig uppsats. Enenda uppsats, skriven av en kvinna, ,ligger alltså till grund för hela uppfattningen om mo-tionen.Himanen har i en enkätundersökning listat 30 s.k.könsneutrala personbeteckningar - rådman, överman,förman, talesman, nämndeman, förtroendeman, sa-gesman osv. - och sedan låtit några människor avgöravilket av dessa ord som lättast kan beteckna en kvin-na, dvs. är mest könsneutralt. Då svarade tal-man, för det fanns också med. Och det är ju inte såkonstigt - det är ju bara en som drabbas. Hur har denhär undersökningen gått till? Det verkar väldigt kons-tigt. Hur många har deltagit? Hur kan man behandlaen motion med detta underlag? Det tycker jag ärskrämmande.Vad säger då denna undersökning? Jo, den ledertill en alarmklocka. är det tid för utryckning, ochalla kvinnor i måste delta för att göra språ-ket könsrättvisa! Jag tror det är synnerligen viktigt förvåra ungdomar och barn att vi gör kvinnorna synliga ialla de ord som slutar på suffixet -man, t.ex. idrotts-man, yrkesman, , kyrkoman, språkman osv. -det finns en hel lista.Titeln talman härstammar från ståndsrepresenta-tionen, då ordförandena i de ofrälse stånden kalladestalmän. Det var ju inte så konstigt; det fanns ju ingakvinnor att tillgå. är det andra tider, men ändåändras inte beteckningen! Man säger: Det är en sådangammal titel, och den är så fundamental. Men viktigayrken och uppdrag skall inte döljas av ordet man.Fram med kvinnan! Vi vill inte ha ettsamhälle på de här premisserna.Anf. 146 ()Herr talman! Jag kom litet i beråd när det gälldehur jag skulle titulera talmannen, men bytet på podietlöste åtminstone det problemet.Jag vill helt kort kommentera den del av betän-kandet som rör placeringen av oss här i kammaren.Jag ställer mig till fullo bakom utskottets förslag ifrågan, och hade det handlat bara om sakfrågan hadejag inte behövt säga något. Enligt betänkandet kopp-lar dock talmanskonferensen ihop miljön och vårplacering här i kammaren med frågan om ledamöter-nas närvaro under debatterna.Talmannen har gett uttryck föratt det är önskvärt att vi är här i så stor utsträckningsom möjligt, och det är inte svårt att dela det önske-målet. har därför fått i uppdrag attse vad som kan göras åt detta. Ett av deras resultatkan ses här utanför kammaren i form av en utställningsom visar hur man skulle kunna bygga om här i pleni-salen.Men uppriktigt sagt - och vänder jag mig tillalla här utom möjligen herr talmannen, som ju sitterhär ganska troget: Vilka av oss avstår egentligen frånatt finnas här i kammaren och lyssna på debatter pågrund av vi inte trivs med miljön och placeringen?Jag gör det i varje fall inte.Däremot har den senaste tidens uppmärksamhetkring den här frågan lett till att jag har fått frågor omvad vi är för några som inte accepterar den här miljönför att vilja gå till jobbet. Den frågan har ställts avpersoner som har mycket större anledning än jag attoroa sig för sin arbetsmiljö.Det är ju helt andra skäl än miljöskälen som göratt vi inte alltid sitter här under debatterna. Det gällersamtliga av oss. Vi utreder och sitter i styrelser ochkommittéer. Vi arbetar i våra utskottsgrupper ochlänsbänkar. Vi tar emot besök i form av skolklasseroch även organisationer och enskilda människor somvill komma hit och träffa oss för att framföra åsikter.Vi svarar på brev, talar i telefon, läser och gör mycketannat. Kort sagt - vi arbetar.Jag tycker för min del att det är en alldeles riktigprioritering, för prioritera måste vi göra när tiden interäcker till för allt.Vad jag vill säga, herr talman, är att miljön ikammaren inte avskräcker oss från att gå hit. Denhöga frånvaron har andra orsaker, och om vi vill änd-ra på det behövs också andra åtgärder. Finns det and-ra, sakliga, skäl för att bygga om och flytta runt ossskall jag gärna lyssna på dem, men än har jag inteuppfattat några sådana.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )14 § Vissa äldre sedlars giltighetFöredrogsFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU9Vissa äldre sedlars giltighetTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )15 § betänkande 1995/96:SkU22PoolcontainerkonventionenTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )16 § Ändring i lagen om ersättning från den in-ternationella oljeskadefondenFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU15Ändring i lagen om ersättning från den internationellaoljeskadefondenAnf. 