prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — Som enkonsekvens av detta, för att komma i gång med ettmer konkret arbete till följd av propositionen såsnabbt som möjligt, kommer regeringen redan påtorsdag att besluta om tilläggsdirektiv för . Kommissionens centrala uppgifterkommer att ligga fast. Det innebär bl.a. att kommis-sionen även fortsättningsvis kommer att driva på ochsprida kunskap när det gäller informationsteknikensmöjligheter i samhällsutvecklingen. Man skall ikommissionen också vara rådgivare till regeringen, taupp nya frågor och hålla sig informerad om den inter-nationella utvecklingen. Det ligger fast.Men man får dessutom i uppgift att särskilt inriktasig på arbetsuppgifter som följer av propositionen ochriksdagens beslut. Eftersom utbildningsfrågor är cent-rala för hur skall lyckas kommer kommissio-nen att följa utvecklingen av IT-användningen påutbildningsområdet.Rättsordningen har stor betydelse för möjligheter-na att använda IT. Regeringens målsättning är attfortlöpande följa utvecklingen på det här områdetgenom det som i propositionen kallas ett rättsligtobservatorium. Vi menar att detta rättsliga observato-rium skall knytas till . Det blir alltsådess uppgift att ta initiativ till bildandet av ett sådantobservatorium.Det blir också kommissionens uppgift att följa ut-vecklingen och utforma system för samhällets infor-mationsförsörjning. Det är en mycket viktig demo-kratisk fråga att medborgarna får tillgång till densamhällsinformation man önskar. Därför ser också jagdet som oerhört positivt att tillgången till Rixlex blirfri till hösten.Försvarsutskottet framförde i sitt yttrande över IT-propositionen att hänsyn till samhällets säkerhets- ochsårbarhetsaspekter och till nya beroendeförhållandensom kan skapas genom IT-användningen bör föras insom ett mål i en nationell IT-strategi. Man anser ock-så att regeringen skall organisera ett mer samlat ochsamordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågor, och att re-geringen skall återkomma till med en merutvecklad strategi för arbetet med IT-säkerhet.Regeringen avser att ge kommissionen i uppgiftatt genomföra det arbetet. Vi kommer att begära attIT-kommissionen skall lämna ett sådant förslag till enutvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet senast den31 mars nästa år.Regeringen kommer också att uppdra åt kommis-sionen att ta fram förslag till mer konkreta åtgärder påtre områden. Det handlar om möjlighet till tillväxt,om möjlighet till jämlikhet på IT-området och omframtida scenarier.Det första är alltså tillväxt och sysselsättning. Denallra viktigaste uppgiften för regering, riksdag ochSverige som nation är att minska arbetslösheten. Attmed hjälp av IT skapa nya arbetstillfällen tror vi bliren stor utmaning.Vi kan se att man kan öppna möjligheter för före-tag och organisationer att etablera sig i t.ex. glesbygd.Här krävs en dialog och samverkan mellan branschenoch den offentliga sektorn för att främja t.ex. di-stansarbete och kunskapsuppbyggnad. skall i detta arbete fungera som enmotor för att få till stånd en sådan dialog och en kon-struktiv samverkan mellan staten och näringslivet.Den andra uppgiften för kommissionen är att fö-reslå hur tillgängligheten skall öka. Det är viktigt attså många som möjligt i ett samhälle oberoende avålder, kön och bostadsort skall kunna använda IT ochdra nytta av fördelarna. Det har här tidigare nämntsvilka skillnader vi kan se. Poängen med teknikenär att den blir bättre ju fler som har tillgång till denoch kan använda den. Det är då man får de riktigtstora nyttoeffekterna, och då ökar också tillväxten.Genom att ställa större krav på mjukvaruföretagen attutforma program som är lätta att använda kan vi ock-så öka tillgängligheten för grupper av människor. Detblir en positiv spiral som stimulerar allt fler att an-vända IT. Det är en viktig uppgift för kommissionen.Den tredje uppgiften är att utreda konsekvensernaav IT-användningen och ta fram scenarier för framti-den. Här kan man säga att framtiden tar fram sigsjälv. Den