prot · GJ09106 · 1996-06-05 00:00:00 — Den fria marknaden är alltsådet som kommer allra först, för att det skall vara nå-gon nytta med att vi hjälper dem i Östeuropa.Herr talman! Att vi delar regeringens uppfattningom konsumentpolitiken i EU i många delar framgårav vår motion L34 men också av det faktum att vi stårbakom stora delar av betänkandet. Vi står naturligtvisockså bakom båda våra reservationer 1 och 3, men jagyrkar här bifall bara till reservation 1 och vill påminnaom vårt särskilda yttrande, som gäller de köprättsligareglerna. I övrigt yrkar jag naturligtvis bifall till ut-skottets hemställan.När det gäller ursprungsmärkningen är det bl.a.tack vare som det nu blir ett tillkännagi-vande till regeringen i denna fråga. Det tycker jag skall se inte bara i skuggan av den diskussion om"galna ko-sjukan" som har förts, utan för oss somkonsumenter, och även för producenterna är det fak-tiskt en konkurrensfördel att man anger ursprungslan-det.Anf. 56 ()Herr talman! Regeringen redogör i skrivelsen förde mål och den inriktning som bör ha vid sittarbete med konsumentfrågorna i EU. De övergripandemålen skall vara att ge konsumenterna en stark ställ-ning på marknaden och främja deras intressen ochinflytande i ett integrerat . libera-lerna sympatiserar med dessa mål. En väl fungerandemarknadsekonomi med effektiv konkurrens ochmånga aktörer är den bästa garanten för en god kon-sumentpolitik. Att på ett effektivt sätt fullfölja arbetetmed den inre marknaden är också en av EU:s viktigas-te uppgifter. Tillsammans med frihandelspolitiken pådet globala planet är den inre marknaden avgörandeför möjligheterna att tillgodose konsumenternas in-tressen av prispress, mångfald och kvalitet.Herr talman! I vår EU-politik lägger vi stor viktvid närhetsprincipen. Vi anser att varje fråga böravgöras på lägsta möjliga nivå, dvs. så nära männi-skorna som möjligt. För genuint gränsöverskridandefrågor skall Europasamarbetet utnyttjas. Det innebäratt varu- och tjänsteutbytet över nationsgränsernaibland behöver underlättas genom standardiseringsin-satser, men många angelägna frågor kan bäst hanteraslokalt eller nationellt.Vi anser att vi har fått stöd för denna åsikt i ut-skottets betänkande. Likaså har utskottet gått oss tillmötes när det gäller att skriva in att det är viktigt atthandikappaspekten inte glöms bort när konsumenter-nas inflytande skall kanaliseras.Vi kan notera en omsvängning i regeringens synpå säkerhetsfrågorna när det gäller tjänster som till-handahålls för barn och ungdomar. I proposition1995/96:123 föreslog regeringen att produktsäkerhets-lagen skulle ändras så att den omfattar varor somtillhandahålls i offentlig verksamhet. Vi välkomnadelagändringen men skrev i vår motion med anledningav propositionen att den inte var tillräcklig. Vi anserfortfarande att det inte redovisades tillräckligt starkaskäl för att utesluta offentliga tjänster från lagenstillämpningsområde. Tjänster rymmer självklart sam-ma risker oavsett om huvudmannen är offentlig ellerinte. Regeringens formulering på s. 33 i skrivelsenantyder en svängning i riktning mot vår position,vilket vi i så fall välkomnar, men utskottet har intevågat ta det steget, vilket gör att vi står fast vid vårtyrkande nr 4 i motion L36.Herr talman! Vi kan konstatera att utskottet delarvår inställning och anser att bör arbeta för ettförbud inom EU som motsvarar vad som gäller förinhemska TV-sändningar beträffande reklam riktadtill barn, och vi förutsätter som det står i skrivelsen attregeringen fortsätter att arbeta för ett förbud motreklam i TV riktad mot barn.Sammanfattningsvis kan jag alltså konstatera attde flesta av våra motionskrav är tillgodosedda i be-tänkandet och att endast vårt yrkande om produktsä-kerhetslagens tillämpningsområde kvarstår. