prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Då står vi ju beredda att gå in i sam-arbetet när har ratificerat avtalet, vilketberäknas ske . Det leder intepå något sätt till att fråntas möjligheter attnoggrant granska denna konvention och också hasynpunkter på denna, som beredskapenfinns.I detta betänkande finns också ett anslag till orga-nisationer som jobbar särskilt med nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor. Detta område har också fåttvidkännas en ordentlig neddragning. Det är få somhar berört detta i debatten. Jag beklagar det, men jaghar inte heller mer pengar att anvisa för detta arbete.Detta anslag ger många organisationer möjligheter attinformera om nedrustningsfrågor och säkerhetspoli-tiska frågor.När man ser på de här bidragen sammantaget, be-rör det arbete som dessa organisationer gör en väldigtstor publik i alla åldrar. Jag tycker att det är en väldigtillgång för oss som står här i kammaren och debatte-rar dessa frågor. Våra betänkanden och våra diskus-sioner inom de här ämnesområdena granskas också.Då kan vi känna att det finns ett engagemang ute isamhället. Därför tycker jag, till skillnad från LarsHjertén, att det är positivt att det just är riktade anslagtill organisationer som jobbar med nedrustning ochsäkerhetspolitik och inte några generella bidrag.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkande UU1 och avslag på de reser-vationer som finns.Anf. 214 () replik:Fru talman! Jag vill bara fråga omdet här med anslagen. säger här attCenterpartiet inte har mer pengar än vi andra till ettanslag till olika ambassader som vi tycker vore vikti-ga att ha i gång. Men det är ingen av oss andra hellersom har mer pengar. Vi har ju talat om omfördelning-ar. Vi har talat om hur vi tycker att man kan minskaanslagen på annat håll. Det är väl en budgettekniksom även skulle kunna använda sig av?Ni behöver inte följa regeringen i varenda detalj?Anf. 215 () replik:Fru talman! När vi fattade beslut för ett och halvtår sedan hade vi inte mer medel att anslå till ambassa-der eller till utrikesförvaltning. Det var då vi gjordeden noggranna genomgången, som har berörtshär i , om att göra prioriteringar mellanolika ambassader. Efter de olika utfrågningar som vihaft, kom vi fram till att det var just biståndsdelensom var viktig när det gällde . När det dålöstes med den honorärkonsul som finns för var jag och beredda attlägga ned den här verksamheten. Jag är inte beredd attgöra prioriteringar mellan de länder där man talarengelska eller portugisiska när det gäller andra am-bassader i regionen, vilket har framförts här i kamma-ren. När ni som vill behålla ambassaden i Kinshasadebatterar, säger ni att man skall ta litet här och litetdär. Jag är inte beredd att ta litet här och litet där idag.Anf. 216 () replik:Fru talman! kan få ta ett rejält grepppå ett ställe. Vi har ingenting emot om ni kan anvisadetta i stället. Men det var som sagt ett och ett halvt årsedan budgetbeslutet. Det har ju hänt ganska mycket,som tidigare talare har diskuterat här. Har inte Cen-terpartiet tyckt att det funnits någon anledning attomvärdera och ändra ställningstagandena? Bistånd-saspekten går förvisso väl att ta hand om genom ho-norärkonsuln och missionsorganisationerna, men denpolitiska bedömning utifrån eventuella insatser somSveriges regering skulle kunna göra med en represen-tation på plats går man ju miste om, eller hur?Anf. 217 () replik:Fru talman! Oavsett vad regeringen gör för be-dömning i detta ärende har vi också gjort en bedöm-ning. Med den konstruktion vi har med en am-bassadör stationerad i , med det samarbete vihar genom EU-medlemskapet och inte minst genomatt merparten av det bistånd som vi nu för över till dethär området går genom EU, finner vi att det är till-räckligt och att vi har möjligheter att påverka denvägen. Vi kan också konstatera rent faktamässigt