prot · GJ09102 · 1996-05-30 00:00:00 — har pekat påFN:s generalförsamling. Jag har också mycket tydligtunderstrukit att jag är glad över det arbete som bådeRädda Barnen och Röda korset gör genom sina inter-nationella organisationer.Målet för oss alla måste vara en minfri värld. Dåfår vi inte tillåta att man fattar beslut som inte ledertill en minfri värld, utan som bara är temporära beslutoch innebär att man möjligen skall ersätta personmi-nor med andra kanske lika skadliga vapen.För mig har det varit fråga om att få enminfri värld, att göra rent hus med personminorna.Då handlar det om det internationella förbudet. Detkan vi arbeta för i många olika sammanhang, bådeCarina och jag. är ettviktigt forum.Nedskärningar i vårdenAnf. 96 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Iregeringsförklaringen framhöll statsmi-nistern att: "En hög kvalitet i den kommunala verk-samheten är grunden för den svenska välfärden- - -." Därför skulle också, enligt statsministerns ord iregeringsförklaringen, den kommunala verksamheteni vård, omsorg och skola prioriteras framför bidragoch transfereringar.Här i vill socialdemokraterna ge-nomföra en veritabel slakt på sjukvård. Det är 6 000tjänster som skall bort, varav 4 000 i akutsjukvården.Jag skulle mot bakgrund av vad som sades i rege-ringsförklaringen gärna vilja ha en kommentar frånstatsministern om hur den här politiken överensstäm-mer med regeringens intentioner. Jag undrar också omstatsministern skulle kunna tänka sig att skicka överett exemplar av regeringsförklaringen till den social-demokratiska ledningen i landsting.Anf. 97 Statsminister ()Fru talman! Det är inte så, , att re-geringen styr landstingen. Landstingen har själva attta ansvar för den här verksamheten.Vi har i en statsfinansiell avvägning sagt, att närdet gäller att välja vilka utgifter som är viktigast tyck-er vi att utgifter för vård, omsorg och skola är viktiga-re än de som finns i transfereringssystemen. Det är detsom skrivningarna handlar om.Sedan vet säkert , precis som jag, att denoffentliga sektorns ekonomi är ansträngd. Odenbergvet säkert också, precis som jag, att stockholmarnainte har några statsbidrag till sin sjukvård. Det ärlandstingsskatt alltihop.Han vet säkert också, precis som jag, att det intefinns pengar över i landstingsekonomin för att expan-dera verksamheten.Så ser problemen ut. De som har att hantera dettagör denna bedömning. Jag har ingen anledning attompröva den. Jag vill erinra om att länslandsting har ungefär 60 000 anställda och att den härreduktionen skall ske . Jag harfullt förtroende för den bedömning som görs av demsom har ansvar för verksamheten.Anf. 98 ()Fru talman! Det är naturligtvis riktigt att statsmi-nistern inte har ansvar för politiken i länslandsting, men det finns heller inte några vattentätaskott.Dagen före valet höll torg-möte i . Kampanjledningen på hade då räknat ut att moderat politik i lands-tinget skulle innebära att 76 tjänster försvann frånSödersjukhuset. Vid torgmötet beskrevs det som so-cial nedrustning.Jag har läst i tidningen att statsministern lär besittavissa pedagogiska talanger som folkbildare. Jag und-rar om statsministern skulle kunna utnyttja den ta-langen för att förklara hur moderat borttagande av 76tjänster i vården kunde innebära social nedrustning,medan en slakt på 6 000 tjänster i samma sjukvårdkan innebära att man prioriterar den kommunala verk-samheten i vård och omsorg, som det står i regerings-förklaringen.Anf. 99 Statsminister ()Fru talman! Det krävs nog en ganska god pedagogför att skall förstå sambanden. Jagskall göra ett tappert försök.Det handlar ju om att den landstingsledning somnu sitter har, precis som nuvarande regering, fått ärvaen situation som är långtifrån ekonomiskt lysande.Den är katastrofal. Vi attackeras dessutom av olikakrafter, bl.a. av parti, som kräverskattesänkningar också i för att den vägentillföra fler resurser till . Det är den mode-rata bedriften i sammanhanget.Vi tänker ta vårt ansvar för att få de offentliga