prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Som jag tidigare sade trorjag inte att det är inom rättsväsendet vi kan förändrautvecklingen.När man nu har genomfört förändringar inomdomstolsväsendet och inom hela rättsväsendet, anservi i att det är viktigt att förändringarnainte sker för snabbt och inte bara med besparingsbe-ting i åtanke. Även om vi har deltagit i besluten ser vimed oro på utvecklingen. Förändringarna har skettsnabbt, och det har skapat problem i rättsväsendet.Det måste man lösa med ökade insatser för att kommaöver de inkörningsproblem som har funnits och finns idag.Jag tror också att förändringarna inom rättsväsen-det i mångt och mycket är positiva förändringar. Dennya närpolisverksamheten kommer att ha en mycketstor betydelse för hur vi skall kunna bemöta brottslig-heten ute i samhället och för hur vi skall kunna före-bygga att brott över huvud taget begås.Senare i dag kommer vi att debattera förändringari domstolsväsendet. Det är viktigt att vi låter få slutföra sitt uppdrag att se överdomstolsväsendet. Det finns möjligheter att genomfö-ra förändringar och omorganisationer inom domstol-sväsendet och andra delar av rättsväsendet. Och närförändringarna väl är genomförda innebär de att vi fårett bättre och mer effektivt rättsväsende till de kostna-der som vi är beredda att anslå.Fru talman! I detta anförande yrkar jag bara bifalltill reservation nr 1. De övriga reservationerna yrkarjag bifall till senare under repspektive område.Anf. 72 () replik:Fru talman! tog precis som jag uppden ökade kriminaliteten, som framgår av statistikenför 1995 och . gavockså förklaringen till att vi har en ökning. Jag haruppfattningen att det är så komplicerat att ett kortinledningsanförande i varje fall inte ger mig möjlighetatt ge hela förklaringen. Men förklaradeökningen och -96 med försämringar somhar genomförts i samhället. Har jag tolkat AliceÅström rätt om jag säger att och Väns-terpartiet därmed anser att orsaken till nedgången ikriminaliteten beror på för-bättringar i samhället , vilka nu tydligenhar vänts till försämringar?Anf. 73 () replik:Fru talman! Precis som sade är detinte lätt att i ett så här kort anförande ange de exaktaorsakerna till ett komplicerat faktum. Jag kan intesäga om det var förbättringar under åren 1991-1994som gav utfallet. Däremot har jag kunnat se att denedskärningar som har skett harskapat en ökad kriminalitet och en ökad brottslighet.Jag kan se hur det är i den lilla kommun jag självkommer ifrån - . Man har gjort nedskär-ningar på skolan inom psykologtjänsten och inomspeciallärarundervisningen. Flera av de elever somtidigare fick denna hjälp och detta extrastöd före-kommer hos polisen när det har begåtts brott.Det sambandet tycker jag ändå är ganska klart ochtydligt. Brottsligheten måste man bemöta på de före-byggande områdena.Om det var den typen av förändringar som skeddeunder kan jag tyvärr inte ge svar på.Anf. 74 (mp):Fru talman! Jag skall börja med att jag säga att jaguppskattar justitieministerns närvaro här vid vårdebatt. Vi skall diskutera rättsväsendetoch kriminalpolitiken först. Sedan har vi delat uppbetänkandet på delområden. Därför är det svårt att gåin på detaljer , men eftersom justitieministern baraär närvarande under det första avsnittet känner mansig tyvärr nästan tvungen att gå in idetaljer.Miljöpartiets syn på kriminalpolitiken är som ut-skottsmajoritetens: rättsväsendet kan inte ses isolerat.Man måste se på omvärlden och hur den övriga poli-tiken faller ut för människor ute i samhällena. Mode-raterna har en annan åsikt. gick utmycket hårt och gjorde nästan en svartmålning av hurdet ser ut. Tror att det blir en förändringför att vi skaffar ännu fler poliser och ännu fler doma-re? Är det där åtgärderna skall sättas in? Är det inte såatt samhället i sig också genererar brott om orättvi-sorna och villkoren för människorna är hårda? Miljö-partiet är övertygat om att det är på det viset.Var är det bäst att sätta in hjälpen för att inte gene-rera kriminalitet och brott? Jo, det är naturligtvis hosbarnfamiljer och ungdomar. Det är där vi måste före-bygga. Det tror vi absolut är det viktigaste.Om man med moderat politik tänker sänka skat-terna så att vi inte får medel till offentliga