prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Vissa andra har haftdet besvärligt, t.ex. äggproducenterna på grund av denfinska import som de inte kunnat stå emot. Det finnsäven andra som inte fått det så bra. Men totalt sett trorjag ändå att näringen har tjänat på EU-inträdet ochkommer att tjäna ännu mer pengar med vår politik.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag kan bekräfta för attKristdemokraterna tycker att jordbruksnäringen harsina speciella förutsättningar och villkor, som innebäratt vi måste ha särskilda system för att klara en bralivsmedelsproduktion i hela vårt land som skall syftatill miljöriktiga livsmedel. Jag beklagar verkligen ominte Socialdemokraterna har den uppfattningen utanser jordbruket som en näring bland alla andra.Inge försvarar avvecklingen av avbytar-verksamheten med att man tillför jordbruket 300miljoner i miljöstöd. Det är inte riktigt samma sak.Verkligheten är den att ni gör människor direkt arbets-lösa, dem som sysslar med avbytarverksamheten. Detförsvårar driften av många jordbruk.Det är inte så som säger att vi barahar stora slättbönder i , utan vi harskogs- och mellanbygdsbönder som har väldiga pro-blem . Det kan man inte komma ifrån.Min fråga är: Är Socialdemokraterna nöjda medden politik som bedrivs och som faktiskt innebäratt man har stora problem inom hela jordbrukskollek-tivet? Varför får vi inte fram ekologiskt riktigt produ-cerade livsmedel?Jag fick inget svar på frågan om EU:s jordbruks-politik. Är det Socialdemokraternas uppfattning att1990 års beslut, som drevs igenom i , är led-stjärnan för hur ni vill att EU:s jordbrukspolitik skallreformeras?Anf. 42 () replik:Fru talman! tar in rätt mycket i sindiskussion som vi inte har behandlat i budgetproposi-tionen. Men jag har mycket klart talat om att vi soci-aldemokrater står för en miljövänlig produktion. Vivill naturligtvis gå mot ett större ekologiskt utbyte såatt människorna kan köpa giftfria produkter. Där harvi satt upp ett gemensamt mål, av hektaren skallvara ekologiskt odlat . Där har det intekommit in några nya saker som gör att vi har haftnågon möjlighet att ändra oss.När det sedan gäller EU:s jordbrukspolitik har jagmycket klart redogjort för vår syn liksom på fiskeom-rådet. Vi har tidigare med i spet-sen fått igenom en hel del nya krav som kanske lågbakom jordbruksbeslut, vad vet jag. Vi haralltså på ett mycket aktivt sätt försökt att få de övrigaEU-länderna att inse att även de måste gå mot ett mermiljövänligt jordbruk, att de måste ta mer hänsyn tilldjuromsorgen. Mycket av detta har sin grund på80- och 90-talets politik då vi ändrade jordbrukssam-hället. Vi gjorde det därför att vi ville gagna jordbru-ket. Vi såg framför oss stora möjligheter för jordbru-ket att vara med på den stora Europamarknaden. Nuär de mycket framgångsrika när det gäller att exporte-ra, men de skulle kunna vara ännu mer framgångsrika.Vi försöker ändå hjälpa dem med pengar till mark-nadsföring och forskning, så att de i det stora EU-sammanhanget långsiktigt skall kunna tillvarata kon-sumenternas intressen.Jag tror på svensk livsmedelsproduktion, och jagtror att vi är på rätt väg. beslut kanske liggeri grunden, men vi är alltid öppna för förändringar såatt vi har nya infallsvinklar och förslag föratt gynna denna sektor i framtiden.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag skall kommentera bara på en punkt, nämligen att konsumen-ternas intresse skall stå i centrum. Med de ökadebekymmer som rörligheten med livsmedel och övrigavaror över gränserna innebär, som vi nu uppleverframför allt när det gäller köttimporten och de salmo-nellaproblem som den för med sig, tycker jag nog atthans påstående kräver ett visst ifrågasättande.Regeringens och framför allt jordbruksministernsagerande har ju varit ganska undfallande i dessa frå-gor. Samma sak kan vi konstatera när det gäller gen-manipulerad mat. Man driver inte de svenska frågornapå det sätt som jag tycker att man borde göra. Jagtycker att man tar för stora hänsyn gentemot EU ochför litet hänsyn till just, som sade, kon-sumenternas intresse. Kan vi förvänta oss en meraktiv roll från socialdemokratin och regeringen på denhär punkten?Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag ser nästan bara positivt på att vinu är med i EU. Det gynnar ju konsumenterna. Detger större möjligheter att köpa andra varor, utbudetblir större. Naturligtvis har EU-medlemskapet ocksåsatt press på den svenska livsmedelsindustrin. Det kaninte vara rimligt att man på kan köpa en godstek för per kilo och att den i Sverigeskall kosta nästan så mycket. Då måste detvara något fel i systemet. Det är väl i så fall detta viskall arbeta för att rätta till.Jag säger inte att man i de olika leden är ineffek-tiv. Men det är för litet konkurrens i . Detförsvinner alltså pengar, men det är svårt att säga vartde tar vägen. liksom jag vet att detinte är i det första ledet som priserna är för höga. Mendet kan ändå inte vara rimligt att prisskillnaderna skallvara så stora för de svenska konsumenterna.Men jag ser enbart stora möjligheter här. Visst fårman vara orolig för en del produkter, beroende påvarifrån de kommer. Jag tycker ändå att det inom EUsker en bra kontroll av de varor som passerar de olikalandgränserna, så jag ser nog i det här fallet mer möj-ligheter än svårigheter med EU-medlemskapet.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag kan nog dela upp-fattning att det finns många möjligheter i den europe-iska marknaden. Men i avtalet med skrevs det juin att det skulle ske en kontroll av de matvaror som vifår hit. Vi har ju i haft enmycket restriktiv hållning när det gäller förekomstenav salmonella, kemikalier, gifter och läkemedel imatvaror över huvud taget. Detta har vi nu svårt attkontrollera. Enligt avtalet med skall denna kon-troll fungera. Men uppenbarligen fungerar inte kon-trollen.Vi får nu till in partier som är salmonel-lasmittade, och det gäller även de partier som harintyg. Detta är illavarslande. Därför ställer jag frågantill om vi kan förvänta oss en mer aktivroll från socialdemokratin och regeringen för att fåkontrollen att fungera, så att konsumenten kan kännasig säker.De prisskillnader som talar om är juinte reella. Att köttmarknaden i har klappatihop på grund av galna ko-sjukan och man därförsäljer produkter till mycket låga priser är ju inte väg-ledande.Anf. 46 () replik:Fru talman! tar upp några fallsom bl.a. gäller salmonella och vill att vi skall verkaför en bättre kontroll. Det kan nog vara riktigt. Mendå tycker jag faktiskt att det är litet märkligt att Cen-terpartiet har ställt sig bakom motionen om bestrål-ning av kryddor.Bestrålning av kryddor förekommer i nästan allaländer i , även i våra grannländer. Att Norgenu har bestrålade kryddor är för att det där kom inkryddor som ledde till en stor salmonellaspridning ilandet. Därför förstår jag inte varför och i den reservation som de hartillsammans med inte vill tillåta bestrål-ning av kryddor för att förhindra att salmonella spridsi . Ni tror att det skulle bli en inkörsport förimport av andra bestrålade livsmedel, men så är detinte. Utskottsmajoriteten säger ju klart ifrån att dettainte får bli en inkörsport för bestrålade varor.Men jag tycker att det som talar emot LennartBrunanders oro är att när det gäller sådana produktersom kan konkurrera med svenska produkter skall detvara jättehård kontroll, men när det gäller kryddorsom kan ställa till med salmonellaelände, då vill inteLennart Brunander följa utskottsmajoritetens beslut.Jag tycker inte att det är riktigt konsekvent.Anf. 47 () replik:Fru talman! säger att den svenskalivsmedelsproduktionen är en framtidsnäring och attdet inte finns några avgörande skillnader i synsätt iutskottet. säger att EU-medlemskapet har inneburit fördelar. Jag tror att detligger en hel del i vad han säger. Men, ,jag tror att just EU-medlemskapet hargjort klart för er socialdemokrater att er tidigare sånegativa inställning till jordbruket nu måste överges.Det har tagit onödigt , vill nämna några problem som ni har skapatnär ni har ingripit i regelverket och gjort det merkrångligt