ut-gifterna i balans. Jag har här i kammaren lyssnatpå alla från höger till vänster som har krävt mer peng-ar. Det har handlat om sänkta arbetsgivaravgifter, merpengar till vården, högre insatser i biståndet, merpengar till mansjourer - jag skulle kunna räkna uppmer.Vi befinner oss inte i det läget i svensk offentligekonomi att dessa resurser finns att ta till. Det gällerför kammaren att inse den restriktionen. Det har gälltför landstings beslutande församlingatt inse detta. De har tagit sitt ansvar. Jag har respektför det. Det har inte varit lätta beslut. Jag är säker påatt när de utvärderas kommer man attse att vi trots allt, när vi gjorde avvägningen, föredrogatt spara mer pengar i transfereringarna än i vård,omsorg och utbildning. Det var det grova val somregeringsdeklarationen handlade om.Om nu tar till sig detta är det väluttryck för en pedagogisk framgång. Men jag tvivlarpå att det har nått ända fram.Anf. 100 TALMANNENMed detta så är frågestund denna gångavslutad.10 § Information från regeringen om Öster-sjömötet i . 101 Statsminister ()Fru talman! Länge låg vattenspegel ikommunismens skugga. Det gick inte att segla tillBaltikums, , eller Sovjetunionenshamnar. Det gick inte att färdas fritt mellan grannlän-der. Det gick inte att mötas. Vi levde i skilda världar.I dag är det annorlunda. Drömmen om Östersjönsom fredens hav kan nu bli verklighet. och , det förenadeTyskland, de baltiska staterna , ochLitauen, de nordiska länderna , ,, och - alla dessa demokratiskastater kan tillsammans klara uppgiften att på nyttbinda samman folk och nationer.En viktig del av denna snabba och spännande för-ändring var det toppmöte som ägde rum i den 3och . Ledarna för samtliga länder runt Östersjönoch de nordiska länderna träffades. Alla regeringsche-ferna var där, liksom ordförandeJaques Santer och dåvarande ordföranden i europeis-ka rådet var ett synnerligen lyckat möte. Vi kundemanifestera de senaste årens intensifierade samarbeterunt och lägga grunden till ett fortsatt ochfördjupat samarbete. Mötet ledde till två slags resul-tat.För det första: den politiska dimensionen. Förförsta gången någonsin kunde demokratiskt valdaregeringschefer från alla mötas i engemensam dialog om problem och möjligheter i vårregion. Därutöver gav mötet tillfälle till värdefullakontakter mellan enskilda länder.För det andra: de konkreta resultaten. En rad sak-frågor avhandlades på det historiska mötet i stödde de baltiska staternas och EU-närmande. Det är mycket viktigt. Alla länder i regio-nen står bakom detta. Det känns litet märkligt att vi,när vi diskuterar den svenska EU-politiken och detsvenska EU-medlemskapet av och till fortfarandeifrågasätter EU-medlemskapet. När vi ser hur dessanya demokratier på andra sidan längtar ditoch hur hett de vill vara med förstår vi den sannanaturen i den europeiska unionen. Den är ett bålverkför fred och demokrati. Det är därför den en gång harbyggts. Det är därför det är så viktigt att dessa staterrunt har vårt fulla stöd att bli fullvärdigamedlemmar i den europeiska unionen.Vi enades om att EU:s partnerskaps- och samar-betsavtal med skyndsamt bör ratificeras. Vivar överens om att stärka medborgarnas säkerhet ochatt förbättra samarbetet mellan polis, tull, gränsbe-vakning, immigrationsmyndigheter och rädd-ningstjänst. Vi pekade på behovet att påskyndagränspassage- och tullprocedurer mellan länderna. Vibeslutade att utveckla det mellanfolkliga samarbetet,studentutbytet, samarbetet mellan utbildningsanstaltersamt kulturutbytet. Vi har satt som mål att ömsesidigterkänna universitetsexamina. Vi pekade på behovetav ökat samarbete på energi- och kärnsäkerhetsområ-dena.Detta var ändå inte, fru talman, det viktigaste re-sultatet av toppmötet. Jag är övertygad om att detviktigaste i det långa loppet ändå var den atmosfär ivilken vi kunde mötas. Det var inga upplästa deklara-tioner och stela former. Det var ett faktiskt samtal,vilket är ovanligt i internationella sammanhang.Det är en arbetsmetod som alltmer växer