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 5 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan.Anf. 57 ()Herr talman! Jag blev litet förundrad när jag hördeMarietta de . Hon ansåg inte attkonsumentpolitiken skulle inriktas på de grupper somär socialt och ekonomiskt utsatta. Det är ju de som harpengar som konsumerar, sade hon. Jag vill säga att desom har mindre pengar är mer utsatta som konsumen-ter, och det är därför viktigt för dem med en brakonsumentpolitik. Det tycker inte jag är någontingkonstigt. Däremot är det ju inte genom konsument-politiken som man skall se till att minska löneklyftor-na. Det måste man arbeta för inom andra områden.Men så länge vi har stora löneklyftor och socialt ochekonomiskt utsatta grupper är det bra att konsument-politiken inriktas mer på de grupperna.Det är väldigt positivt att man i skrivelsen fram-håller betydelsen av ursprungsmärkning. Men även påden punkten blev jag förundrad över dePourbaix-Lundin. Jag vill fråga: Står hela Moderatasamlingspartiet bakom en önskan om ursprungs-märkning? Jag har fått veta från jordbruksutskottet attdet inte är någon fråga som i utskottethar drivit särskilt hårt.När det gäller det grundläggande, om man skallbedriva konsumentpolitik i EU eller i andra samman-hang, anser vi i att det är viktigt att manhar miniminormer. Det skall man ha för att skyddabåde miljön och människors hälsa. Det kan man sägaär grunden för vår konsumentpolitik i EU. Vill manveta mer om det kan man läsa vår motion i den frå-gan.Jag vill gå in litet grand på det faktum att vi iMiljöpartiet har väldigt många reservationer. Detberor på att vi anser att regeringen har en de-fensiv politik när det gäller konsumentpolitiken i EU.Man konstaterar i skrivelsen att arbetet i viss ut-sträckning får inriktas på att försvara redan vunnenterräng. Det tycker vi är en alldeles för låg ambi-tionsnivå. Man kan undra vart alla vackra och nöd-vändiga mål när det gäller konsumentpolitik som ja-sidan propagerade för under EU-valrörelsen har tagitvägen. Jag tycker inte att regeringen drivkraften i konsumentpolitiken. Därför ställer vioss frågan vilken målsättning regeringen har närdet gäller konsumentpolitiken.Vår konsumentminister - vi har juen ny konsumentminister - har ju flera arbets-uppgifter utom konsumentpolitiken än vad den förrakonsumentministern, hade. Det inne-bär alltså att den nuvarande konsumentministern harmindre tid för konsumentfrågorna. Är det en hänvis-ning till att regeringen faktiskt i och med EU-medlemskapet har dragit ned på ambitionsnivån - dethoppas jag verkligen inte - eller är det så att man ärförvirrad nu när man är med i EU och inte riktigt vethur man skall påverka EU?Inom EU sätts hänsynen till den inre marknadensfunktion före hänsynen till konsumenten och miljön.Inget land har längre rätt att stänga ute eller förbjudavaror som man tycker är farliga eller ohälsosammaom EU är av annan åsikt. Situationen bör naturligtvisvara den omvända: Hänsyn till konsumenten ochmiljön måste alltid sättas före hänsynen till den inremarknaden.Även i riksdagsarbetet hänvisar regeringen ofta, ifråga efter fråga, till att regler kommer i konflikt medde åtaganden som gjort i och med sitt med-lemskap i EU.Är regeringen handfallen?Man kan även se i en färsk rapport från Statskon-toret att regeringens sätt att sköta EU-frågorna ärbristfälligt. Man konstaterar bl.a. att många myndig-heter ofta inte får tillräckligt med information fråndepartementen om hur de skall arbeta och att svenskaEU-förhandlare ibland inte känner till vad regeringenhar för ståndpunkter i frågor de sitter och förhandlarom. säger departementen ofta att de inte fårtillräckligt med resurser för att kunna styra myndighe-terna i EU-arbetet. Vi anser att dessa brister måsteåtgärdas.I regeringens skrivelser sägs ingenting konkret omhur man skall undvika problemen med EU:s regler.Man går inte in på detta på det sätt som vi önskar.Regeringens linje måste vara att våga kämpa förkonsumenternas rättigheter nu när vi har den inremarknaden. Det kan bl.a. innebära att man från rege-ringens sida ibland bör driva frågor till EU-domstolen.En annan angelägen konsumentfråga som jag villgå in på är frågan om alkohol- och