än vad det behöver vara. Ta exemplet påmiljöområdet vad gäller systemet för ersättningarnaoch debaclet när det gäller mjölkkvoterna.Sedan säger att det inte finns någonanledning för att tala om för regeringen vadden skall göra. Utvärderingar och utredningar skallgöras, säger . Ja, men visst finns detanledning. När kommer beskeden från utredningaroch utvärderingar? Om jag har uppfattat det rättkommer också dessa att ta onödigt , vilket göratt nya problem kan dyka upp i sammanhanget. Det ärdet vi är rädda för och det är därför vi trycker på. Jagtror att det finns anledning att fortsätta med dessapåtryckningar.Vidare säger att Socialdemokrater-na fick ta över ett land i ekonomiskt förfall. Det harhan liksom andra socialdemokrater hävdat. Men varfinns ni 1991, när vi fick ta över efter 80-talets ut-svävningar som ni hade ansvaret för? Glöm inte detta,!Inge svarade inte på mina frågor om mo-tiven för miljöskatter. Han svarade inte heller på deandra frågorna, men jag hoppas att han har möjlighetatt återkomma.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag var med i denna riksdag 1991,1992, 1993 och 1994. Det var mycket jobbigt i ochmed det sätt som ni förde politiken på. Men det skallvi inte diskutera. Jag var mycket fåordig när det gäll-de vad vi tog över 1994. Förbättringarna behöver jaginte heller orda så mycket om.Ingvar säger att vi socialdemokrater harvarit med om att bidra till en mängd olika problem fördet svenska jordbruket och att han nu fått en mernyanserad bild av det svenska jordbruket. Bakom deförslag som vi har genomfört, olika miljöersättningaroch mjölkkvoter, har det alltid funnits en mycket bredutskottsmajoritet.Hade vi gått på förslag i en del avde här frågorna, hade vi haft ett helt annat jordbruk.Jag hörde att inledningsvis sade attmånga avstår från att sköta sina marker för att de intefår några stöd. Men är det inte fel att säga så? Är detinte egentligen så att jordbrukarna, markägarna, harett ägaransvar - även för kommande generationer? Ärdet så att ni är tvungna att få ersättningarför den minsta miljöåtgärd ni skall genomföra?Jag upplever inte jordbrukarna på det sätt somIngvar inledningvis beskrev dem på. Jagtycker faktiskt att den politik som vi har lagt fast från1994 och framåt, med stöd av men ock-så av andra partier, är den jordbruks- och livsmedels-politik vi vill se i EU. Det är det vi vill jobba för. Jagvet att ni vill ta bort alla miljöstöd och dieselskatterosv.Jag kommer ihåg när vi hade den här diskussionenför . Då kom det förslag från moderaterna.Vi skulle ta hem hela miljöstödet på 2,8 miljarderkronor. Något annat fanns det inte en tanke på, dethandlade bara om pengar ned i plånboken.Anf. 49 () replik:Fru talman! var med 1991-94, detupplevde jag. Men vad gjorde 1991-94? Inte medverkade han till att lösa de problem hansparti ställde till med ! Vi är mer kon-struktiva i opposition, och vi har alltid haft en klarlinje. Ni socialdemokrater har en linje i regerings-ställning och en helt annan linje i opposition. Det ärsanningen, . Kom tillbaka och redogörför detta!Sedan vill jag också ta upp påstå-ende om att jag skulle ha sagt att jordbrukarna intesköter sin mark. Det har jag inte, men ni har gjort såkrångliga system för att få ut miljöersättningarna tycker att det är hopplöst, och man står införrisken att förlora på detta. Man vill inte ha stöd ionödan, , och man tar sitt ägaransvar.Men det är just på det området som ni socialdemokra-ter inte har någon tro på den enskilde markägarensansvar. Det har däremot vi, men vi vill göra ett enkelt,konstruktivt administrativt bra system så att det går attutnyttja EU-medel. Det är det vi anser är riktigt. Detär ekonomiskt riktigt att utnyttja hela miljöstödet. Jagfrågar, som jag också gjorde innan: Är ni beredda attgöra det nästa valperiod? Vi fick inget var på det.Vi fick heller inget svar på om ni vill utvärderamiljömotivet på gödselskatten, och vi fick inget svarpå min fråga om dieselskatterna och de konkurrenss-nedvridande kostnader som ni har lagt på jordbruketoch näringen. Det