prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — Låt det vara alldeles tydligt: En regering fårinte bli vad finansminister kallat ettsärintresses fånge, för då går hela landet sönder. Enregering som tar sitt värv på allvar måste tala förförnyelse, modernisering och växt också gentemotdem som i inskränkthet spjärnar emot.(Applåder)Anf. 11 ()Herr talman! Denna debatt tenderar att utvecklasenligt det vanliga mönstret, dvs. föga konstruktivt.Det tycker jag är beklagligt. Att socialdemokrater ochmoderater gräver ned sig i var sitt skyttevärn ochsedan bekrigar varandra löser dess värre inga pro-blem.Arbetsmarknadsministern presenterade i sitt förstaanförande ett sjupunktsprogram som han och rege-ringen ville satsa på för att skapa jobb. Det fanns endel punkter i det som jag tycker lät bra. Det fannsvissa som jag är mer tveksam till, men framför alltsaknar jag några viktiga punkter. Det handlar omskatteväxlingen. Det handlar om den reformeradearbetsrätten. Det handlar t.ex. om sänkt byggmoms.Jag tror att de punkterna måste till för att det skall geeffekt.Anders nämnde också regionalpoliti-ken och den regionala balansen. Om man läser be-folkningstalen, som kom , sysselsätt-ningsstatistiken osv. är det bara att konstatera attutvecklingen snabbt går åt fel håll när det gäller denregionala utvecklingen. Därför krävs det snabba,resoluta och konkreta åtgärder för att se till att helalandet får del av den tillväxt som vi trots allt har isamhället.Jag vill göra ett par kommentarer också till LarsLeijonborg, herr talman. Man pläderar för sänktaarbetsgivaravgifter. Det tycker jag är ett bra förslag,men jag har svårt att förstå varför han och Folkpartietvill finansiera det genom att fördubbla skatten på mat.Varför inte i stället använda sig av skatteväxlingen,där vi finansierar sänkta arbetsgivaravgifter medökade avgifter och skatter på miljöförstöring ochförbrukning av ändliga naturresurser? Nej, väljer i stället en metod som slår mot demsom har de minsta ekonomiska marginalerna att klarasig på genom att han vill fördubbla matskatten.Lars undrar varför stillatigan-de har accepterat att man t.ex. har gjort återställarenär det gäller arbetsrätten. må varaförlåten - han är ju sällan här i kammaren när vi dis-kuterar arbetsmarknadspolitik annars. Om han hadevarit här hade han säkert upptäckt att vi har protesteratganska högljutt. Vi har haft gemensamma reservatio-ner med bl.a. på den punkten.Herr talman! För att kunna möta framtiden medtillförsikt behövs ett antal strukturförändringar, somjag har berört tidigare. har varit med ochtagit ansvar för att ta ur den ekonomiskakrisen. Vi är beredda att fullfölja det. Vi är ocksåberedda att ta ansvar för att lösa den sysselsättnings-politiska krisen. Det behövs ett brett politiskt samför-stånd, och det behövs ett brett samförstånd även utan-för riksdag mellan parterna på arbetsmark-naden och andra - en nationell samling bakom måletfull sysselsättning. Det är beredd att medver-ka till.Anf. 12 ()Herr talman! Jag blev lika förvånad som PerUnckel över nytolkning av detöppna mandatet. Jag tror att få andra socialdemokraterskulle vara beredda att medge att det öppna mandatetinkluderade att strunta i kampen mot arbetslösheten.Anders frågar mig: Håller med Per om allt? Nej, det gör jag inte. Vihar olika visioner om välfärden, olika visioner omjämställdhet mellan män och kvinnor och mycketannat. Men denna diskussion handlar framför allt omhur välstånd skall skapas. Där tycker jag att det äruppenbart att det går en mycket djup åsiktsgrav mel-lan liberaler och socialdemokrater.Ni har inte tillräcklig kontaktyta mot de krafter ivårt samhälle som skapar välfärden. Jag vet inte om niåker taxi eller limousine, men hur ni än åker önskarjag att ni ofta åkte ut och träffade småföretagare ochhörde hur de har det. Då kunde ni också träffa männi-skor som funderar på att starta företag men inte hargjort det, eftersom de oroar sig för skatterna, arbets-rätten, räntorna och mycket annat.Jag är ganska ofta på sådana besök, och