tobaksreklam.Efter EU-inträdet och avmonopoliseringen av alko-holmarknaden har vi i fått se en boom avalkoholreklam. Det kan t.ex. gälla itunnelbanan här i , en stor bild på en alko-holvara där man använder sig av samma princip somnär man gör reklam för lättöl - människor associerarnaturligtvis till starköl eller mellanöl. På samma sättassocierar man också när man ser - manassocierar till . Vi har också sett alkohol-reklam i bl.a. retur, både vin-reklam och reklam för . SJ, som är ettstatligt bolag, har i sin tidning haft alkoholreklam.Vi ser en mer aggressiv marknadsföring av bådealkohol- och tobaksvaror i . Det här är ettresultat som delvis har sin grund i att olika företag påden nu avmonopoliserade alkoholmarknaden nu seren chans: kan vi försöka - är ju med i EU.Man hoppas också på att kunna ändra opinionen ochfå alkohol- och tobaksreklam att bli tillåten.Jag anser att vi väldigt snabbt måste vidta motåt-gärder. Jag anser att vi snabbt måste förbjuda an-vändningen av både varunamn och varumärken iannonsering om både alkohol och tobak. Det kan mangöra väldigt snabbt. En utredning har när det gällertobaksreklam kommit fram till att detta är något mankan göra. Vi kan göra samma sak med alkoholrekla-men. Vi kan ta ett snabbt beslut och visa för EU att vitycker att det här är viktigt.Om man i stället drar ut på behandlingen av fråganom hur man skall komma åt t.ex. den aggressiva alko-holreklamen kommer vi att få se EUkomma med direktiv om att man skall tillåta alkohol-och tobaksreklam. Då kanske opinionen i harförsvagats efter att vi har sett en massa alkohol- ochtobaksreklam. Vi har börjat vänja oss vid att se alko-holreklam därför att den förekommer oftare och ofta-re.Detta är en oerhört angelägen konsumentfrågasom vi verkligen från sida måste ta tag i.Jag yrkar bifall till reservationerna 8 och 9.Anf. 58 () replikHerr talman! Jag blir litet förvånad över att justYvonne Ruwaida tar upp att jag hävdar att man intekan använda konsumentpolitiken i ett fördelningspo-litiskt syfte. Jag tycker att det är en förlegad klyschasom socialdemokraterna lägger in på de flesta politis-ka områden. Jag ville visa att det faktiskt är kontra-produktivt just när det gäller miljön och konsumtio-nen.Jag hade möjlighet att träffaÅsa , som är ensamutredare i en utredning ommiljö och konsumtion som kommer . Hon var innejust på de här tankarna: När det gäller miljö och kon-sumtion är det de köpstarka grupperna man måsteinrikta sig på i konsumentpolitiken. Det är de somkommer att bana väg för oss andra konsumenter.När det gäller ursprungsmärkning står vi bakomdet tillkännagivande som finns på s. 26 i betänkandet.Anf. 59 () replikHerr talman! Jag kan inte kommentera vad ÅsaDomeij har sagt eller inte sagt. Hon sitter inte heller iriksdagen för Miljöpartiet.Om man skall få en mer miljövänlig konsumtionär det oerhört viktigt att använda sådana ekonomiskastyrmedel att det inte bara blir de köpstarka gruppernasom kan köpa miljövänliga varor. Det är viktigt attmänniskor blir miljömedvetna. Det handlar nämligenockså om livsstil hos hela befolkningen, hos både demsom är köpsvaga och dem som är köpstarka.Vi har också som målsättning att se till att lönek-lyftorna minskar så att vi inte behöver dela in männi-skor i köpsvaga och köpstarka.Anf. 60 () replikHerr talman! tycker jag att sig en del i sin inställning till miljön och kon-sumtionen. Det viktiga är att de som är litet starkare isamhället skall bana väg för andra genom att ställakrav som är bra för oss alla som konsumenter.Jag begärde inte att skullekommentera det jag sade om därför atthon har varit miljöpartist. Det var inte därför jag togupp det. Jag ville visa att detta kommer i en utredningoch att det kanske kommer att få socialdemokraternaatt ompröva en del av sin konsumentpolitik.Anf. 61 () replikHerr talman! Jag har inte ändrat min inställningutan håller fast vid det jag sade i talarstolen. Mariettade måste ha missförstått mig.När vi nu har en konsumentpolitik