sektorn,dvs. skolor, barnomsorg, fritid, sjukvård och äldreom-sorg, blir det ett hårdare klimat för dessa barn. Mindrebidrag till kommunerna ger samma effekt. Man tarbort arbetsrätten och sänker lönerna. Vilken typ av samhälle får vi då? arbetar och kan ändå inteförsörja sig på sin lön. Människor arbetar och vet intevilken dag de skall bli arbetslösa. Klyftorna ökar vadgäller löneskillnaderna. Hur blir det med normernaoch med etik och moral när människor ser detta?Miljöpartiet tror inte att det blir bättre.Det talades om fusk, oegentligheter och brott. Viinstämmer i att det är förfärligt att se människor somhar roffa åt sig ännu mer. Vi tycker att man politisktskulle kunna göra någonting åt t.ex. höga löner ikommunala bolag och fallskärmsavtal. Visst stickerdet i ögonen på människor. vill inte attvillkoren skall bli så olika i samhället. Alla skall kän-na en grundtrygghet, och rättsväsendet skall vara enstatlig angelägenhet, vilket vi också har skrivit i be-tänkandet. Jag har varit tvungen att skriva ett egetyttrande därför att vi har gjort upp om rättshjälpen.Miljöpartiet anser att vi har naggat systemet i kantenoch att vi kanske är på väg mot ett annat system somvi inte tycker är bra. Rättsväsendet har en särställning,och det är viktigt för ett fritt och demokratiskt samhäl-le. Det är klart att också tycker att det ärnödvändigt med ett rättsväsende som uppfyller dekrav som vi tillsammans har ställt och att polisen harresurser för att förebygga och bekämpa brott. Det ärdessa förebyggande åtgärder som jag inte förstår attModeraterna kan frikoppla från samhället i övrigt.Ni skriver i en reservation att varje människa haransvar för sina egna handlingar. Det tycker Miljöpar-tiet också. Men det ansvaret för egna handlingar kaninte helt frikopplas från sociala och ekonomiskakrafter. Det är där vi skiljer oss åt. Att domstolarnaockså skall verka för att människor får sin sak prövadrättssäkert och inom rimlig tid är en självklarhet, samtatt verkställigheten av straff präglas av en säkerhetoch humanitet. Allt det har vi gemensamma åsikterom. Skillnaden gäller hur samhället ser ut i övrigt.Regeringen har prioriterat en del brottslighet, t.ex.ekonomisk brottslighet. Vi har i en skrivelse när detgäller ekonomisk brottslighet pekat på miljöbrotten,som vi inte tycker lyfts in tillräckligt. harsagt detta , och vi säger det nu igen. Vivill ha en nationell plan för hur vi skall lösa dennabrottslighet. Den ingår i den ekonomiska brottslighe-ten, men den glöms alltid bort. Den nämns på någonrad med en liten rubrik - sedan är det inte mer.Rasistiska brott har också lyfts fram av regeringen.Vi instämmer, men vi tycker att man kan gå längreoch att man borde ha gjort det tidigare. FN:s konven-tion mot rasistiska brott säger att man skall förbjudaorganisationer och sammanslutningar. Det tycker jagatt vi skulle ha gjort för länge sedan. Det går oerhörtmycket pengar från polisen för att övervaka de de-monstrationer och sammankomster som sker i samhäl-let. Jag tror att det gick åt 8 miljoner för att övervakaen demonstration i . Jag tycker inte att viskall ha polisen till att övervaka en lärare som upp-manar till brottsliga handlingar i sin ideologi. Ideolo-gin är ju hets mot folkgrupp.Det har skett mycket på rättsområdet, bl.a. storaorganisatoriska förändringar. Alla har inte varit avondo - tvärtom. Polisens omorganisation ser jag sompositiv. Jag har fått många bevis för att närpolisverk-samheten fungerar alldeles utmärkt på många platser.Däremot kan det vara mer tveksamt att den härsom jag uppfattar det rigida modellen - jag tror att detär Statskontorets modell - skall läggas på alla verk-samheter. Jag tänker på att åklagarverksamheten harhaft denna modell och sedan kommer kronofogde-myndigheten med samma sorts modell. Jag tycker kan ta sig att utvärdera de nya organisationer-na innan man går vidare och överför den.Domstolsverksamheten kommer jag till senare.Jag vill inte uppehålla mig så mycket vid den.Internationellt samarbete har jag däremot mångaåsikter om. Det måste jag få ta upp nu.Vi såg inte i budgeten att det skulle gå någrapengar till det internationella arbetet. Det var i Riks-polisstyrelsens anslagsframställan vi såg att 100 mil-joner skulle gå till Schengen-samarbetet och uppbyggnaden av informationscentra-len. Det gjorde mig upprörd, därför att jag har gåttmed på rambudgeten för Polisen, och ser jag att100 miljoner går till Schengen redan innan vi harskrivit på avtalet och innan vi har sagt vad vi tyckerhär i . Hur kommer det att inverka på denövriga polisverksamheten, när budgeten är så an-strängd? 