då får jagen väldig motivation att driva det här arbetet vidare.Den enda chansen att lyckas i den här uppgiften, somborde vara vår gemensamma, ligger i att litet minskadet språng som människor måste ta när de skall prövasina idéer, så att de verkligen vågar språnget.På något sätt verkar det som om inte riktigt vill ta till sig allvaret i situationen.Han fortsätter att tala om att sysselsättningen ökarosv., men när jag studerar SCB:s statistik ser jag attden sysselsättningsökning som socialdemokrater harlärt sig att tala om praktiskt taget är utraderad. Gårda-gens statistik om bilförsäljningen och dagens statistikom varslen öppnar ett skräckscenario som man knapptvågar tala om, nämligen att vi står inför en lågkon-junktur innan arbetsmarknaden ens har reagerat på attvi haft högkonjunktur.I det läget måste man förstå att det krävs nya åt-gärder. skulle kunna underlättasituationen genom att ge en del besked: att man ärberedd att sänka arbetsgivaravgifterna, att man ärberedd att säga nej till LO:s vetorätt på arbetsrättsom-rådet och verkligen komma till skott där, att manlägger Perssonplanen på hyllan och på det sätter hjäl-per till att öka förtroendet för statsfinanserna så att vikan pressa ned räntorna. Det är en sådan politik sombehövs.(Applåder)Anf. 13 HANS ()Herr talman! Jag fick inga svar från AndersSundström, men jag tror att TV-tittarna hörde ochminns vad jag sade. Det gör nog . finns alltid kvar; det är bara attminnas vad vi säger.Man brukar tala om orsakerna till arbetslösheten.Från den borgerliga sidan antyds ofta att a-kassan ärför hög och arbetsrätten för trygg för de anställda. Jagpåstår att det är fel. Jag påstår också att det finnsmycket forskning som talar om för oss att det är fel.Jag vill dessutom hänvisa till de två stora fackligahuvudorganisationerna: LO:s utredning om rättvisa,som innehåller mycket om tillväxt, industristruktur,kompetens, trygghet och jobb, samt TCO:s rapportArbetsmarknadspolitik för tillväxt. Det som står där ärinte identiskt med vad vi inom Vänstern anser, mendet är väldigt likt. Där kan lära sigmycket av de misstag som faktiskt begåtts under sena-re tid.Jag skall ta ett exempel. Regeringen - med Mode-raternas benägna bistånd - såg till att deltidsarbetslösabara fick stämpla en period. Det har inneburit attmånga deltidsarbetande har utvecklats till hel-tidsarbetslösa. Var det en bra idé? Det tycker inte vi iVänstern.Tänk inte gammalt! Tro inte att människor skallpiskas till att göra nytta! De allra flesta människor -arbetare och tjänstemän, arbetslösa eller inte - villjobba, vill lära sig.A-kassan talar man ofta om. Där måste det bli enomställningsförsäkring, skriver regeringen i en litenskrift jag har här. Det står inte så mycket i den; det ärsnarast en dagordning, och vi behöver åtgärder.Vidare sägs det att vi behöver en bortre parentes ia-kassan. Men det har vi ju! Vi har en period, 300dagar. Men vi har också något som heter arbetslinjen,som innebär att den som är arbetslös med hjälp avstudier och praktik, genom att göra vad som är brabåde för en själv och för att förbättra läget på arbets-marknaden, skall ha möjlighet att kunna hitta ett annatjobb. Om inte det jobbet finns och det inte är sökan-dens fel - det kanske är vårt fel eller marknadskraf-ternas fel - skall man ha möjlighet att kvalificera omsig.Jag förstår inte det här talet om bortre parenteseroch om trappor som gör att ersättningen sjunker. Skalljag ställa om mig från biffstek till fattiga riddare? Nej,jag skall ställa om mig från arbete till arbete genomaktiva insatser! Jag tycker att det är viktigt inför denkongress nu skall ha att noggranttänka igenom begreppet arbetslinje, för det är grundenför den svenska modellen.Ungdomar motas undan innan de kommit in på ar-betsmarknaden. Det har varit problem med människorunder . Det har varit problem med de människorunder som fick garantin: inte längre än100 dagar i arbetslöshet.Jag var i . Där löd en stor tid-ningsrubrik: "Hjälp mig!" Det var en vädjan frånAnders . Vidare stod det saker i stil med:Jag klarar inte de arbetslösa ungdomarna. Det är30 000 som har mer än 100 dagar.Hjälpen är nära, . Hjälpen stårhär i stolen just nu.