kan man aldrig riktigt förutspå, särskilt inteinom detta område. Men vi tror ändå att det är viktigtatt ha sökarljuset , och det finns intenågon bättre instans än som kanvara i främre ledet.Hur ser det ut när teknikerna på radio- och tele-området smälter ihop och vi snart inte vet vilken tek-nik vi använder när vi talar i telefon eller när vi ser påTV? Vilka strategiska beslut är det vi måste fatta införframtiden som en följd av detta? IT-kommissionenskall ta initiativ till att diskutera hur den här teknikenpåverkar men också blir en del av hela samhället.Herr talman! Eftersom kommeratt få utökade och delvis förändrade arbetsuppgifteranser regeringen att den också behöver förlängd tid.Det var meningen att den bara skulle ha detta år påsig. Men vi menar att slutrapporteringen skall flyttasfram . skall denockså lämna ifrån sig delredovisningar under arbetetsgång.Slutligen är vi alla överens om att utvecklingen avIT har stor betydelse för det svenska samhället menockså för det globala samhället. Det är viktigt att visom beslutsfattare både i offentliga sektorn och inäringslivet håller kunskapen levande men också harmöjlighet att påverka. Därför kommer attvarje år få en samlad skrivelse om utvecklingen påIT-området och hur målet för IT-strategin har upp-fyllts av regeringen.Anf. 69 PER () replikHerr talman! Jag tycker inte att det räcker att följautvecklingen på IT-området. Det är fråga om att sti-mulera och öka utvecklingen. Vi har haft informa-tionstekniken som en del av en success story i Sverigetillsammans med läkemedelsindustrin. Det har varitbra, men det har inte varit tillräckligt. Vi har förut-sättningar att bli ännu mycket bättre.Jag vill peka på att när övriga industrier närmasthar en stillastående investeringsutveckling stiger kur-van för företag som använder informationsteknikenbrant, och det är där en mycket stor del av de nyaarbetstillfällena kommer fram. Det gäller inte baradatortillverkare eller mjukvaruproducenter utan dethandlar väldigt mycket om att företag bygger in IT-produkter i de nya produkterna. De blir de främstatillväxtföretagen i , och det får enorma sprid-ningseffekter.Jag tycker att det är bra om nu äntligen den nyaIT-kommissionen som den nuvarande regeringen harockså kommer att syssla litet grand med tillväxt. Härfinns det väldigt mycket som har stått stilla under desenaste åren. Jag är här tillbaka till frågan om Patent-och registreringsverket, de tekniska attachéerna ochatt knyta forskningen och utvecklingen vid högskolor-na till företagen. Jag anser också att man skall försökastimulera att få in just IT-produkterna i många av demindre och medelstora företagen. Där måste vi byggaupp kompetensöverföringen och få en indvidualiseradutbildning.Utvecklingen går snabbt. Men man måste gå föreoch visa de goda exemplen. Jag vill direkt till kom-munikationsministern ställa frågan: Är regeringen nuberedd att freda den miljard som den borgerliga rege-ringen avsatte via sin IT-delegation för satsningar påutbildning i skolan just inom IT-området och inteförsöka dra in den eller förstöra planeringen?Anf. 70 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag delar Per uppfatt-ning att det inte räcker att följa utvecklingen. Manmåste naturligtvis också stimulera den. Det är därförsom det är viktigt att blir kvar ochblir mer av en spjutspets eller en plogbill.I och med att nuär samordningsdepartement i kanjag lova att vi kommer att agera som blåslampa motövriga delar av på detta område,oavsett om det gäller regionalpolitik eller näringspoli-tik.Jag delar också uppfattningen att de tekniska atta-chéerna har en mycket stor kunskap och erfarenhetoch en mycket stor input att ge i detta arbete. Dekommer också att på ett aktivt sätt ingå i nätverk.När det sedan gäller de mer budgettekniska frå-gorna ber jag att få återkomma i ett annat samman-hang.Anf. 71 PER () replikHerr talman! Jag hoppas att miljarden fredas. Attförstöra de satsningar som sker inom skolväsendetmed löntagarfondsmiljarden vore förödande kapital-förstöring inom