100 miljoner är mycket pengar i detta sam-manhang. Varifrån drar man in pengar för den härsakens skull.Jag har också efterlyst information tillallmänheten och till politiker om vad det rör sig omför handlingar och hur det konkret skall gå till medSchengensamarbetet. Jag läser att i och Dan-mark är det full debatt, i deras parlament, ute i sam-hället. Men här är det komplett tystnad, därför att -min egen bedömning - de flesta partierna är positivatill Schengen. Men så lätt kan man inte göra en så storsak, som betyder så mycket för Polisen här i Sverige.Man kan inte bara säga ja och blunda. Jag uppmanarmina kolleger att ta del av handlingarna. Läs vad detinnebär, och försök även att ha en kritisk inställning!Även om man säger ja, måste det finnas saker mankan förändra. Jag tycker att det måste ske i Sverigeockså.Jag läser mycket i pressen - när man inte får riktiginformation blir det ju rykten - att Schengenavtalethar företräde framför det nordiska samarbetet. Detframgår av en särskild artikel, som diskuterasmycket i , därför att de har tittat närmare påtillträdesavtalet. Då är min fråga: Är det så justitie-ministern?Alla dessa handlingar som finns, speciellt myn-digheternas manualer, om hur skalltillämpas i praktiken skulle vi vilja ha hit så att vi lättkunde ta del av dem. finns det nio pärmar medosorterat material. Det är klart att vi inte kan klara utdet själva. Vi har en reservation i detta sammanhang.Justitieministern har som svar på en direkt frågasom jag ställde sagt att anledningen till att nuhastar in i detta samarbete är att vi vill värna dennordiska passfriheten. Det var anledningen. Men iNorge är det uppror. Det är inte säkert att det blir ja idet norska parlamentet. Hur ställer sig då?Blir det någon tvekan eller någon förändring om detblir så?Sanningen om Schengen är inte, som det fram-ställs, fri rörlighet. Det skulle jag vilja dementera. Detär tvärtom ett polissamarbete och en stor ökad kon-troll vid de yttre gränserna. Det behöver vi pratamycket mer om. Det är det jag uppmanar till. Ta redapå detta och för en diskussion!Anf. 75 () replik:Fru talman! talar yrva-ket om kostnaderna på 100 miljoner för Schengen-samarbetet. När vi tidigare beslutade om ramarnafanns det en motion från oss moderater som just före-slår att det skulle anslås medel för dessa kostnader.Det var fullt möjligt för att ställa sigbakom de 100 miljonerna då, men det gjorde maninte.Kia får naturligtvis ha vilken uppfatt-ning hon vill om den moderata politiken. Men när KiaAndreasson förfasar sig över att vi moderater villsänka skatten och framställer detta som någotomänskligt, vill jag gärna höra vad om verkligheten. Verkligheten är sådan attsocialbidragstagarna i i snitt betalar 23 000 kri skatt men får i socialbidrag. Är det posi-tivt att plocka så mycket skatt från människor att demåste bli socialbidragsberoende? Det vi moderatervill är att skatterna skall sänkas så att människor kanleva på sin lön utan att behöva få socialbidrag. Dettaär siffror som även kan ta del av.Enligt vår uppfattning grundas självkänslan bl.a.på möjligheten att klara sitt eget liv, att vara oberoen-de av myndigheter. Men genom att först plocka skattfrån människor och sedan tvinga dem att söka social-bidrag förbättrar man inte människors självkänsla.Det finns nog skäl att fundera över om inte bristandesjälvkänsla kan ha betydelse för kriminalitet.Anf. 76 (mp) replik:Fru talman! När det gäller de 100 miljonerna hadejag redan skrivit två motioner i samband med budget-propositionen. Jag kan inte bara hänga på 100 miljo-ner på ett annat partis motion. Jag måste ju ha egentäckning för de pengarna. Det är svaret på fråganvarför jag inte sade ja till det förslaget. Däremot kän-de jag mig mycket besviken på socialdemokraterna avdet skälet att man inte av texten i budgetpropositionenkunde utläsa att man verkligen tog så mycket pengartill . Jag menar att det redan varför sent