(Applåder)Anf. 14 ()Herr talman! Vi är många som vill hjälpa AndersSundström.En skatteväxling med sänkt arbetsgivaravgift somMiljöpartiet förordar gör det lönsamt för företagen attanställa fler människor och möjliggör en omställningmot ett mer uthålligt samhälle. I ett kretsloppssamhäl-le minskas uttaget av råvaror, och återanvändning avprodukter blir nödvändigt. Återanvändning och åter-vinning är mer arbetsintensivt och kräver en ökadarbetsstyrka. En satsning på miljöbra produkter inne-bär viktiga konkurrensmedel.De företag som inser detta och gör dessa strategis-ka investeringar kommer att vinna på dessa i framti-den. Konkurrensfördelar inom miljöområdet finnsockså när det gäller tjänster och service. Om svenskaföretag satsar på miljöteknik kan vinna kon-kurrensfördelar genom att gå före och genom attsvenska företag får exportera.World Watch Institute skriver att företag och sta-ter som inte utnyttjar möjligheten att göra strategisktriktiga investeringar i ny teknik, nya produkter ochprocesser kommer att hamna på efterkälken och gåmiste om de arbetstillfällen dessa nya industrierkommer att skapa. Om utvecklingen blir lönsamkommer de flesta företag att sträva efter detta, skriverman vidare.Vi i anser att en arbetstidsförkortningär ett viktigt medel i kampen mot arbetslösheten. I deförsök som genomförts i , främst inom offent-lig sektor, har sjukfrånvaron sjunkit vad gäller såvälpsykisk som fysisk ohälsa. I stället för att avskedamänniskor har man delat på jobben och kunnat behål-la sin personal, och detta inom befintlig budget. Ty-värr har ju den offentliga sektorn skurit ned. En ar-betstidsförkortning skulle ha kunnat rädda de jobbsom försvunnit.Varför inte införa ett arbetsbyte, , som jag sade i mitt förra inlägg? Det kommeratt bli samhällsekonomiskt lönsamt. Arbetslöshetenkostar, och för varje arbetslös som får jobb minskarutgifterna för arbetslösheten. Människor som mitt ilivet kan få ett sabbatsår kan också få en ny livskvali-tet.Byggarbetslösheten ligger också på en mycket högnivå , , och den kommer tyvärr att fortsättaatt vara hög. Här skulle en arbetstidsförkortning kun-na medföra fler arbeten. Arbetstidsförkortningenmedverkar till färre arbetsskador och bättre utnyttjan-de av arbetsmaskiner. Rapporter visar att skadefre-kvensen är störst under arbetsdagens två sista timmardå kroppen är som tröttast. Arbetsskadorna, och dåfrämst belastnings- och förslitningsskadorna, leder tillatt av byggnadsarbetarna arbetar till 65års ålder.Arbetsmarknadsminister ! I den arbets-löshetssituation som nu befinner sig i måste visöka nya lösningar. Vi kan börja med att på försökinleda en arbetstidsförkortning och införa ett sabbatsåroch på så sätt ge fler människor arbete.Anf. 15 ()Herr talman! Till skillnad från , , anser vi inte att man behöver fly tillNya eller någon annanstans runt om i värl-den. Vi kan faktiskt se på vår egen situation här hem-ma i , ute i länen eller i min egen hemkommunNorrköping, och försöka lösa problemen utifrån våraegna förutsättningar. Det är det som det handlar om.Det har presenterats ett antal förslag här somjag tycker att det vore väldigt värdefullt om arbets-marknadsministern ville ta fasta på.Dess värre tog i sitt tidigareinlägg inte chansen att få till stånd de här gemensam-ma, blocköverskridande överläggningarna, som skullevara öppna och utan låsningar. Det handlar om att viskall ta gemensamma tag för att ta oss ur massarbets-lösheten. har ytterligare inlägg,och jag hoppas att han då vill ta ett initiativ, så att vikommer ur de låsningar som har funnits.Jag skulle sedan vilja kommentera arbetsmark-nadsministerns inledning, där han tackade för möjlig-heten att prata om arbetslösheten. Det är egentligeninget att tacka för. Det är beklagligt att vi har dennasituation med hög arbetslöshet.Arbetsmarknadsministern talade om en massaandra saker, men han glömde