ett mycket centralt område. Det ärväldigt angeläget att vi verkligen får fram satsningarför att hjälpa fram många unga människors intresseoch kanske i viss mån också den individualiseradeundervisning som i många avseenden kan behövas.Jag är glad att kommunikationsministern vill drivapå inom ett antal områden. Jaghoppas att vi kommer att kunna se det i resultat också.För mig är det viktigt att vi nu verkligen kommerframåt med , forsk-ningen, databaserna och kunskapsmassan och gör demtillgängliga för de växande företagen.Det finns en pådrivande funktion när det gällerrättsöversynen. Det skall ske en rättsöversyn somsyftar till att skydda integriteten men också att undan-röja hinder. Det finns många olösta frågor i tillämp-ningen och nyttjandet av informationstekniken.Det finns också anledning att i den mån det gårdriva på den fortsatta utbyggnaden. Jag vet, som Ka-rin nämnde, att den nya generationens AXE-växlar först kommer att installeras i landsbygden,eftersom man där ofta inte har sådana. Man kommeratt få tillgång till bredbandstekniken med full multi-mediaöverföring. Det kan få mycket stor betydelse isynnerhet i ett land som Sverige.Herr talman! Jag är därför angelägen om att sats-ningarna på detta område verkligen blir fortsatta ochstora. Man måste verkligen vara intresserad och inteligga på latsidan, inte bara se hoten och utan också semöjligheterna. Vi behöver fler arbetstillfällen. Det ärinom IT-områdena och med spridningseffekten dekommer att skapas. Tar vi här inte chansen är detsvårt att se hur skall kunna vända utveckling-en under kommande år.Anf. 72 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det är svårt att säga emot Per We-sterberg. Han låter nu ungefär som jag själv i hög gradhar låtit under tidigare veckor där jag har ställt upp ien stor mängd intervjuer som nybliven s.k. IT-minister.Den omvandling som inte bara vi i är innei utan som man också i det globala samhället är inne iär det oerhört viktigt att vi tar till vara och ser som enpositiv utmaning. Jag kan försäkra Per attjag för min del inte skall lämna någon möda ospardför att vi i skall vara i det främsta ledet.Anf. 73 () re-plikHerr talman! Jag skulle vilja ha några kommenta-rer av kommunikationsministern.Det är visserligen sant, som sade iett tidigare inlägg, att vi befinner oss i början av enutveckling. Men redan nu brinner det i knutarna vadgäller integritetsskyddet. Eftersom flera av de frågorsom rör IT-utvecklingen kommer an på andra utskottoch andra departement, undrar jag om regeringenanser det möjligt att uppgiften om en prioriterad rätts-ordning kommer tillgodo på ett samlat sätt,så att man verkligen kan bevaka frågorna.Sedan har jag en undran om marknadssituationen.Om staten aktivt stimulerar utvecklingen genom t.ex.upphandling, riskerar man då inte att det t.o.m. bliren negativ utveckling så att man styr marknaden på ettsätt som gör att användare av mindre program miss-gynnas? Statliga och offentliga inrättningar beställerju oftast gamla programvaror som har en annorlundadesign.Miljöpartiet träffade ju en uppgörelse med rege-ringen om en besparing på public service-företagenvåren 1995, som ledde till ett positivt resultat på 400miljoner. Pengarna skulle användas för digitaliseringav radio och TV, dvs. Nustår det att digitaliseringen inte skall belasta statsbud-geten. Därför undrar jag självklart var de 400 miljo-nerna har tagit vägen och om detta betyder att uppgö-relsen inte gäller.Miljöpartiet har skrivit om . Detanslogs ju pengar för att muséerna skulle kunna göraen elektronisk dokumentering av sina samlingar bl.a.Staten anslog pengar till tjänsterna, men muséerna haringa pengar till att köpa vare sig kameror eller dataut-rustning. Det har gjort att vissa ledamöter i styrelsenför ett museum, som jag själv känner till väldigt väl,helt enkelt har efterskänkt sina arvoden för att de inteskall behöva stå utan arbete. Därför undrar jag omman kommer att ta hänsyn till detta , närIT används inom den statliga kulturvården.Anf. 74 Kommunikationsminister ()Herr talman! Integritetsskyddet är ett exempel påatt den lagstiftning som vi har inte har hängtmed i den snabba utvecklingen. Därför är det oerhörtväsentligt att vi gör allt för att den tidsperiod som ipropositionen är angiven till skall bli kortare.Jag hoppas att det skall vara möjligt att få en snabbareöversyn på alla områden när det gäller den rättsligadelen.Datalagsutredningen har tid på sig nästaår att lägga fram ett förslag till datalag, vilket också ärviktigt. är det för tidigt att gå in på någradetaljer.När det sedan gäller marknadsutvecklingen skallman kanske inte citera , men det var väl han somtalade om att låta tusen blommor blomma. Jag tror attdet är precis det man måste göra i det här fallet. Vimåste låta små källarföretag, innovatörer, uppfinnar-jockar och alla möjliga entreprenörer pröva möjlighe-ten. En del blir kanske fel, men det mesta kommersäkert att bli ganska bra. Den öppenheten tror jag attvi skall ha.Kort när det gäller digitaliseringen, IT, kulturbud-geten och muséerna: Detta är exempel på att den nyatekniken kommer in på alla samhällsområden. Därför måste hela samhälletanpassas, även budgetmässigt, till den nya tekniken.Anf. 75 () re-plikHerr talman! Hur har kommunikationsministerntänkt sig att ett museum, som har fem personer an-ställda för att göra en elektronisk dokumentation avsamlingar, skall kunna anpassa sig när de inte harnågra datorer och ingen kamera? Här kan man verkli-gen tala om kostnadsövervältring.Vad gäller entreprenörer är det självfallet precisden utveckling man vill ha, t.ex. att nationella företagkan utvecklas. Men vad vi är rädda för är oligopolsi-tuationer. Vi har gjort en jämförelse med tidnings-och pressbranschen, som har ett presstöd. Vi är inte inuvarande skede redo att föreslå något som liknarpresstöd för små programvaruföretag. Men vi tyckeratt frågan borde utredas. Just den utveckling somkommunikationsministern nämner, vilken jag ocksåstöder, ser jag som hotad av att man inte aktivt tar itumed risken för en snedvriden marknadssituation. Ipropositionen talas det om att staten skall stimuleragenom upphandling. Gynnar detta små företag, mång-fald och användare som inte är särskilt ekonomisktstarka?Anf. 76 Kommunikationsminister ()Herr talman! Väldigt kort om marknadssituatio-nen: Jag tror inte att vi gynnar branschen genom någrasärskilda statsstöd. Om det skall vara offentliga stöd,tror jag att det är bäst använda pengar att satsa påanvändarsidan, se till att det ställs krav på användar-vänliga program och den typen av förutsättningar. Iövrigt handlar det om en öppen inställning till småfö-retag i allmänhet, och då är naturligtvis den här typenav företag oerhört intressant. Men då talar vi om entillväxtstrategi, där IT är en del av den större tillväxt-strategin.Anf. 77 () replikHerr talman! Först vill jag uttrycka min glädjeöver att regeringen vill arbeta snabbt. Förmodligenkommer att ge regeringen ett tillkän-nagivande om att säkerhets- och sårbarhetsfrågornainom försvarsområdet måste följas på ett myckettydligare sätt. Det är bra att man redan nu är bereddatt ge detta tilläggsdirektiv. I detläget kanske måste förstärkas medsakkunniga på detta viktiga område.Det är också viktigt att vi diskuterar hela dennastora fråga i kombination med tillväxt- och syssel-sättningsfrågorna samt hur man kan öka möjlighetenför startande av små och medelstora företag.Kommunikationsministern dröjde sig vid flera till-fällen kvar vid just vikten av tillgänglighet, att det ärviktigt att det finns nät utbyggda i alla delar av vårtland. Mina direkta frågor till kommunikationsminis-tern blir då: Är kommunikationsministern nöjd medatt näten finns där till vilket pris som helst? Är det entillfredsställande tillgänglighet att kunna koppla in sigpå de olika näten? Har inte också prisfrågan en storbetydelse i fråga om vad som är tillfredsställandetillgänglighet? Den är oerhört viktig, för det spelar juingen roll om tekniken är utbyggd och näten finns, omanslutningsavgifterna för de riktigt små företagen ärså höga att de