är det natur-ligtvis viktigare för köpsvaga grupper att den är bra,därför att de har mindre resurser att konsumera för.För dem är detta mycket viktigare.När det gäller miljö och konsumtion anser jag attvi behöver ha sådana ekonomiska styrmedel att det ärmöjligt för alla att handla och leva miljövänligt. Detskall inte vara så att vi behöver köpstarka gruppersom kan gå före. Genom ekonomiska styrmedel kan vise till att alla går i riktning mot en ekologiskt merhållbar livsstil samtidigt.Anf. 62 ()Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tilllagutskottets betänkande nr 26 och avslag på reserva-tionerna.Det är uppenbart för de allra flesta att många leveri ganska knappa omständigheter. Redan under de"goda åren" fick många sina inkomstersänkta. I synnerhet ensamstående föräldrar, ungdomaroch invandrare drabbades. Sedan arbetslösheten ökathar ännu fler drabbats. Många har hamnat i skuldfäl-lor. Alltfler lever på inkomster knappt över gränsenför socialbidrag, och flera har blivit beroende av so-cialbidrag. måste både staten, landstingenoch kommunerna spara. Dessa besparingar slår ocksåhårdast mot de grupper som redan har det svårt.När hushållen får mindre pengar att röra sig medär det viktigt att pengarna utnyttjas på allra bästa sätt.Här spelar kunskapen en viktig roll. Det finns få om-råden där kunskap lönar sig så tydligt som inom dethär området. Den som har kunskap utnyttjar sinapengar och resurser på ett bättre sätt än den som sak-nar kunskap. För den som har gott om pengar gör detkanske inte så mycket om en del köp blir s.k. felköp,men för den som har ont om pengar kan det varaödesdigert.Ett område som förtjänar att nämnas är kunskapenom mat och matlagning. För den som behärskar mat-lagningens ädla konst kan ge god utdelningmedan den som inte gör det ofta betalar dyrt för s.k.skräpmat.Konsumentpolitiken är viktig för alla, men den ärviktigast för de utsatta hushållen. Konsumentpolitikenfår därför en ökad betydelse som ett led i fördelnings-politiken.I den här frågan är vi inte helt överens i utskottet.Moderaterna vill inte att konsumentpolitiken skallvara ett led i fördelningspolitiken, medan utskottsma-joriteten däremot anser att det är viktigt och riktigt.Konsumentpolitiskt betingade regler bidrar till eneffektiv konkurrens på sunda villkor. Konsumentpoli-tiken är viktig i och med att marknaden utvidgadesgenom vårt EU-medlemskap, och konsumenterna fårmer att välja mellan. Det kan vara svårt att överblickahela marknaden, vilken kvalitet varorna har, hurmycket de kostar osv. Även reklamationer kan blisvårare att göra, bl.a. på grund av språkproblem.Svensk konsumentpolitik har hög klass. Eftersomkonsumentpolitiken på gemenskapsnivå inte harsamma omfattning som den i har vi ett gedi-get arbete framför oss. Det övergripande målet förSveriges arbete med konsumentfrågor i EU skall varaatt ge konsumenterna stark ställning på marknaden, attfrämja konsumenternas intressen i ett integrerat Euro-pa och att kunna bibehålla och utvecklanivån på svensk konsumentpolitik.EU:s konsumentpolitik har inte samma bredd,djup, tradition och betydelse som vår egen konsu-mentpolitik. Som land har vi naturligtvis skäl att för-vänta oss att detta förändras i den riktning vi efter-strävar.Herr talman! Genom en tillbakablick kan vi se attdet faktiskt har hänt en hel del. Genom Maastrichtför-draget fastställdes konsumentpolitiska mål inom Eu-ropeiska unionen. Det nu gällande konsumentpolitiskaprogrammet antogs och gäller t.o.m.1998. Det innehåller tio punkter som handlar omförbättrad konsumentupplysning och information ochatt man skall komplettera, se över och kontinuerligtuppdatera ramen. Det handlar om köp av finansiellatjänster, allmännyttiga tjänster, IT-samhällets möjlig-heter, att stärka konsumenternas förtroende för livs-medel, att främja ur miljösynpunkt hållbara konsum-tionsmönster, stärka och öka konsumentrepresentatio-nen, hjälpa länder i och attvidta åtgärder i länder i tredje världen.Förutom att