att tala om väsentligainslag i regeringens politik, exempelvis de sänktaersättningsnivåerna för de sjuka, de sänkta ersätt-ningsnivåerna för de arbetslösa, de sänkta barnbidra-gen och inte minst de sänkta bidragen till kommuneroch landsting, som hårt har drabbat just verksamhe-terna i sjukvården och i omsorgerna.Jag måste säga att jag är litet förvånad över dendramatiska tonen mellan moderater och socialdemo-krater, som ju har varit överens på de här punkterna.Jag förstår att applåderar den här politi-ken, men varför har ni socialdemokrater övergivitdem som bäst behöver samhällets stöd? Det är våruppgift, politikens uppgift, att värna och försvara desvaga och dem som behöver samhällets stöd.Herr talman! Arbetsmarknadsministern sade ocksåatt alla nu måste ta sitt ansvar. Jag tycker att det ärhög tid att ministern själv nu tar sitt ansvar. Jag hop-pas att han gör det på ett tydligt sätt i sitt nästa inlägg.Anf. 16 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Först vill jag säga några ord till LarsLeijonborg. Jag har samma uppfattning som LarsLeijonborg att en stark nation, som kan bygga ettriktigt välfärdssamhälle, kräver en stor privat sektor.Vad jag försökte säga, och som jag upprepar en gångtill, är att det också har varit socialdemokratins poli-tik. När vi lämnade över till den borgerliga regeringen1991 hade tillsammans med StorbritannienEuropas största privata sektor. hade det justdärför att vi hade ett bra välfärdssamhälle, som gav såmånga kvinnor möjlighet att gå ut i jobb. hadedet därför att vi hade en arbetsrätt som gjorde attsysselsättningen bland de äldre var långt mycket hög-re här än i andra länder. Den kunskapen är väldigt välförankrad hos mig, och därför ägnar vi all vår tid åt attöka sysselsättningen just i den privata sektorn. Denökar också , till skillnad från , då sysselsättningen i den privata sektorn mins-kade.Jag vet inte allt vad jag var, enligt Per ,men det spelar egentligen mindre roll. Det som ärviktigt att konstatera är att de exempel som PerUnckel nämnde, och , ärländer som inte har högre sysselsättning än - iNya är den t.o.m. lägre - men de har oerhörtmycket större klyftor och orättvisor.Min fråga till Per måste bli: Vad skall deländerna göra? Skall de införa ännu större orättvisor,ännu större klyftor och ännu större skattesänkningar?De har ju inte klarat situationen bättre än vi, utansämre.Sedan sade Per att en regering inte får blisärintressets fånge. Nej, och det är en bra erfarenhetsom Per drog av sin period i regeringen.Jag skulle sedan vilja gå över till det som HansAndersson sade. Han började sitt inledningsanförandemed att säga att det inte finns några lätta lösningar,enligt . Sedan lyssnade jag spänt på tvåinlägg och konstaterade då att det Hans Anderssonföreslog var de lätta lösningarna. Det var höjda skat-ter, ökade bidrag och fler människor i sysselsättning ioffentlig sektor - detta i ett land som har en jättestorstatsskuld och ett budgetunderskott som vi håller påatt jobba oss ur.Jag har egentligen följande fundering: Är det nå-gon slump att under sina i riksda-gen aldrig har suttit i en regering, aldrig har deltagit ien församling där man har fattat ansvarsfulla beslutunder ? Kan det vara så att just det som HansAndersson ville att jag skulle fundera på är hansstörsta svaghet, nämligen att man alltid hittar de lättalösningarna på de svåra problemen? Kan det vara så,? Fundera på det ett tag, så får vi sevilken slutsatsen blir!Elving tog upp några frågor som kännsangelägna och som jag gärna vill kommentera. Jagvill till att börja med säga att detta att vi har kunnatvända utvecklingen, kunnat gå från att minska syssel-sättningen till att öka sysselsättningen, sammanhängerväldigt mycket med att och Socialdemokra-terna här i har träffat uppgörelser som hargjort att vi har kunnat pressa räntan och ordna tillbudgeten.Jag fick också några frågor som jag gärna villkommentera.Den första frågan gällde skatteväxling. Ja, jag hörtill dem som tror att vi skall fortsätta med skatteväx-ling.Den