prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — Men dendag som detta är förbrukat kvarstår ofinansieradekostnader av betydande omfattning.Sammanfattningsvis kan det konstateras attLandskronas befolkning ökade med drygt 1 300 invå-nare 1994 och med 600 invånare 1995, och detta somen direkt följd av det svenska flyktingmottagandet. uppgår de utländska medborgarnas antal till 4100, vilket utgör av kommunens invånaran-tal. Man kan se en liknande utveckling i storstads-kommuner, men det anmärkningsvärda för Landskro-nas del är att detta har skett under två . Detgör att det är mycket svårt att absorbera och integreradessa personer i Landskrona.De kommunalt finansierade socialbidragen låg1990 på drygt 22 miljoner. hade destigit till 36 miljoner. 1998 räknar man med kostnaderpå ytterligare 75 miljoner på grund av att det statligaschablonbidraget för flyktingar upphör. fårLandskrona för de nya invånarna en kost-nad över socialbudgeten på över 100 miljoner - näs-tan en så hög kostnad jämfört med kostna-den 1992.Det är fullkomligt orimligt att denna kostnad somhänför sig till en generös statlig flyktingpolitik skalllastas invånarna i endast en kommun. Kommunen ärsedan tidigare tyngd av förlusterna av skatteutjäm-ningsbidraget, och det nya skatteutjämningssystemetkommer inte att kompensera merkostnaden för utom-nordiska medborgare inom barnomsorg, gymnasiesko-la och vuxenutbildning.Vi måste inse att det nu är hög tid för en omför-delning av det ekonomiska ansvaret för den gemen-samma flyktingpolitiken. Ansvaret måste utformas såatt så länge flyktingarna är beroende av samhälletsstöd för sitt uppehälle måste också hela det svenskaskattekollektivet bära dessa kostnader. En enskildkommuns invånare kan inte ensamma tvingas att bäradessa kostnader över sin socialbudget, eftersomkommunen inte har haft någon möjlighet att påverkainflyttningen av sekundärflyktingar.Regeringens engångssatsning om 400 miljoner hargett ca 10 miljoner . Och ingetpekar på att regeringens generositet blir större 1997.Eller har statsrådet möjligen ett positivare besked attge?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Först är det nog på plats att göra enliten reflexion över vari problemet består, om detbestår av att vi har gett ett antal människor från andraländer - varvid den stora majoriteten har flytt undanvedermödor, vedervärdigheter, förföljelse, tortyr ochallehanda omänskliga handlingar som har riktats emotdem - tillstånd att leva här, eller om det består av desvårigheter som människor i vårt land har, vare sig deråkar vara svenskar eller av utländsk härkomst. Det ärkanske arbetslösheten som är vårt stora gissel. Manskall nog inte i första hand rikta in den här typen avdebatt på att vi har tagit emot ett visst antal personer ilandet. Jag tycker att det intressantare att betrakta dethela utifrån dessa utgångspunkter. Och det blir ju intelättare på något sätt, snarare tvärtom. Sannolikt blirdet mycket svårare. Det är nämligen svårt att åstad-komma det som vi gärna vill åstadkomma, nämligenatt öka antalet arbetstillfällen så att människor kan gesförutsättningar att försörja sig själva.Vi gör vad vi kan i det här läget, och jag är full-ständigt övertygad om att det kommer att bli resultatav de föreslagna åtgärderna.Sedan vill jag kommentera en del av de funde-ringar som har framförts, både av ochav . undrarom politiken skall betalas av kommunerna. Svaret påden frågan är både ja och nej. Det är klart att kommu-nerna har ett ansvar för sina kommuninnevånare ochstaten har ett ansvar för sin del. Så fungerar det i detsvenska samhället. Vi har också ett statsbidragssystemnär det gäller flyktingar som har kommit hit. Det finnspengar för det ändamålet. Jag inser förstås att det inteär alltid som pengarna räcker till för att täcka allakostnader. Det beror bl.a. på arbetslösheten och på attmänniskor inte kommer in i arbetslivet såsom det ärtänkt.Dessutom vill jag påstå att det finns ett icke ovä-sentligt inslag av diskriminering på den svenska ar-betsmarknaden, vilket gör det ännu svårare om manhar ett annat etniskt ursprung. Men det är ännu tuffareatt hängas ut i den här typen av debatt som en kost-nadsfaktor och en belastning för det svenska samhäl-let trots att man gärna vill jobba men inte kommer inpå den svenska arbetsmarknaden på grund av att manblir utestängd av - i många fall - partivänner till her-rarna och måste också försöka att påverka arbetsgivarnapå ett sådant sätt att de inte redan på namnet sorterarut personer som söker arbete med den förklaringen attde kanske inte kan tala svenska.Det skulle säkert också sänka kostnaderna förkommunen i fråga.Det är från anslaget för särskilda insatser i kom-munerna som vi har tagit pengarna. De fanns alltsåredan avsatta i budgeten, och därför påverkar de intetaket och behöver inte finansieras särskilt.Weibull säger att utjämningssystemetinte kompenserar fullt ut. Nej, men