fram iden europeiska unionen: avspända, öppna, informellasamtal runt ett bord med likaberättigade parter. Denarbetsmetoden togs också in i . Denvisade sig vara mycket fruktbar.Diskussionerna kom att röra sig om tre huvudäm-nen. Det första ämnet var EU:s Östersjöpolitik.Kommissionens ordförande presenteradekommissionens Östersjöinitiativ. Efter diskussionen iVisby skall han utveckla sitt förslag och presenteradet för i i sommar.Det andra ämnet var en diskussion om mellan-folkligt samarbete med den polske premiärministernCimoszewicz som inledare.Under denna punkt diskuterades inte minst det ut-omordentligt allvarliga problemet med den organise-rade brottsligheten runt . Regeringschefernabeslutade att utse var sin personlig representant somtillsammans i en aktionsgrupp skall fördjupa samarbe-tet mot denna form av kriminalitet.Jag har inbjudit dessa representanter till ett förstamöte här i . Min personligarepresentant är ledamoten i justitieutskottPär Nuder.Det tredje huvudämnet handlade om ekonomisktsamarbete och utveckling. Det inleddes av Rysslandspremiärminister . Det föregicksav en kort presentation av resultatet av det närings-livsinitiativ, Baltic Sea Business Summit, som hölls iStockholm veckan före Visbymötet. Näringslivetsförslag presenterades av dessa tre huvudämnen hade vi också en in-formell middag där bara regeringscheferna var närva-rande. förbundskansler inledde endiskussion om framtid. Resultatetav denna diskussion vill jag inte precisera just därföratt den var helt och hållet informell och oss emellan.Det fattades inga beslut, utan det var ett fritt utbyte avåsikter och faktiskt också, vilket inte minst är viktigt,en möjlighet att lära känna varandra och en möjlighetatt stater emellan informellt tala om sådant som detkanske inte talas så ofta om. Det var en mötesplats därstater kunde mötas och diskutera sådant som kanskeinte har diskuterats . Det är viktigt attha den typen av forum.Fru talman! Den ekonomiska potentialen är oer-hört stor i denna del av . De enskilda männi-skor, de företag och branscher, de föreningar ochorganisationer, kommuner och landsting som vågarsatsa på ökat samarbete med våra grannar i öst harväldigt mycket att vinna . På samma sätt somregeringscheferna beslutade att kontinuerligt ochregelbundet träffas gäller för andra aktörer att breddaoch fördjupa samarbetet. gäller det att gå vidarepå bred front och på olika nivåer med en rad aktivite-ter.Som bekant fick jag personligen de andra rege-ringschefernas uppdrag att tills vidare ansvara förkoordineringen av Östersjösamarbetet. Det är etthedrande och spännande uppdrag. Detaljerna kringhur samordningen mellan länderna skall ordnas ärännu av naturliga skäl inte klara.Jag kan däremot ge till känna attett Statsministerns Östersjöråd kommer att inrättas istatsrådsberedningen. Följande personer skall ingå idet rådet: Direktör , den förre danskeEU-kommissionären , förreordföranden för LRF , författaren ochbiologen , universitetsrektorn i LundBoel Flodgren, justitieminister , riks-dagsledamoten som kommer att vara verkställande ledamot samt förre finskejustitie- och utbildningsministern kommer att vara detcentrala forumet inom den svenska statsapparaten församordning och utveckling av den svenska Östersjö-politiken. Rådet skall kunna initiera debatt och skapamedvetenhet kring behovet av ett närmare samarbete ivår region. Det skall också fungera som referensgruppi mitt uppdrag att koordinera det mellanstatliga Ös-tersjösamarbetet. Rådet skall naturligtvis också funge-ra vid sidan av det Östersjöråd som finns, som ärformaliserat och som leds av utrikesministrarna irespektive land.Detta råds verksamhet skall i hög grad vara kon-kret och resultatinriktad och syfta till att intensifierautbytet över . Arbetet kommer att koncentre-ras till fem huvudområden.1. Det behövs ett ökat svenskt engagemang inomlivsmedelssektorn i andra . Det kräver isin tur en ökad samverkan mellan livsmedelsindustrinoch staten.2. Olika länders energisystem behöver