när jag upptäckte det.När det gäller skatten på socialbidrag är detegentligen en diskussion i sig själv. Men för att försö-ka prestera ett svar vill jag säga att socialbidrag inteär tänkta att betalas ut , utan atthjälpa människor i tillfällig nöd. Därför har vi inteskattebefriat vissa, utan vi har en generell skatt påutbetalda belopp. Det är enklare för samhället att göraså.Men vi har olika politisk uppfattning om hur viskall lösa problemen. Skatt måste vi ha för att kunnafinansiera de gemensamma angelägenheterna som jaghar sagt är så viktiga, även som brottsförebyggandeåtgärder. Vi måste ju betala skatt för att få in pengartill en generell skola, till sjukvård, barnomsorg ochäldreomsorg. Det går inte att finansiera det vi vill haoch som vi tror är förebyggande på något annat sätt.Sedan kan man få in skatt på olika sätt. Miljöpartietvill ha mer skatt på icke förnyelsebar energi och råva-ror.Anf. 77 () replik:Fru talman! Vi skall inte föra skattedebatten förlångt. Men det jag pekar på är en skatt på arbetsin-komster. förfasade sig ju själv överatt heltidsarbetande inte alltid kan leva på sin lön. Detär just detta jag tar upp. Varför kan heltidsarbetande imånga fall inte leva på sin lön? Jo, för att den heltids-arbetande måste betala en skatt som gör att han ellerhon sedan måste begära socialbidrag. Det är inte skattpå socialbidrag, utan det är skatt på arbetsinkomster.Det är intressant att notera att tydli-gen tycker att det är bra att den här skatten dras, så attmänniskor sedan får gå och be om socialbidrag.Anf. 78 (mp) replik:Fru talman! Det är väl att ta i! Det är klart att jaginte tycker det. Vad jag sade var att en heltidsarbetan-de i regel kan klara sig utan socialbidrag. An-nars beror det i så fall på andra omständigheter. Menmed förslag till större lönespridning isamhället, vilket är den allmänna politiken, skulle detbli mycket svårt att klara sig på sin lön.Anf. 79 ():Fru talman! I det här allmänna avsnittet hade jaginte tänkt säga så mycket. Jag tycker emellertid att detär viktigt att peka på några satser som jag tycker ärväldigt bra och som vi står bakom. Jag tror att deflesta står bakom dem, men det är ändå bra att läsaupp dem. "Den kriminalpolitiska inriktningen bör enligt ut-skottets mening grundas på en helhetssyn och på eninriktning av den allmänna politiken som leder tillsocial trygghet, en rättvis fördelning och ett samhällesom vilar på solidaritet mellan människor. Hänsynentill brottsoffren är en del av den helhetssyn som ut-skottet här gör sig till tolk för. "Det är en utmärkt utgångspunkt, tycker vi, för enkriminalpolitik som bär.Senare i utskottstexten talas det om det här medprioritering: "Vad utskottet nu anfört hindrar natur-ligtvis inte att också brottsbekämpningen har storbetydelse, och utskottet delar regeringens uppfattningatt våldsbrott, narkotikabrott samt ekonomisk ochannan grov organiserad brottslighet måste priorite-ras." Det står vi naturligtvis bakom, som alla andra.Men jag tycker ändå att man i det här samman-hanget bör höja ett varningens finger för det här medprioritering inom rättsväsendet. Jag har en känsla avatt det här kan ha gått för långt, för det bryter egentli-gen mot en fundamental princip i en rättsstat: att manskall behandlas lika. Har man begått ett brott skall detbeivras. Ute i verkligheten är det de facto bara vissabrott som blir handlagda, medan andra bara läggs påhög. Många tar sådana här uttalanden till intäkt för kan underlåta att fullfölja beivrandet av brott,och det är naturligtvis väldigt olyckligt. Man böralltså vara medveten om faran i det här prioriterings-resonemanget.Ett annat bra stycke är det här, under rubriken: "Ett väl fungeranderättsväsende är av fundamental betydelse för att upp-rätthålla den demokratiska rättsstaten. Rättsväsendetskall hålla hög kvalitet och vara kostnadseffektivt. Enförutsättning för att kunna upprätthålla rättssäkerhetenoch rättstryggheten är att rättsväsendet kan hanterasina uppgifter på ett korrekt sätt och inom rimlig tid.Likaså är en effektiv indrivning av skatter och avgifterav stor betydelse för statens finanser. "Ja, just det. Det är mycket av det här som ärsjälvklart. Men det är inte självklart om vi ställer dehär texterna mot den verklighet vi har