attdet inte är insatserna där nere som det har varit be-kymmer med. Där finns ju alla nödvändiga insatser.Det har ju varit i storstäderna i de stora länder sombl.a. sitter i som man har haft svå-righeter att fatta beslut om vad man skall göra i denhär svåra frågan.Anf. 218 ():Fru talman! Jag skall tala litet om Schengen, menman kan inte beröra allt . Folk vet sålitet om Schengen.För att få vara med i var vi ju tvungna attdelta i EES-arbetet, eftersom vi var med i EES skullevi ju ta steget in i EU och eftersom vi gått med i EUförväntas de nordiska länderna underteckna Scheng-ensamarbetet och ratificera detunder 1997. Blir nästa steg EMU, VEU, Europol ellerNATO? Detta innebär inte de små stegens tyranniutan de stora klivens. Varje sådant steg innebär ettytterligare närmande till överstatlighet och till stor delin i kontrollsamhället.Medlemskapet i Schengen innebär stora föränd-ringar och får konsekvenser för och helaNorden när det gäller såväl juridik, polissamarbetesom asyl-och invandringspolitik.Under hela Schengenprocessen har det rått storthemlighetsmakeri, men redan under riksdagsperioden1988-1991 deltog och i åtmins-tone några sammankomster om Schengen.Låt mig ge en sammanfattning av Schengen. Detär ett nära polissamarbete som rör sig om strängfrämlingskontroll vid de yttre EU-gränserna kopplattill inre kontroll av oönskade personer. Grunden församarbetet är ett omfattande datasystem SIS, , kopplat till , Supple-ment d Information Requis à l Entrée Nationale. Des-sa båda har stora verkningar också för rättssäkerhetenför ländernas egna medborgare.Då samarbetet är starkt inriktat mot framtiden ochmöjliga brott som då kan begås och som inte nöd-vändigvis är straffbara, öppnar det för en ny typ avkontroll av sådana fenomen som social oro och legi-tim politisk protest. Samarbetet kommer att omfattade allra flesta eller alla EU-länder. Det blir en grund-bult i det nya med fri rörlighet av arbetskraftinom och med murar utåtoch kontroll inåt genom en gemensam visumpolitikoch både lagring och utbyte av persondata.Man anammar hårdföra kontroll därbrottslingar och demonstranter kan dömas efter sam-ma lag. De kommer in i samma datasystem. ,som inte nämns i , samarbetardock med SIS. är ett tekniskt system för ut-växling av tilläggsinformation mellan de nationellapolismyndigheterna i olika Schengenländer om män-niskor och föremål som registreras i SIS.Detta samarbete har vuxit fram bredvid SIS och ärmycket okänt. I fårendast standardiserade upplysningar registreras, men ide nationella Sirene-enheterna finns däremot omfat-tande annan information även om icke misstänktapersoner. är mycket mindre reglerat än SIS,även om en handbok är under utarbetande. Det finnsinte heller tydliga gränser för vad som får lagras. Denuvarande Schengenstaterna har Sirenekontor somarbetar dygnet runt.Även om , som arbetar och agerar fullt utredan nu, inte är nämnt i Schengen finns det omnämnti förberedelser till den konvention om ett annat infor-mationssystem EIS, Europeiska informationssystemet.Det knyts upp till gränskontrollkonventionen somockså är under vidare utarbetande. SIS är ju ännuutanför EU, men man planerar att det skall ingå i deteuropeiska informationssystemet. Så nära hängerSchengen och EU ihop.Under tiden , knappt etthalvår, använde sig av vid 6 000tillfällen. Det är ett stort antal där även upplysningarom icke misstänkta personer ingår, t.ex. om vittneneller presumtiva brottslingar.Rättssystemen håller på att suddas ut. före-slås retroaktiva lagar, likaså registreras människorsom kan tänkas begå brott. Tidsgränserna suddas ut,och den fulla insynen naggas i kanten. Huvudregeln ärju att alla har rätt till insyn i dataregistrerade upplys-ningar om sig själv, men polisens arbetsregister är ettundantag. Detsamma kommer med all säkerhet attgälla även SIS.Det finns 30 000 dataterminaler, varav 