knytassamman. och svenska intressen bör ta ytterli-gare initiativ på detta område.3. Fler svenskar behöver lära sig språk - de språksom talas på andra sidan . måsteSverige kunna erbjuda fler studenter från andra Ös-tersjöländer att ta del av utbudet från våra universitetoch högskolor.4. De unga demokratiernas infrastruktur måstestärkas. Det gäller inte minst betalningssystemen somi det närmaste måste byggas upp från grunden. Stora steg har tagits för att rädda miljön i ochrunt . Ytterligare initiativ måste emellertidtas som bygger på ett nära samarbete mellan regering-en och det svenska näringslivet.Inom vart och ett av dessa fem områden, livsme-del, energi, utbildning, betalningssystem och miljö,kommer regeringen att presentera konkreta projektutöver vad som redan sker . Statsministerns Ös-tersjöråd kommer att fungera som ett instrument förledning, avrapportering och övergripande samordningockså av alla övriga Östersjörelaterade aktiviteter idet svenska regeringskansliet.Fru talman! Den som tvivlar på möjlighe-ter att spela en viktig och positiv roll i internationellasammanhang borde ha varit med i . Där mani-festerades nämligen vår betydelse när vi tar initiativoch driver frågor med all önskvärd tydlighet. Det ärmin fasta övertygelse att rollen inte hade varit likapåtaglig om hade stått utanför EU. Visbymö-tet innebar att EU nu accepterar Östersjösamarbetetsom en legitim regional samarbetsform. EU står bak-om Östersjösamarbetet. Det gör Östersjösamarbetetstarkare, och det stärker också EU.Sverige är berett att ta på sig en ledande roll i Ös-tersjösamarbetet, och jag har känt det angeläget att förriksdagen redovisa vad som framkommit så här långtoch regeringens planer för framtiden.Anf. 102 MARIANNESAMUELSSON (mp)Fru talman! Tack för rapporteringen från mötetoch dess innehåll.Jag reagerade inte helt positivt på StatsministernsÖstersjöråd, inte därför att jag tycker att det var fel attbilda ett sådant utan utifrån jämställdhetsaspekten.Tidigare har vi fått höra att regeringen alltid priorite-rar jämställdheten och alltid skall ha minst en kvinnaoch en man nominerad till samtliga uppdrag somregeringen skall utse personer till. Här får vi höra attregeringen under statsministern har utsett sitt eget lillaÖstersjöråd bestående av män förutom en kvinna. Jagtycker att det var mycket anmärkningsvärt, även omjag kan inse att personerna i fråga är kompetenta påområdet.Sedan tycker jag att miljödelen har fått en någotundanskymd roll där det visserligen sägs att det skalltas fram ett miljöprogram, men när det gällde priori-teringarna hamnade miljön på femte plats. Var detnågonting som var symtomatiskt för statsministernssyn på miljön i Östersjösamarbetet?Anf. 103 Statsminister ()Fru talman! Det sista var fullkomligt obegripligt.Att man i en uppräkning av fem projekt skulle få försig att de därmed var turordnade eller rangordnade ibetydelse är totalt förvirrat. Detta är fem centralaarbetsprojekt som naturligtvis skall angripas paral-lellt. Det är att göra billig partipolitik av allt om Mil-jöpartiet ser detta som att miljöfrågorna skulle ned-värderas. Det är naturligtvis gripet helt ur luften.Jag kan dela kritiken mot sammansättningen avrådet. Visserligen hade fel. Detär inte en kvinna i rådet. Det är två kvinnor, LailaFreivalds och . Sammansättningen harstyrts av att vi har velat ha med en fast koppling tillEU, och har funnits tillgäng-lig. Vidare har vi velat ha en koppling till ochtill finsk statsförvaltning och finskt näringsliv. Där harvi lyckats engagera en oerhört intressant och erfarenpolitiker och näringslivsledare, är svensk folkpartist.Anf. 104 MARIANNESAMUELSSON (mp)Fru talman! Det var faktiskt inte för att göra parti-politik som jag tog upp detta med miljön. Det varfaktiskt för att påpeka regeringens egen prioritering,framför allt när det gällde jämställdheten. Vi måstenog hålla ett vakande öga på statsministern och hansagerande där. Det gäller naturligtvis också frågan ommiljön. Jag tyckte att det var fullt riktigt