innehåller ettkonsumentpolitiskt program har vissa organisations-förändringar gjorts så att det numera finns ett gene-raldirektorat, DG XXIV, som behandlar bl.a. generellproduktsäkerhet, leksakers och kemiska produkterssäkerhet, konsumentkrediter, elektroniska betal-ningsmedel och prismärkning.Inom andra generaldirektorat handläggs bl.a. tek-nisk prövning av kontroll, standardisering, produk-tansvar, konkurrens, jordbruksfrågor, transporter,miljöfrågor - däribland frågan om miljömärkning -och bank- och försäkringsfrågor. Förutom detta finnsConsumers Committe, som också är en kommitté somarbetar med konsumentfrågor. Flertalet konsument-politiska frågor bereds i arbetsgruppen för konsu-mentskydd och information.Från svensk sida har vi redan beslutat att konsu-mentskyddet i det internationella samarbetet bör varaett av de prioriterade områdena. Det är viktigt attåstadkomma höga skyddsnivåer när det gäller pro-duktsäkerhet och produktutformning.Utskottet framhöll också i yttrandet över regering-ens skrivelse inför attkonsumentskyddet för finansiella tjänster måste för-bättras.Genom vårt medlemskap i har vår svenskakonsumentverksamhet knutits samman med den sombedrivs på gemenskapsnivå. Tillfälle har skapats attpåverka utvecklingen av konsumentpolitiken också iett europeiskt perspektiv, som vissa be-gränsningar när det gäller möjligheten till nationellaavvikelser uppkommit. Därtill kommer att det konsu-mentpolitiska området är mycket stort och rymmer enmängd olika frågor. Inom i princip alla verksamhets-områden inom EU finns det konsumentintressen att tahänsyn till. Om det svenska EU-arbetet på konsumen-tområdet kan göras mera målinriktat skapas ocksåmöjligheter till kostnadseffektiviseringar på mångaområden.För lagutskottet är det mycket viktigt att regering-en informerar om vad som är på gång i EU. Det fun-gerar bra , och utskottet förutsätternaturligtvis att denna information skall fortsätta.När det gäller utgångspunkterna för de svenska in-satserna i EU anför regeringen att det skall vara sam-ma mål som gäller som för den svenska konsument-politiken. Hushållen skall ha goda möjligheter attutnyttja sina resurser, både ekonomiska och andra, påett effektivt sätt. Konsumenterna skall ha en starkställning på marknaden. Konsumenternas hälsa ochsäkerhet skall skyddas. Sådana konsumtionsmönsterskall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljönoch bidrar till en långsiktig utveckling.Det är viktigt att det svenska arbetet på EU-nivåutgår från de mål vi har i den svenska konsumentpoli-tiken.Utskottet gör samma bedömning som regeringennär det gäller subsidiaritetsprincipen. Den skall kunnatillämpas så att medlemsstaterna har frihet att ge sittlands konsumenter ett starkare skydd än vad somföljer av gemenskapsreglerna, så länge detta inte ledertill hinder för den fria rörligheten för varor, tjänsteroch kapital. Vissa frågor behöver behandlas på deteuropeiska planet, medan andra bäst hanteras på na-tionell nivå - ja, t.o.m. på regional nivå.Det är dock viktigt att konsumentskyddet på ge-menskapsnivå inte blir så lågt att konsumenterna intekänner förtroende för den inre marknaden. Regering-en kommer att arbeta för s.k. minimiregler, så attmedlemsländerna på nationell nivå tillåts behålla ellerinföra strängare krav än vad gemenskapsreglernaföreskriver. Detta tycker utskottet är bra. Det tror jagatt också tycker - eller hur?Det svenska arbetet med konsumentfrågor i EUpräglas av framförhållning, förankring och stabilitet.Från svensk sida skall läggas fram reformförslag,medverkas med experter, byggas allianser och infor-meras om svenska uppfattningar - detta för att stärkavårt inflytande i EU:s institutioner.Från utskottet har vi konstaterat att regeringen sär-skilt framhåller betydelsen av att kontakten inte enbartsker med generaldirektorat XXIV, utan omfattar allaenheter som har frågor som berör konsumenterna.Standardiseringsarbetet inom EU är ett ur konsu-mentsynvinkel viktigt arbete. Förutom de