det gör det till endel. Ihop med de här pengarna kompenserar det juändå mer än vad enbart utjämningssystemet gör.Jag har den uppfattningen, som jag också sadesom svar på fundering, att hela sam-hället bör bära kostnaderna. Det gäller självfallet atthitta en rimlig fördelning av kostnadsansvaret. Vi förockså de diskussionerna inför närdet gäller bidraget för mottagande av flyktingar, så attvi skall kunna se hur det skall utformas föratt vara mer rättvisande.Anf. 71 ():Fru talman! Vi skall inte ha någon asyldebatt ,utan den kan vi ta vid ett annat tillfälle. Där har jagockså synpunkter, som jag skall tala om för statsrådet.Det som jag tycker är ohederligt är att riksdag ochregering tar beslut om en flyktingpolitik men inte stårför den stora biten av kostnaderna, som läget är i dag.Man talar här i kammaren om de stora orden solidari-tet och ansvar, men skattebetalarna i de kommunersom har blivit populära för asylbeviljade får ta denstora stöten ekonomiskt.Jag vet att statsrådet är en sund och förnuftig per-son, och han borde inse att människor i ,, och har svårt attförstå varför de skall betala för någonting som andrakommuners invånare inte betalar i lika hög grad.Diskriminering löser inga problem. Om en personmed ett konstigt namn får ett jobb, får ju en personmed ett annat namn inget jobb. Det vi har sett hitin-tills är att den politik som har förts i de senas-te två åren, där man lovat att halvera antalet arbetslö-sa, i grunden har misslyckats. Jag hoppas trots allt attdet skall lyckas om två år.Det måste vara galet, herr statsråd, att de kommu-ner som av något skäl har blivit attraktiva, som harfått ta emot ett betydligt större antal asylbeviljade änvad de har tecknat avtal för med ,skall ta den stora ekonomiska smällen. När riksdagoch regering beslutar skall riksdag och regering fi-nansiera.Anf. 72 ():Fru talman! Detta hade självfallet inte varit någotproblem om vi inte hade haft den stora arbetslöshetsom vi har . Jag kan slå fast att harhaft mycket positiva erfarenheter av arbetskraftsin-vandringen . Vi har av det skälet länge haften andel utländska medborgare. Det är kanske därförsom landskronaborna har varit väldigt fördragsammamed den ytterligare ökade inflyttningen till Landskro-na.I dag ser vi allt större motsättningar och problemmellan olika etniska grupper i . OmLandskrona inte får hjälp med att betala de stora kost-nader som detta innebär på socialbudgeten, så längearbetslösheten och de problem som är förknippademed den inte är lösta, riskerar problemen att öka. Omen begränsad del av befolkningen tvingas ta ettmycket större ansvar för vår invandrarpolitik riskerarmotsättningarna naturligtvis att öka ytterligare i deorter där detta problem är som störst.Det är för att undvika framtida problem och kon-flikter som staten måste ta ett betydligt större ansvaroch stå för de här socialkostnaderna, så länge dessagrupper inte kan försörja sig själva och arbetsmark-nadspolitiken inte har löst dessa problem.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Anledningen till att jag tog upp dettamed arbetslösheten var att det egentligen är den somär grunden till detta problem. Om det i stället hadevarit så att en kommun av olika skäl hade fått mångafler arbetslösa människor än en annan kommun, vilkethade då resonemanget varit? Jo, det kanske hade varitett annat, men problemet hade ändå varit detsamma.Det var det jag ville illustrera med att ta upp ocksåarbeslöshetsperspektivet.Det är inte rimligt och rättvist att hänga ut engrupp människor som har kommit till oss från andraländer. Det smärtar mig djupt in i själen att vi fördebatten från de utgångspunkterna. Det är väldigtmånga människor som har kommit till oss och somhar levt och bott i landet i generationer som har råkatut för samma problem, nämligen att komma in i ettsamhälle som i hög grad präglas av alldeles för högarbetslöshet. Det är det som är vårt grundproblem.Jag tycker naturligtvis att det är viktigt att manförsöker skapa förutsättningar för en finansiering somär så rimlig som möjligt, och att fördela ansvaretmellan kommunen och riksdag/regering. Det är ocksådet som har varit vägledande för oss i tidigare system.De pengar som har funnits i de systemen och de prin-ciper som har styrt penningutdelningen när det gällerintroduktionsbidrag till kommunerna för mottagandeav flyktingar har också i allt väsentligt räckt till ochvarit till fyllest, ända fram till den dag vi började fåarbetslöshetstal som var alldeles för höga en bit in på90-talet. De fortsätter att vara alldeles för höga.Det är mot den bakgrunden som vi tycker att detär mycket viktigt att vi sedan vi tillträdde dels harfattat beslut om ett utjämningssystem mellan kommu-nerna som bl.a. tar hänsyn till den typen av faktorersom vi här pratar om, dels har beslutat om extrapeng-ar och dels nu är inne i en process där vi ser översystemet för utbetalning av introduktionspengar