att ställafrågan. Var står miljön i det här sammanhanget? Vil-ken prioritering gör regeringen?Om vi skall skapa det som statsministern uttrycktei sitt tal som nyvald partiordförande, nämligen ettekologiskt hållbart samhälle, måste miljöfrågorna upppå dagordningen i ett tidigt skede.Anf. 105 Statsminister ()Fru talman! kritik blev inte klarareav detta, för att uttrycka sig försiktigt. Jag upplevertrots allt att retirerar något. Dåskall inte jag bråka. Jag skall bara konstatera att mil-jöfrågorna är och förblir ett av de dominerande moti-ven till varför hela det svenska samhället vill engage-ra sig i Östersjösamarbetet. Vi delar hav, vi delar luftoch vi delar på så sätt gemensamma livsbetingelser.Vi vet att ett direkt arbete från svensk sida i t.ex.Baltikum inte bara hjälper i utan också iSverige. Att inte se att detta är en av utgångspunkter-na för arbetet tycker jag är att förblindas av partipoli-tisk nit.Till rådet har engagerats , författareoch biolog, på grund av sin stora personliga kapacitetoch erfarenhet. Han kommer säkert att se till att dessafrågor lyfts fram med full kraft. Jag är glad att han hartagit på sig detta arbete.Anf. 106 ()Fru talman! Det är riktigt trevligt att någon gångkunna få berömma regeringen, och . Jag vill gärna börja med att göra det. Jag troratt har ett genuint intresse för ett starktÖstersjösamarbete. Jag tror också att det är väldigtviktigt för Sverige.Egentligen vill jag bara kommentera några saker,och ställa några frågor. För det första gäller det denpunkt i samarbetsfrågan som rör energisystem. Vi iFolkpartiet har önskat att ett program för ökad kärn-kraftssäkerhet och bättre energihushållning skulleingå i det kommande energibeslutet. Jag tolkar detfaktum att energisystemen ingår som en av de fempunkterna i statsministerns Östersjöråd så att han ärfullt beredd att arbeta efter den linjen. Jag tror inte attdetta hör till de svåra punkterna.För det andra delar jag statsministerns uppfattningatt den ekonomiska potentialen för samarbete mellanÖstersjöländerna är väldigt stor. har an-slagit medel för just ekonomiskt samarbete av olikaslag, bl.a. för att utveckla infrastruktur. Även dettaingick i de fem punkterna. Dessa pengar tar slut 1998.Regeringens företrädare i , dvs. socialdemo-krater och centerpartister, verkar vara ovilliga att talaom vad som skall hända efter 1998.Jag vill ge statsministern tillfälle att i kammarensprotokoll få stadfäst att det är regeringens avsikt attockså föreslå sådana omprioriteringar, så att ett eko-nomiskt östsamarbete kan fortsätta även efter 1998.Detta trots att det ännu inte finns några pengar, ochtrots att socialdemokrater och centerpartister här iriksdagen inte vill tala om detta.Anf. 107 Statsminister ()Fru talman! Jag tar den sista frågan först. Det ärbra att nämner . Om det ärnågot parti som aktivt har arbetat i framför allt Balti-kum, så är det . Inte minst har den kopp-ling som finns mellan och jordbruketsintressen tagit sig uttryck i att väldigt många svenskabönder på ett mycket praktiskt sätt har gjort en bi-ståndsinsats i . Där finns ett djupt och äktaengagemang.Budgetfrågan i får vi lösa när vi kom-mer så långt. Självfallet vill jag inte försätta mig själveller detta arbete i en situation där vi står utan resur-ser. vet att man inte skall lova uti förtid vad som skall komma i kommande budgetar.Det får bli föremål för normal behandling. Somstatsminister vill jag inte föregripa den avvägning somfinansministern gör.Det är detta som är grunderna till att rege-ringen inte ställer ut nya pengar som löfte. Somsagt avser vi att engagera oss, och då kan det behövasresurser. Om jag uttrycker mig så, är det tämligenklart var regeringen står.Energifrågan rymmer kärnsäkerhetsfrågorna, menockså en del frågor om fossilbränsle, som är allt annatän attraktivt i ett miljöperspektiv. Det finns behov aven infrastruktur när det gäller exempelvis elförsörj-ning i regionen. Detta är i allra högsta grad är påkallatsom projekt. Det finns stora insatser att göra