är konkurrenssnedvridande. Vi äroptimister när det gäller svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri. Men det förutsätter, ,att näringen får jobba på någorlunda lika villkor sombrukare och industrier i konkurrentländerna.Anf. 50 () replik:Fru talman! frågade mig vad jaggjorde . Jag var bl.a. ersättare iRiksbanksfullmäktige, och då, och no-vember 1992, höjde vi räntan till . är dennere i . Det är alltså litet skillnad. Jag kunde na-turligtvis inte påverka er politik så mycket.Ingvar frågar om vi skall ta hemmiljöstödet fullt ut. Det skall vi inte. blir detde som blir ett extrastöd. Somjag har sagt i mitt inlägg ökar sedan möjligheterna,tack vare att vi tillsammans med nu harfått bättre ordning på finanserna, att vi skall kunna tahem det framförhandlade miljöprogrammet till den 31december 1999. Om det bli 1998 eller 1999 kan jaginte stå här och avgöra, men är det ju faktiskt inteså många kvar.Sedan försöker att få in en dis-kussion om konkurrensen och konkurrenssituationenjämfört med andra länder. Ert broderparti, höll jag påatt säga, , vill ju införa en ny fastighets-skatt eller arealskatt. Det nappar inte vi på. Vi vill intebelasta jordbruket mer. Vi har vidtagit en del åtgärderhär i landet. Det handlar om olika miljöavgifter osv.Men kan jämföra med sina grannardanskarna. De har ju en fastighetsskatt. Uppslagetfrån tycker vi faktiskt är ganska intressant.Vi skall försöka nyansera det hela litet mer långsik-tigt. Vi kanske kommer att ta ut enarealskatt, vem vet?Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag har en del frågor till jag hoppas att jag kan få svar på.Vi tycker att det är mycket bra att man plockarhem det här vallstödet. Men, , i detförsta förslag som kom med, fannsdet inga miljökrav alls - alltså i huvudförslaget. Dåundrar jag: Är vi överens om att det, för att kallas ettmiljöstöd, ändå måste finnas miljökrav i det här? Ettförslag som har kommit från ekologiska lantbrukareär att ha ett system med två nivåer, där den förstanivån kräver att man inte använder kemiska bekämp-ningsmedel och den andra nivån kräver att man inteheller använder konstgödselkväve. Är det ett förslagsom tycker är intressant, och på vilketsätt skall annars miljökraven komma in? Det är minförsta fråga.Min andra fråga gäller det investeringsstöd som nukommer till, och som också är bra. Kan man tänka sigatt det också kan få användas för äggproduktionen,för de äggproducenter som vill komma ifrån burarnaoch börja producera ägg på ett alternativt och förhönan bättre sätt?Min tredje fråga gäller rovdjurspolitiken. Det ståri betänkandet att regeringen skall återkomma så snartsom möjligt. Det står också att ett lämpligt tillfälle fören sådan redovisning är t.ex. budgetpropositionen förår 1998. Det visade sig att regeringen återkommer itilläggspropositionen med det tilläggsanslag som manvill ha på för rovdjursrivna renar ifjällen eftersom man inte kommer att få igenom sitt15-miljonerkronorsstöd, pengarna från , ochdessutom lägger på för invente-ringar. Kan man inte tänka sig att man redan i denpropositionen återkom med rovdjurspolitiken? Detskulle vara före budgeten 1998.Anf. 52 () replik:Fru talman! Utskottet har ju talat om att vi önskaren sammanhållen rovdjurspolitik som också skallmöjliggöra en helhetssyn på de biologiska, jaktligaoch näringsmässiga frågorna. Den här politiken skallju avse hela landet och inte bara renskötselområdet.Det rymmer en mängd svåra frågor. Rennäringens ochövriga tamdjursägares intressen skall vägas in. Inteminst gäller det här de mycket känsliga frågorna omhur många rovdjur vi skall ha av en viss art och var ilandet arten skall kunna accepteras.Dessa överväganden kräver att Naturvårdsverketfår i uppdrag att lämna förslag till en rovdjurspolitik,och därefter skall det vara en bred remissomgång. Jagtror att det blir mycket svårt, eller omöjligt, att göradetta så snabbt som det begärs i reservationen. Jagtror att vi får vara glada för att vi hinner ta det någongång , men absolut inte ,det tror jag är omöjligt.Sedan gällde det investeringsstödet. Frågan varom detta skulle kunna bidra till investeringar inomäggnäringen. Jag har inte läst något annat än att dethär investeringsstödet skall vara till för att förbättramiljön och förbättra för djuren. Hönorna tillhör nogden aktuella kategorin vad jag förstår.När det gäller miljöstöd och vallstöd har jag för-sökt att tala om ett antal gånger att det skall ha enmiljöprofil. Det står i vår motion, och det står ut-skottsmajoriteten bakom. Jag förutsätter att det kom-mer att vara en stark miljöprofil på vallstödet.