147 ()Herr talman! har inte ordinarierepresentation i lagutskottet. Det gör att vi får ta de-batten och eventuella yrkanden direkt här i kamma-ren.I dag handlar det om ett betänkande om ersättningfrån den internationella oljeskadefonden. Förra gång-en vi diskuterade de här frågorna var ,alltså . Då hade just ett stort ol-jeutsläpp drabbat och sjöfågellivet där.Nu är det dess värre dags igen, herr talman. Vi haren ny stor oljekatastrof, också samtidigtmed att vi har en debatt om den här fonden och frågori anslutning till den.Vad säger då utskottet om våra krav på det härområdet? var kravet från oss kristde-mokrater att inom FN:s konvention om an-svarighet för oljeskada skulle verka för skärpta sank-tionsmöjligheter mot dem som med berått mod pum-par oljeavfall ut i havet. Utskottets representant idebatten hävdade då att regeringen skulle driva dennafråga i lämpligt sammanhang, varpå sedanavslog motionen.I dag har utskottet bemödat sig om ett omfattandesvar på vårt motionskrav att inom de interna-tionella konventioner som reglerar hanteringen av oljakraftfullt agerar för ett utökat och effektiverat samar-bete i syfte att strama upp reglerna och få till skärptasanktioner. Exempel på åtgärder har beskrivits i mo-tionerna, bl.a. stöd till uppbyggnaden av mottag-ningsstationer för oljeavfall i det forna östblocketsamt kännbara fängelsestraff eller återkallande av rättatt föra befäl över fartyg om man rengör tankarna tillhavs.Utskottet besvarar också våra krav genom att re-dovisa allmänna deklarationer om vad som händer imiljöprogrammet för , där bl.a. mottag-ningsanordningar för oljeavfall förts på tal. Men då ärju frågan hur det blir med finansieringen och förverk-ligandet av detta. Vad gör för att se till attorden och tankarna förverkligas? I praktiken har re-geringen minskat miljöbudgeten, och det gör ju inteatt de planer och tankar som finns i skrift kommernärmare ett förverkligande. Vi är tvärtom längre däri-från i dag.Det är alltså handlingen och inte orden som räknasi det här sammanhanget. Vi har ju faktiskt ettantal medvetna utsläpp av olja som förstör våra strän-der och fågellivet, ofta på ett sådant sätt att det ärirreparabelt - det går inte att återställa. Detta pågårständigt.Herr talman! Utskottet redovisar också att ett ini-tiativ har tagits inom om enskadeståndskonvention. Jag har inte haft möjlighet atthöra diskussionen i utskottet, så jag vill då fråga: Vadinnebär det? Vilka krav har man framfört, och hurfortsätter arbetet? Innebär det något av det som vi harföreslagit - skärpta straff och mistad rätt att föra befälom man är miljömarodör? Eller vad menas med detsom skrivs om skadeståndskonventionen?Eftersom det fortfarande råder oklarhet när detgäller handlingskraften och regeringens pådrivanderoll i sammanhanget vill jag slutligen yrka bifall tillmotion L23. Det är möjligt att utskottet på något sättkan klargöra vad som gäller, så får vi se om mitt yr-kande kommer att ligga kvar.Anf. 148 ()Herr talman! Ett enigt utskott står bakom betän-kandet, och jag börjar med att yrka bifall till det.Med anledning av propositionen i det här ärendethar skrivit en motion. Det har han ock-så, som han själv har beskrivit, gjort tidigare i de härfrågorna. I motionen sägs att utsläpp av olja i är ett allvarligt miljöproblem och att Sverigeskall arbeta för att förebygga och förhindra utsläppfrån fartyg. Ett sådant arbete pågår. Det pågår ettintensivt arbete med att bevara och förbättra miljö. har också givit exempel pånågra av de åtgärder som vidtas. Jag skall ta någraexempel.Det finns ett speciellt åtgärdsprogram för miljö , som länderna kring Östersjönstår bakom och har diskuterat sig fram till. Det gäller20 år framåt.Nästa månad kommer det att hållas ett miljöminis-termöte för länderna runt , där vi från utskot-tet förutsätter att de frågor som du tar upp i din mo-tion, , kommer att behandlas.I maj hålls det en konferens för regeringschefernarunt , , där man kommeratt diskutera miljöfrågorna.Eftersom det redan pågår ett arbete med att för-hindra oljeutsläpp har vi i utskottet kommit fram tillatt inte behöver göra något speciellt tillkän-nagivande i den här frågan. Därför vill jag yrka avslagpå motionen.Anf. 149 ()Herr talman!