avstår från att använda sig av tekniken.Då uppstår klyftor, och avstånden blir inte kortare.Anf. 78 Kommunikationsminister ()Herr talman! När det gäller slutanvändarpriserna,som det oftast handlar om, kommer Post- och telesty-relsen, vid regeringens sammanträde , att fåi uppdrag att inför propositionen om en förändring itelelagen se på modeller för modernisering och an-passning av det nuvarande prisregleringssystemet.Detta uppdrag kommer man att arbeta med fram tillhösten. I sak delar jag uppfattningen att det är ettproblem med de höga slutanvändarpriserna i vissafall.Anf. 79 () replikHerr talman! Det är bra att kommunikationsminis-tern tar dessa problem på allvar. Jag är rädd för att detuppstår klyftor om man väntar för länge innan man taritu med slutanvändarpriserna, om vi nu skall definieradet så. Då kommer tekniken att innebära stora möjlig-heter för många och stora hinder för andra. Vi har ettansvar för att undvika det. Jag tänker också vara mednär det gäller att agera blåslampa, som kommunika-tionsministern uttryckte det, för att se till att vi fårrättvisa priser över hela landet.Jag har också en fråga som gäller kommunika-tionsministerns kommentar när det gäller utbildnings-frågorna. Jag reagerade mot att baraskall följa utvecklingen. I propositionen sägs att manhar som mål att informationstekniken skallkunna finnas på alla nivåer inom utbildningsväsendet.Jag vill se klara direktiv från regeringen, inte att manbara passivt följer utvecklingen.Anf. 80 () replikHerr talman! Jag tycker att det som sades om skall vidga uppdrag lät intres-sant, framför allt att man skall testa olika scenarion.Det har vi pratat mycket om i allmänna ordalag, vil-ken strukturomvandling som kan tänkas ske. Jag hop-pas verkligen att man ser på vilken effekt en kraftigförkortning av normalarbetsdagen kan ha på struktur-omvandlingen och IT-utvecklingen. Det är min över-tygelse att en kortare arbetsdag främjar tillväxt, vilketäven den ekonomiska historien visar. Det ger ett bätt-re utnyttjande av datorkraften, i och med att det sätterpress på företagen. Det kommer också att stärka denindustriella basen. Vi kan behålla arbetstillfällen inomindustrin. Jag tror inte att det som har skett den senas-te tiden är bra, att industrin gör jättestora vinster ochändå avskedar folk. Det är inte lyckligt.Det viktigaste är dock att man skulle kunna visaatt mänsklig och ekonomisk energi frigörs. Det ärenergi som vi inte tänker på i vanliga fall, som kom-mer att bidra till en positiv samhällsutveckling.Anf. 81 Kommunikationsministern ()Herr talman! Arbetstidsfrågorna utreds bådeframlänges och baklänges i alla möjliga olika sam-manhang. Självfallet kommer arbetslivet att förändrasi och med den nya tekniken. Distansarbete innebärnya möjligheter och eventuellt nya problem. Nor-malarbetstiden är bara en del av arbetstidsfrågorna.Annorlunda driftstider är en annan. Jag vet att detfinns de som sitter hemma och arbetar med sindator uppkopplad och inte har någon semester. De har ingen normalarbetstid överhuvud taget. Detta är några exempel på att det ärspännande att se på vilka scenarion som är möjliga.För en del passar det. För andra kommer det säkert attinte passa alls.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag förväntade mig inte något raktsvar. Det var ändå ett steg i rätt riktning. Vi kan intebortse från att den första introduktionen av datorer förorder, lager och fakturering, som ägde rum för 10-15år sedan, har slagit ut hundratusentals kontoristjobb,läkarsekreterarjobb osv. Det är administrationsjobbsom har försvunnit. Det pågår redan en strukturom-vandling i samhället. har vi hundra gånger merdatorkraft. Vi måste se vilka konsekvenser det kan fåoch hur vi skall utnyttja det på bästa sätt.Anf. 83 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jobben förändras, det är självklart.Vi tillverkar inte telefoner och bilar på samma sättsom vi gjorde . Utvecklingen går helatiden vidare. Det farligaste vi kan göra nu är att sägaatt det bara är några som behöver vara med i