minimireg-ler som finns i direktiven finns frivilliga standarderdär bl.a. Standardiseringen i deltar. deltar också aktivt i det europeiska stan-dardiseringsarbetet och har åtagit sig ett antal sekre-tariat inom Europastandardiseringen.Herr talman! Enligt utskottets mening finns detanledning att särskilt betona vikten av att den kunskapsom handikapporganisationerna har tas till vara ochfår komma till uttryck i standardiseringsarbetet. Ut-skottet utgår från att de medel som finns för utbild-ningsinsatser och resebidrag kan tas i anspråk ocksåför att tillgodose handikappades intressen. Utskottetförutsätter också att regeringen noga följer frågan ochöverväger vilka ytterligare insatser som kan kommatill stånd för att behovet av frivilliga organisationersmedverkan i standardiseringsarbetet skall kunna till-godoses.Regeringen har i sin skrivelse prioriterat fem om-råden, nämligen skydd för hälsa, ekonomiskt ochrättsligt skydd, information och utbildning, miljö ochkonsumtion och forskning.Det är viktigt att arbetet med produkters säkerhetsamordnas och effektiviseras. Detta skriver regering-en och pekar på vikten av att kommissionen anordnarregelbundna samordningsmöten för att kunna åstad-komma detta. Utskottet delar regeringens uppfattningockså i denna fråga.Ett område som verkligen engagerar svenska kon-sumenter är livsmedelssektorn. Det är ett område därlagutskottet anser att det är angeläget att vi på alla sättförsöker påverka utvecklingen inom EU i riktning mothögre skyddsnivåer, som tillgodoser konsumenternasintressen på livsmedelsområdet.Enligt utskottet bör regeringen med kraft verka förförbättrad märkning. Det handlar i första hand omförbättrad ursprungsmärkning samt märkning av livs-medel som innehåller eller består av genetiskt modifi-erade organismer, eller livsmedel som har framställtsmed hjälp av genetik.Regeringen bör, med utgångspunkt i det anförda,närmare överväga formerna för och omfattningen avmärkningskraven. Internationella överenskommelsermåste givetvis beaktas i den mån de blir bindande förSverige.Ett område där regeringen kommer att agera kraft-fullt är innehållsdeklarationerna på sammansattalivsmedel. Den förenkling som aviseras från EU ärinte acceptabel, utan här kommer att krävainnehållsdeklarationer som är så fullständiga som detär möjligt. I den frågan har jag svårt att förstå Miljö-partiets reservation. Jag tycker att texterna överens-stämmer väl. Jag är inte säker på att jag hann kontrol-lera om står fast vid den reservationen.Jag förstår väl om ni släpper den.Inom området ekonomiskt och rättsligt skyddkommer att arbeta för ökad konkurrens ochett bättre skydd på den gemensamma marknaden förfinansiella tjänster. Särskilt viktig är informationenom tjänster - att den är tydlig, att förmedlingen avrådgivningstjänsterna är tillförlitlig och att konsumen-tens ställning vid fel i en tjänst förbättras samt attreklamationshanteringen blir effektivare.På marknadsföringsområdet kommer attverka för att gemenskapsreglerna läggs på en högreetisk nivå än som gäller . Utskottetanser att det är bra att kommer att arbeta föratt flera direktiv skärps.Sverige har redan på ett aktivt sätt arbetat för för-bud mot TV-reklam riktad till barn, och det har letttill att kommissionen har gjort utfästelser om att stu-dier skall göras om reklamens effekter på barn. Euro-paparlamentet har också föreslagit skärpta regler påområdet.Herr talman! Från utskottets sida vill vi naturligt-vis heja på regeringen i det arbetet.Kunniga och kritiska konsumenter utgör en kraftpå marknaden för att driva fram produkter och tjäns-ter som belastar miljön så litet som möjligt. Välutbil-dade och kritiska konsumenter är bra, både för kon-sumenterna själva och för marknaden. Inom EU pågårvisserligen arbete för att förbättra detta, men härmåste vara pådrivande och kommer också attvara det.Ett bra sätt för den enskilde konsumenten som villvälja varor som belastar miljön så litet som möjligt ärde miljömärkningssystem som finns.