9 000i . Alla har tillgång till SIS. När så gott somvarje polis i kan komma att använda SIS medolika poliskulturer blir det så gott som omöjligt att hanågon kontroll alls över hur det används och om detanvänds enligt reglerna. Även de strängaste regler omregistersäkerhet kommer till korta.I motsats till vad som ofta hävdas visar det sigmed stor tydlighet att polissamarbetet genom SIS ochSirene inte först och främst rör sig om bekämpning avkriminalitet. Om man tar registrering av personer rördet sig om , som alltså inte har någonting medkriminalitet att göra.I artikel 93 står det att man skall registrera perso-ner för att bevara allmän säkerhet, inbegripet statenssäkerhet, samt för tillämpning av avtalets föreskrifterom persontrafik. Det kan betyda viktiga saker, t.ex.bekämpning av terrorism. Men från tidigare erfaren-het vet vi att upprätthållande av offentlig ordning ochsäkerhet med lätthet kan utvidgas till mycket mer,som beskydd mot olika former av social oro och motegentligen tillåtna politiska yttringar som går litetutanför parlamentariska kanaler och organ.I artikel 5 står det: Det bör icke anses kunna skadakonventionsparternas offentliga ordning, nationellasäkerhet eller internationella förbindelser. Bestäm-melsen är vag och vid öppen för tolkning. Det här ärtaget ur professor bok, skriftserie nr 54,från Norge.Det fjärde datasystemet, förutom , och det europeiska informa-tionssystemet, kommer inom Europol, en gemensampolisenhet inom EU. Förutom standardiserade dataom personer som är dömda eller har begått brott skalldet även innehålla data om möjliga framtida lagöver-trädelser - här kommer det igen: framtida möjliga -inom EU, möjliga vittnen i samband med pågåendeundersökningar, offer eller personer som man tror kanbli offer, m.fl. Det handlar alltså om en vid ring avpersoner runt dömda eller misstänkta personer.Inte heller här finns det någon överkontroll. Kon-trollen av människor blir hård, men utövarna blir inteutsatta för någon kontroll. Storebror ser dig - menstorebror har ingen kontroll på sig.Man skall också inom Europol kunna gå in och ja-ga på varandras territorier. Tänk om man hade gjortdet under när människor flyddefrån till ! Tänk om polisen då hadekunnat följa med in i och jaga här!Jag har egentligen bara hunnit nosa litet påSchengen och hoppas få återkomma i vår - inte omutan när det blir en ny debatt.Det här var några orsaker till varför Miljöpartietinte vill delta i . Det finns fyradatasystem på gång. Det är möjligt att SIS försvinnerin i det europeiska informationssystemet, men ändå.Mest har jag berört kontrollsamhället. Sedan finnsnaturligtvis problemet att det kommer att kosta peng-ar. Bl.a. har det inte talats något om hur man skallbygga upp Sirene-databaserna. Det kostar ocksåpengar. Flygplatserna har det talats om . Dekostar också pengar. Det finns flera saker, men mintalartid är nog slut nu.Anf. 219 () replik:Fru talman! Jag tror att vi kan se fram emot enSchengendebatt när vi skall ratifi-cera avtalet.Jag har en fråga: Uppfattade jag påstående rätt att är över-statligt, eller att det blir mer överstatligt samarbete?Anf. 220 () re-plik:Fru talman! är än så längemellanstatligt. Det kan hända att det jag sade kom in ifel sammanhang, men jag är väl medveten om att detrör sig om en mellanstatlig form av samarbete. Jagville dock visa hur nära är EU-samarbetet. Man flyttar nu över det här från den tredjepelaren till den första, och där står det mycket - jaghar inte citaten i huvudet nu - som är nästan likaly-dande med det som redan finns i . Detär alltså väldigt intimt förbundet. Det finns de sompåstår att det här har varit någon sorts prov för att sehur långt man kunde gå och om man kunde få in dethär direkt i EU-samarbetet.Anf. 221 () replik:Fru talman! Det var bra att jag fick det klargöran-det från . Jag vill också understrykaatt allt samarbete som sker, även det som RagnhildPohanka räknar upp, är mellanstatligtsamarbete och kommer så att förbli. Men ambitionenär naturligtvis att det går in i ett EU-samarbete. Det är ju på grund av att EU-samarbetetinte kunnat leda till den fria rörlighet man vill ha somman har format Schengensamarbetet.Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Det är en fri rörlighet för somliga meninte för andra. Bl.a. kommer man att behöva visa passom man har ett avvikande utseende även om man ärsvensk medborgare. Jag har redan sett exempel pådet. Min man måste t.ex. visa pass medan jag får gåförbi. Det står en polis och fångar upp honom för atthan skall visa pass, eftersom han har ett avvikandeutseende - anser de.Det förs nu också samtal om huruvida man inteskall ha ett EU-identitetskort. Skall det bli som i , eller?Anf. 223 ():Fru talman! Jag kan med glädje konstatera att denhär debatten kommer att komma tillbaka till kamma-ren . Då kan den kanske präglas av någothögre saklighetsinnehåll än vad jag tycker den görjust nu när det gäller argumenta-tion.Jag skall över huvud taget inte diskutera sakfrå-gan: om vi skall vara med i Schengen eller inte. Därhar vi säkert olika uppfattning, men vi återkommermed den frågan när avtalet kommer tillbakaför ratificering. Jag vill ta upp två andra saker.Det ena är att jag vill förvissa kammaren om attRagnhild Pohankas uppfattning inte är den allenasaliggörande. Det finns flera vinklar på detta hoskammarens ledamöter; det utgår jag från.Det andra är en viktig sak. Jag tyckte att jag hördeRagnhild Pohanka säga att hela Schengensamarbetethar omgärdats av hemlighetsmakeri och hokuspokus.Såvitt jag vet har den här kammaren varit inblandad idiskussioner om vid åtskilligatillfällen. Jag tycker inte heller att den svenska rege-ringens förhandling i Schengen har varit särskilt hem-lig. Jag har fått reda på den, och många där hemmahar också fått reda på den. Miljöpartister hemma iBlekinge har haft reda på att vi håller på att förhandlaom Schengen och har hållit på och skrivit insändarehela hösten - så särskilt hemligt är det här inte.Jag tycker att vi skall klä av debatten, komma inpå sakligheterna och lämna den här hemlighetsmake-ribluffen bakom oss, . Då tror jagatt vi får en saklig och fin debatt kring huruvida viskall vara med i Schengen eller inte när den väl kom-mer.Anf. 224 ():Fru talman! Den första frågan hörde jag inte. Mennär det gäller hemlighetsmakeri har jag rätt. Jag villockså påstå att de saker jag framfört är sakliga.Det är en väldigt märklig debatteknik att påstå att deinte skulle vara sakliga.Det har varit hemlighetsmakeri under så gott somhela utarbetandet av . har vi fåttinsyn i det mesta; det har alldelesrätt i.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av förs. 1996/97:RR3 Förslag angåen-de arbetsmarknadsutbildning1996/97:A21 av och ()1996/97:A22 av ()1996/97:A23 av och ()1996/97:A24 av ()betänkanden1996/97:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet(utgiftsområdena 10, 11 och 12)1996/97:SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandra-re och flyktingar1996/97:SfU6 Ändrade kriterier för rätt till sjukpen-ning och förtidspensionSocialutskottets betänkande1996/97:SoU1 Budgetpropositionen för ,utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg10 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 16 december1996/97:180 av () till kommunika-tionsministernTransportnätetFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 januari 1997.11 § Kammaren åtskildes kl. 19.20.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 28 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 83(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 116(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 169 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 213(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.