andra frågan gällde arbetsrätten. Ja, jag hörtill dem som tror att arbetsrätten skall reformeras.Men jag tror inte att det är det som Per förvän-tar sig, nämligen ett samhälle som är hårt och brutalt,utan det är en arbetsrätt som kräver en reformering föratt klara det nya, växande tjänstesamhället. Jag ärövertygad om att den insikten också finns hos arbets-marknadens parter, som sitter i Arbetsrättskom-missionen och resonerar om detta. Min förhoppningär att det också blir ett resultat i den kommissionen.Den tredje frågan gällde kostnaderna för byggan-de. Huvudspåret är att vi skall fortsätta att pressaräntorna. Om vi kan få ned priset på kapital förbättrasockså möjligheterna att öka bostadsbyggandet. Detfinns många exempel som visar på det. Det finnsockså tecken på att byggarbetslösheten börjar krypanedåt.Barbro talade för arbetstidsförkortning.Ja, på lång sikt blir det säkert en förkortning av ar-betstiderna, men det går inte att lösa arbetslöshetensproblem genom att dela på arbetslösheten. Det äringen framkomlig väg. Det finns inte något land somhar lyckats med just den politiken. Arbetstidsförkort-ning är en bra reform, men det är ingenting som löserarbetslöshetens bekymmer.(Applåder)Anf. 17 PER ()Herr talman! Får jag återkomma till ett ämne somjag nu har försökt få arbets-marknadsministern att kasta något ljus över, nämligendet gåtfulla i den socialdemokratiska regeringensanalys att högre skatter på företag leder till flera arbe-ten. Jag har frågat och frågat , mendet är tyst.Jag förstår att det är tyst när man frågar hur högreskatt på arbete kan leda till att företagen blir gladare iatt anställa. För min del är svaret mycket enkelt,nämligen att de 40 miljarder i ökade skatter på företagoch arbete som Socialdemokraterna har introducerat,på den rekordkorta tiden , är enavgörande orsak till att ekonomin nu på nytt vändernedåt och att det gångna året blir ett förlorat år i kam-pen mot arbetslösheten.Anders gillar inte att man tittar ut övervärlden för att lära sig något av dem som möjligen ärnågot mindre självgoda än vad harvarit i den här debatten. Låt mig påminna AndersSundström om en sak. Det är förvisso inte så att mankan kopiera erfarenheter från land till land, men mankan vara ödmjuk nog att notera att vissa länder mins-kar sin arbetslöshet och gör det fort. Nya Zee-land är ett exempel, och är ytterligare ettexempel på ett land där arbetslösheten faller. ISverige är arbetslösheten av allt att döma på väg upp.Anders skulle må väl av att lyssna någotmera, om inte annat så på egna partikamrater i andradelar av världen.Herr talman! Vårt program för att klara en börjanpå en ny politik för flera jobb har jag redovisat här . Sänk skatten på arbete och företag, så att mindreoch medelstora företag i synnerhet får större möjlig-heter att anställa fler medarbetare. Genomför särskil-da skattesänkningar riktade till tjänsteföretagen ochtjänstesektorn, så att inte minst ungdomar får möjlig-het att få det viktiga första fotfästet i ett riktigt jobb.Avreglera arbetsmarknaden, så att anställda självafår komma överens med sin arbetsgivare om de vill-kor på vilka arbetet skall utföras. Det öppnar möjlig-heter till flera nya arbeten, därför att det blir lättare attanställa.Utbilda flera, men gör det med kvalitet och mediakttagande av de drivkrafter som behövs för attmänniskor skall ge sitt yttersta och kunna ge ett gottbidrag till framtid.Herr talman! Jag började med att säga att i dagstår och stilla. Möjligen är denna bild ennog så talande symbol av soci-aldemokratisk regering.