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag får tacka för en del av svaren, mennär det gäller rovdjurspolitiken är det ju precis så somInge säger. Det här är stort. Borde inte detgöra att man faktiskt går fram med en speciell enskildproposition om det här? Det är vad före-slår. Då får vi en riktig diskussion, och vi slipper få enmängd stora frågor inbakade i budgetpropositionen.När det gäller avbytarverksamheten blir jag litetförvånad när säger att man inte skallsubventionera vissa yrkesgrupper. Betyder det attInge numera kallar arbetslöshetsunderstödför subventionering av vissa yrkesgrupper? De härpengarna måste ju betalas på annat sätt, nämligen iform av arbetslöshetsunderstöd med tanke på att 300-400 kommer att bli arbetslösa.Sedan vill jag kommentera det som om att man har billigare mat i än i Sveri-ge. Tacka sjutton för det! I är det ingen vinteroch djuren kan gå ute. Man har en helt annan lag-stiftning om djurskydd. Och inte minst: av deköttdjur som finns i har en Belgisk blå somförälder. Det innebär att man får mer kött på djuren.Men detta strider helt mot vad jordbruksministernsäger, att hon absolut inte vill ha några korsningskal-var med Belgisk blå. Är det då acceptabelt att Sverigeimporterar irländskt kött från djur där ena föräldern ärBelgisk blå? Det undrar jag.Kan garantera att vi inte får in be-strålad mat i ? Såvitt jag kan förstå ochenligt vad säger finns det ingetsvenskt undantag från bestrålad mat. Det finns inteheller några krav på märkning. Hur är det , kommer det in bestrålade livsmedel till Sverigeeller inte?Avslutningsvis tycker jag att det är mycket förvå-nande att regeringen, som säger sig ha höga ambitio-ner när det gäller genmanipulerade livsmedel, säger jatill det novelle-food-direktiv som skall beslutas iBryssel och som innebär en märkning icke värd nam-net. Enbart levande - dvs. ren tomat och ren sojaböna- mat skall märkas, ingenting annat. Är inte det enmycket låg ambitionsnivå, ?Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag kan inte med säkerhet svara påfrågan om vi får in bestrålade livsmedel eller inte,eftersom jag vet att det finns bestrålad potatis i t.ex.Tyskland. Vi har ju ingen kontroll av importen. Närdet gäller irländskt kött är det i hög grad näringarnasjälva som äger de större slakterierna som importerardetta kött. har gett en förklaring tillvarför köttet är mycket billigare i Irland.När det gäller avbytarverksamheten tycker jag attjag på ett ärligt och korrekt sätt har angett på hur viser på frågan. Det svar som jag gav till det svar som gäller även för undrade om det angående rov-djuren skall upprättas en särskild skrivelse, läggasfram en särskild proposition eller om det skall kommaett förslag i budgetpropositionen. Utskottet har skrivitatt detta senast skall redovisas i budgeten för 1998.Det innebär att det finns en öppning för att förslagetkan komma vid något annat tillfälle. Vad jag ochutskottet klart har sagt med anledning av GudrunLindvalls reservation är att man inte hinner att få framnågot förslag med tanke på att det rör sig om ett stortarbete med åtföljande remissomgång. Därmed hinnervi inte bli färdiga till våren 1997.