tillkommunerna för mottagande av flyktingar och heladet bidragssystemet. Dessutom finns det utredningarsom nu ser över på vilket sätt vi skall hantera vårasocialbidrag, a-kassor osv., och vi får sedan se vadsom kommer ut av det. Men det är viktigt - i denmeningen kan jag hålla med er - att vi försöker hittabalanspunkterna för ansvaret för finansieringen mel-lan kommunerna å ena sidan och staten å andra sidan.Jag vill påstå att vi är i full färd med att åstadkommadet.Anf. 74 ():Fru talman! vill jag säga att det inte är visom kommer från och som harhängt ut någon. Vi har bara reagerat därför att vårakommuninvånare betalar mera för ett beslut som harfattats av riksdag och regering. Det finnsalltså inget skäl till att enstaka kommuner skall taansvar för ett övergripande beslut på det sätt som skeri dag.Fru talman! Jag ställde i mitt första inlägg en frågatill statsrådet. Han skriver i svaret om den "stora flyk-tinginvandringen ". Jag frågade honomom det hade något samband med att statsministern iDagens Nyheter för en månad sedan sade att flykting-politiken hade varit för generös. svarade inte på den frågan. Skall jag tolka det såatt statsrådet inte håller med sin egen statsminister?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom jag har varit ansvarig för in-vandrarpolitiska frågor i en tidigare ministerpost iIngvar regering, har jag haft invandrings-politiken inklusive flyktingpolitiken på mitt bord.Jag har på olika sätt eftersträvat att finna förut-sättningar och möjligheter för att även i svåratider skall kunna ta emot människor som behöver vårtskydd, att vi skall visa den solidariteten.När det gäller flyktingskapet kan aldrig pengarna isig vara avgörande. En människa som behöver skyddskall få omsorg och omtanke i och annorstä-des.Det är klart att jag också har haft och har åsikten,vilket jag som bekant har deklarerat i många sam-manhang, att vi måste vara försiktigare med att tillåtainvandring till av andra skäl än flyktingin-vandring. Det är väldigt viktigt. En åsikt som jag harhaft och som jag fortfarande har är att i den ekono-miskt kärva situation som befinner sig i ochmed en situation på arbetsmarknaden som ser ut somden gör, där vi inte kan erbjuda människor arbete ivårt land, vare sig man är född i eller någonannanstans, är det inte rimligt att visa samma gene-rositet som vi kanske har gjort en gång i tiden.För min del vill jag gärna stå upp för flyktingska-pet. Jag tycker att det är viktigt att vi som bor i dettaland även i svåra tider skall erbjuda ett hjärterumockså för de människor som kan behöva oss i svårastunder. Vem vet, vi kanske också kan behöva någonnär vi hamnar i svåra stunder. Det skall vi tänka på ialla situationer i livet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Hänvisning av ärenden till utskott ochbeslut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:54 Svenskt deltagande i fredsstyrka efterIFOR i till utrikesutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden skulle förkortas till sju dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå fredagen den29 november.Motioner1996/97:Ju11-Ju15 till justitieutskottet14 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU5Justitieutskottets betänkande 1996/97:JuU3Lagutskottets betänkanden /97:LU3 och betänkanden /97:SoU5 ochSoU6Trafikutskottets betänkande 1996/97:TU4Bostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU315 § BordläggningAnmäldes och bordladesLagutskottets betänkande1996/97:LU2 Statliga stiftelserJordbruksutskottets betänkande1996/97:JoU5 Hållbar utveckling i landets fjällområ-den16 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 november1996/97:82 av () till socialministernSjukhusvården av hjärtinfarktpatienter1996/97:83 av Per () till kommunika-tionsministernSJ:s redovisning1996/97:84 av () till jordbruks-ministernKräftpestbärande signalkräftorden 25 november1996/97:85 av () till statsrådetLeif BlombergSocialbidrag för invandrareInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 november1996/97:122 av () till utrikesminis-ternAvveckling av kärnvapen1996/97:123 av () till utbildningsminis-ternVissa behörighetskrav till högskola och universitet1996/97:124 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallInternationella adoptionerden 25 november1996/97:125 av () till utrikesministernBarentsrådet1996/97:126 av andre vice talman ()till statsrådet och katastrofmedicin i Linköping1996/97:127 av () till utbildningsminis-ternHögskolan i /97:128 av () till kommunika-tionsministernPrivatisering av TeliaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.18 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 26 november1996/97:110 av () till justitieminis-ternSchengenavtalet och personal i passkontrollenSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 december.19 § Kammaren åtskildes kl. 19.04.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.