(Applåder)Anf. 18 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Per satt i den borgerliga re-geringen. Det resultat han åstadkom höll han tyst om . Jag vill bara fästa kammarens uppmärksamhet pånågra saker.Då gick budgetunderskottet upp. går budge-tunderskottet ned. Under Per tid i regeringengick räntorna upp. går räntorna ned. UnderUnckels tid i regeringen gick matpriserna upp. Och omvänt: Då gick sysselsättningen ned.Nu går sysselsättningen upp. Då gick tillväxten ned.Nu går tillväxten upp. Jag tror att det kan vara bra förPer att begrunda just dessa fakta.Socialdemokratin är fast besluten att halvera ar-betslösheten . Vi kommer under dekommande åren att driva en beslutsam politik för attfortsätta pressa ned arbetslösheten. Det är en slutsatsav dagens debatt.En annan är att det finns en mycket stor majoritet iriksdagen för att öka samarbetet och åstadkomma ennedpressning av arbetslösheten. Flera av talarna harjust betonat behovet av att engagera alla i samhället:parterna, flera politiska partier och aktörer på denlokala, regionala och nationella nivån. Det skall rege-ringen ta fasta på.En tredje slutsats är att de nyliberala idéerna leverkvar i största oppositionsparti. Det betyderatt vid ett regeringsskifte i är det denna politiksom väntar. Exemplen från och Storbri-tannien förskräcker.Jag vill till slut tacka meddebattörerna för dagensdebatt. Att vi offentligt kan utbyta åsikter och idéermed varandra är grundläggande i vår demokrati. Menvår demokrati förutsätter också att vi gemensamtklarar kampen mot arbetslösheten.I massarbetslöshetens spår växer misstron motdemokratin. Förtroendet för politiken sviktar. Förragången massarbetslöshetens spöke gick genom Euro-pa valde vi i samarbetets arbetsmetod. Vivärnade därmed också demokratin. I flera andra län-der slog man in på stridens och konfrontationens väg.Massarbetslösheten bestod, och klyftorna permanen-tades. Stora grupper av befolkningen vände demokra-tin ryggen.Historien känner, som ni alla vet, fruktansvärdaexempel på vad som kan hända när demokratin tving-as kapitulera för diktaturens idéer. Därför är kampenmot arbetslösheten också en kamp för demokratin. Vimåste visa att demokratin kan klara arbetslösheten.Herr talman, det är bråttom. kan det vara försent.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1995/96:44 om med-delarskyddetAnf. 19 Justitieminister ()Herr talman! har frågat mig hur re-geringen principiellt ser på frågan om meddelarskyd-dets och efterforskningsförbudets omfattning och omregeringen avser att ta något initiativ för att förstärkadessa rättigheter i våra grundlagar.Kenneth har ställt frågorna mot bakgrund avatt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund-lagen huvudsakligen avser att skydda den enskildegentemot det allmänna. Meddelarfriheten och efter-forskningsförbudet gäller gentemot myndigheter ellerandra allmänna organ, inte gentemot t.ex. ett enskiltföretags ledning.Tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihets-grundlagen utgör emellertid inte något hinder för attenskilda t.ex. i ett anställningsförhållande träffar avtal- uttryckligen eller underförstått - om en tystnadspliktsom bryter meddelarfriheten och därmed också med-delarskyddet. Även om ett sådant avtal träffats finnsdet enligt lagen (1990:409) om skydd för företags-hemligheter emellertid en möjlighet för en arbetstaga-re att utan risk för påföljder avslöja allvarliga miss-förhållanden i arbetsgivarens verksamhet. Rättspraxispå området är dock ringa; lagen har tillämpats ytterstsällan.Arbetsdomstolen har i ett par ärenden prövat omdet funnits saklig grund för uppsägning på grund aveventuellt brott mot tystnadsplikt i anställningsförhål-landen (t.ex. AD 1994 nr 79). Enligt domstolenspraxis kan saklig grund för uppsägning föreligga omarbetstagaren är illojal mot arbetsgivaren genom attbryta tystnadsplikten.Frågan om det bör finnas en lagreglerad meddelar-frihet i förhållanden mellan enskilda diskuteradeslivligt . Meddelarskyddskommitténföreslog i sitt betänkande Meddelarrätt (SOU1990:12) att det skulle införas en grundlagsfäst med-delarrätt för enskilda inom företag och organisationeri förhållande till företagen respektive organisationer-na. Kommittén föreslog också ett förbud mot efter-forskning av den som utnyttjat den rätt som den före-slagna meddelarfriheten gav. Förslaget innefattadeockså ett flertal undantag från den av kommittén kal-lade meddelarrätten.Remissinstanserna var mycket kritiska till försla-get.