på ener-giområdet i hela . Om vi skulle gåöver på en sådan enkel sak som exempelvis hur mansparar energi, skulle vi också där hitta en mängd godaprojekt att lägga ned tid och resurser på.Jag vill inte föregripa samtalen i energiberedning-en, utan bara säga att jag inte tror att det som har sagtsom kärnsäkerhet på andra sidan är partipo-litiskt kontroversiellt i . Vi har anledning atthjälpas åt med detta.Jag sätter också naturligtvis värde på AnneWibbles berömmande ord. De var särskilt värmandemed tanke på att de kommer från en person som intebrukar vara i den positionen annars. Det sätter jagstort värde på. Tack för de orden.Anf. 108 ()Fru talman! I hela tycker man att Öster-sjösamarbetet är positivt och bra, och att det rör sigframåt.Men åtminstone i norra finns det en starkoro för att i synnerhet samarbetet med påkärnsäkerhetsområdet kommer att bli allt för tafatt närdet gäller . kommer rapporterfrån ryska och svenska forskare där det sägs att riskenför att det skall inträffa allvarliga kärnkraftsolyckor,antingen i reaktorer eller i sådana avfallslager somfinns i denna region, är upp emot inom dennärmaste tioårsperioden. Kärnkraftsreaktorer ochkärnkraftslager rostar. Man har svårt att betala utlöner till bevaknings- och driftspersonal.Det finns naturligtvis också en stark oro bland denstora befolkningen i detta område av . Dettaär ett gigantiskt miljöproblem för hela norra , och även för och . Omdet inträffar en olycka, och vindarna blåser från felhåll, kan vi effekter motsvarande Tjernobylolyckans.Detta problem måste ägnas betydligt större upp-märksamhet. De ekonomiska insatser som behövs ärså stora att jag inte tror att EU ensamt kan göra dem.Resurser från , och - kanske helaOECD-området - måste sammanfogas med EU:sresurser för att man skall kunna komma i gång meddessa insatser.Min första fråga är: Berördes detta på Östersjömö-tet? Den andra frågan är: Vilka initiativ är regeringenberedd att ta för att stärka miljöskyddet inom ?Anf. 109 Statsminister ()Fru talman! Jag tror att sade någon-ting som är ganska viktigt att stryka under. Han pekarpå att Barentsarbetet inte är någonting som EU en-samt kan klara av. Det är inte så tokigt att vara med iEU. Eller hur, ? Det finns faktiskt en delkvaliteter som kan mobiliseras också den vägen.Det som skiljer från Östersjö-samarbetet är att när bildades var Sveri-ge inte medlem i EU. var det inte då, och är detinte heller . var inte heller medlem. EUspelade ingen roll i det sammanhanget. När vi nuträffas i Östersjösamarbetet, i , är EU med. IFlorens skall nu ett Östersjöinitiativ lanseras.Självfallet har vi allt intresse i världen av att suc-cessivt också omfatta och de problemsom finns där. och Barentsarbetetvar också uppe i samtalen på mötet i . Men iförsta hand diskuterades det som rör den baltiskadimensionen. Det finns ingen målkonflikt här emel-lan. Det finns rimligen inte heller någon dragkamp omresurser. Det ena får inte förskjuta det andra.Jag har fört samtal med om detta. har somnorsk statsminister ett direkt inflytande över det Ba-rentsråd som finns , och där spelar enpådrivande roll. spelar en pådrivande roll i detarbetet, på samma sätt som spelar en pådri-vande roll i Östersjösamarbetet. Vi har anledning atthjälpas åt, att samla våra resurser och mobiliseraframför allt EU:s resurser både kring och iBarentsområdet för att därigenom få en möjlighet attgå vidare internationellt och att mobilisera ytterligareresurser.Det finns ingen anledning att sätta Barentsarbetetemot Östersjöarbetet. Båda är lika viktiga och likadramatiska understrykande risken med åldrande kärn-kraft. Mot den bakgrunden tycker jag också att Vis-bymötet platsar i detta sammanhang.Anf. 110 ()Fru talman! Såvitt jag förstår nämndes inte mil-jöproblemen i på Östersjökonferen-sen. Så tolkar jag svaret. Men jag hoppas att man såsnart som möjligt kommer att ta initiativ som visar tänker driva på miljöarbetet inom Barentsregio-nen.Samarbetet i går inte att överlåtatill den privata företagsamheten i .