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill ge några kompletterande syn-punkter under rubrikerna Skog, Fiske och Rennäring- det sistnämna med bäring på rovdjurspolitiken.1993 års skogspolitiska beslut innebar att vi satteupp dels ett produktionsmål, dels ett miljömål förskogsbruket. Beslutet innebar också en kraftig avreg-lering av skogspolitiken. Skogsägarna och skogsbru-ket fick därmed ett stort ansvar under stor frihet.Jag delar inte det som sade fören stund sedan. Hon sade att denna nya skogspolitikhar inneburit stora problem för skogsbruket. Jag tyck-er faktiskt att man kan se att skogsbruket väl harlyckats med att leva till upp båda dessa mål, nämligenatt förse svensk skogsindustri med råvara samtidigtsom miljömålen har nåtts. Vi har fått ett mer naturan-passat skogsbruk. Detta gäller både det enskildaskogsbruket och storskogsbruket. Hundratusentalsskogsägare har deltagit i utbildningskampanjer för attlära sig mera om skogsbruk kombinerat med natur-vård och biologisk mångfald.Skogsstyrelsen och skogsvårdsmyndigheten överhuvud taget har ägnat sig åt information och utbild-ning i stället för den typ av förmynderi som tidigarepräglade skogspolitiken. Det är en av orsakerna till attvi föreslår ökade resurser till skogsmyndigheten ibudgeten så att man skall kunna fortsätta med dennainformations- och utbildningsverksamhet och utvidgaden.Den skogspolitiska kommittén föreslog också enregionalisering av skogsvårdsmyndigheten och enneddragning av antalet skogsvårdsstyrelser. Dennaregionalisering lades emellertid på is fram till dess blev klar med Regionberedningen. Denna regi-onberedning kom fram till slutsatsen att skogsvårds-styrelserna skulle inordnas under länsstyrelserna.Endast de moderata ledamöterna i att skogsvårdsmyndigheten fortfarande skullevara en enskild och samlad myndighet utanför länssty-relserna.Vi tycker nu att det är bra att regeringen har före-slagit och beslutat att skogsvårdsmyndigheten fortfa-rande skall vara en egen myndighet med självständigställning. Däremot finns det anledning att funderaöver placeringen av regionkontoren. Skogsstyrelsenhar lagt fram ett förslag till hur dessa elva skogsmyn-digheter skall lokaliseras ute i landet. På flera punkterhar regeringen gått emot detta förslag och ändrat pålokaliseringen.Jag beklagar att vi här inte kunde ha fått möjlighetatt fråga regeringen om motiven till dessa ändringar.Därmed delar jag den kritik som har framförts härmot kammarledningens planering av dessa debatter.Förra måndagen visste vi att det skullevara miljöministerråd i . Vi har också sedanlänge vetat att det skulle vara jordbruksministerrråd . Trots detta kolliderar båda dessa debatter medrespektive ministrars möjlighet att närvara här. Denkritik som har framförts här är välgrundad.Nu är det möjligt att kan svara påfrågan vad som är motivet till att regeringen har gåttifrån förslag som - såvitt jag haruppfattat det - har grundat sig på kunskap om eko-nomi och effektivitet. Vi kan t.ex. fundera över varförSkogsstyrelsen valde att förlägga skogsvårdsstyrelseni vår östra region till i stället för till Linkö-ping som hade föreslagits. Detta är en politisk klå-fingrighet som jag inte tror gynnar effektiviteten ochden nya myndighetens möjligheter att arbeta.Fiskepolitiken har som tidigare nämnts flyttatsöver till EU-nivå. Här finns det anledning för oss somnation att vara kritiska mot EU:s och kommissionensvilja att lägga sig i sådana frågor som bättre kan skö-tas på nationell nivå.Hur mycket fisk som våra fiskbestånd tål att be-skattas med skall naturligtvis avgöras på en interna-tionell nivå, vilket också görs när det t.ex. gäller hurmycket fisk som får tas upp ur genom dengemensamma . Därefter bordeländerna själva få avgöra hur respektive nation skallutnyttja sina tilldelade kvoter. Jag hoppas att jord-bruksministern, som också är fiskeriminister, verkli-gen hävdar vilja att subsidiaritetsprincipenskall gälla. EU har ingen anledning att lägga sig i hurmånga båtar och vilken typ av båtar en nation använ-der sig av samt på vilket sätt respektive nation utnytt-jar sina kvoter.Vi i ligger långt framme när det gällerstrukturomvandlingen av fisket. Vi har redan anpassatsvenskt yrkesfiske efter de möjligheter vi har att fångaupp våra kvoter.Som har sagts här tidigare begär nu utskottet ettförslag på hur den övriga fiskevården i våra insjöaroch längs våra kuster skall finansieras.