dennaomvandling och att andra kan slippa. Det kanske endel av oss medverkade till . Om vi gör detskapar vi de klyftor som vi säger inte får uppstå. Allamåste vara med, inte bara för att diskutera hot ochmöjligheter utan också för att skaffa sig utbildningoch kunskap för det nya som kommer.Anf. 84 ()Herr talman! Utbildning och kunskap var det sistasom kommunikationsministern talade om. Jag tyckeratt det är ledsamt att det bara är jag från utbildnings-utskottet som har anmält mig till debatten. Vi får välse vad det kan bli av det.Riksdagen - vi som är här - är ett strålande exem-pel på vad som har hänt. När jag kom in i riksdagen1985 fick jag helsidor i för att jag var denriksdagsman som hade en egen dator. Det var unikt,märkvärdigt osv. Titta på er själva ! Ni är ge-nomdatoriserade allihop, både hemma och här i riks-dagen. Vi kommunicerar med hela världen, letar påinternet, kommunicerar inom , inom partier,mellan partier och med partiorganisationer ute i lan-det. Det är precis vad det handlar om. Vi skall intevara rädda för det, . Många av vårasekreterare på har fått andra ar-betsuppgifter. De har lärt sig mer och har ett merkvalificerat jobb än före datoriseringen. Det är sammaprocess som vi försöker få i gång, och som också harkommit i gång på många andra håll inom landet.Jag rekommenderar er samtliga att läsa tidskriftenMöss och människor. Där tar man upp bra exempel påIT-användning bland barn och ungdomar. Tidskriftenbubblar av entusiasm och ger mängder av exempel påhur IT är till gagn för ett samhälles utveckling:På Espedalsskolan i har grundskolandatoriserade skolbänkar. På förskolan iUmeå får 6- och 7-åringar körkort på dator. I Karesu-ando kan skolan finnas kvar och utvecklasmed hjälp av datorer. Informationstekniken ger förut-sättningar för barnen i , så att de inte be-höver lämna hemmet för att gå i skolan. Lärare i Ja-kobsberg har tagit initiativ till att 2 000 elever i skolanhar ett interaktivt nät ihop med sina lärare. De kanarbeta hemifrån eller i skolan. Unga människor jobbarpå distans i . De kan arbeta hemma på sinegen ort och sälja försäkringar åt ett försäkringsbolagi . Alternativet hade varit arbetslöshet. Alltär tillskott som ger alternativ och höjer kvaliteten,både i arbetslivet och undervisningen.Herr talman! myntade se-dan begreppet en dator för alla elever. Det skall intetas bokstavligt, utan som ett uttryck för ett medvetetförhållningssätt till behoven av att öka IT-användningen och IT-utbildningen i skolorna. I Sveri-ge måste utbildning och kompetensutveckling vara enlivslång process. Vi är alla ständiga elever. För attdetta inte bara skall vara en politisk fras måste vibejaka denna utveckling. Det som bejakas av de ungasom beskrivs i tidskriften och människor måsteockså vi litet äldre och vi politiker bejaka. Men detkrävs också politiskt mod, organisatoriskt mod ochadministrativt mod för att gå emot alla människor somsäger: Vad skall det vara bra för? Så har vi aldriggjort förut. Det kostar bara pengar. Tekniken barabråkar.Vi måste försöka överlista detta och övertyga alladem som ännu inte har insett att det finns fördelarmed utvecklingen. Den lust och det sjudande intressesom finns måste vi bejaka, och den olust som finnsmåste vi försöka vända till lust genom att ge bra ex-empel och genom att argumentera och debattera.Den tillgång till information som finns överalltökar också behovet av kunskaper. Utan kunskaper blirvi lätt offer, vi blir lätt utsatta för manipulationer avolika slag. Kunskapen är alltså om möjligt ännu vikti-gare , eftersom behovet av att kunnasovra och ifrågasätta är mycket större än någonsintidigare.Jag tycker själv mycket om att surfa på internet,och jag jämför det med . Där finns detmassor av oväntade saker och massor av skräp, mendet finns också en möjlighet för mig att hitta det jagsöker om jag vet vad jag söker. Det är ungefär det-samma med internet.När det sedan gäller jämställdheten tycker jagfaktiskt att utskottet har slarvat. Det gäller t.ex. Folk-partiets motion om jämställdhet, T 58 yrkande 6.