utanför. Det ärinte så att hanteringen av en rättsfråga alla gånger blirså lyckad. Det är sällan som rättssaker hanteras inomrimlig tid. Tvärtom är detta snarare ett målatt sträva mot. Men det är bra om vi är överens om attde här målen är viktiga att upprätthålla.Jag skulle vilja lägga till en innebörd som jagtycker har bäring på de här tingen, och det är viktenav rättsreglernas förankring i det allmänna rättsmed-vetandet. Vi måste ha klart för oss att rätts-ordningens möjligheter till korrektiv genom poliser,åklagare, domstolar och kriminalvårdsanstalter endastkan utgöra en del av samhällets inslag för att få män-niskor att handla på ett socialt acceptabelt sätt. Män-niskornas egen uppfattning om vad som är rätt ochriktigt är av fundamental betydelse. Ett väsentligtinslag i en god rättskultur är att lagstiftaren och derättstillämpande myndigheterna agerar i samklangmed djupt kända krav och behov hos människorna ifråga om vad som är rätt och fel. När vi sålunda i dagdebatterar rättsväsendet genom poliser, åklagare,domstolar och kriminalvårdsanstalter bör vi ocksåhela tiden begrunda vad vi som lagstiftare åstadkom-mer för att öka rättsordningens förankring ute blandmänniskorna.Jag har också några tekniska synpunkter. Vi har jumotsatt oss besparingar helt och hållet inom rättsvä-sendet, och det tycker jag är så självklart att jag intetänker utveckla det närmare. Men i utskottsbetänkan-det står det: "Utskottet vill tillägga att ett syfte meddet omfattande förändringsarbete som redovisatsär att skapa utrymme för kostnadsminskningar medbibehållen hög kvalitet i verksamheten. I själva verketär det, som utskottet anförde i sitt yttrande till fi-nansutskottet om utgiftsramen (1996/97:JuU1y), svårtatt se att det skulle vara möjligt att inom ramen för eni allt väsentligt oförändrad struktur genomföra bespa-ringar av den storleksordning som är aktuell för denärmsta åren. Härför krävs att redan beslutade organi-sationsförändringar får en kostnadsbesparande effekt,att andra sådana förändringar som diskuteras ge-nomförs och att resultatet blir det önskade. Slutligenkrävs att lagändringar som regeringen förelagt elleravser att förelägga också antas. "Det är ju kolossala förutsättningar och förbehållsom man här skriver in för att dessa besparingar skallfungera! Jag menar att det är en fullständigt oaccepta-bel utgångspunkt att chansa på att det möjligen kan gåom vi drar ned på det här under förutsättning att xantal omständigheter inträffar.Det är uppfattning att det intefinns utrymme att genomföra besparingar i rättsvä-sendet med bibehållen kvalitet och effekt. Det ärsällan så att man kan få något bra utan att betala; detgäller över huvud taget i livets alla skeden. Om dettaär möjligt måste det i så fall först visas innan man kangenomföra nedskärningen - precis som som sker är att det redan från börjanbristfälliga rättsväsendet ytterligare försämras ochdemonteras. Det är viktigt att göra klart att man inga-lunda kan få bättre rättsvård med mindre ekonomiskaresurser. Rättsvård är i sig resurskrävande och måsteså vara. Man kan inte jämföra rättsvården med enbilfabrik där man genom ökad grad av automatiseringkan höja produktionstakten. I rättsvårdens väsen lig-ger att en viss omständlighet och ett personligt,mänskligt engagemang i varje enskilt fall måste till.En dålig rättskultur och en svag rättsvård medför attmänniskor far illa, samhället fungerar sämre och olikakvaliteter deformeras.Vi deltar inte i beslutet om fördelning av anslag,då vi har en annan anslagsram.Anf. 80 ():Fru talman! Jag måste säga att jag blir något upp-rörd över debatteknik. Utifrån denpreliminära statistiken från Brottsförebyggande rådetom anmälda brott anklagar för att ha misslyckatsmed sin kriminalpolitik. Det är en enkel och vulgärdebatteknik, och jag vill hävda att det är en brutalise-ring av den kriminalpolitiska debatten.Jag tycker det finns anledning för attvara något försiktig med att föra debatten på det sät-tet. ökade antalet misshandels-brott från 40 500 till 53 000. Mellan 1991 och 1994ökade antalet våldtäktsbrott med 500. Jag anklagarinte som justitieminister under denborgerliga tiden för att vara ansvarig för detta. Jagtycker att det är att föra debatten på ett antiintellek-tuellt sätt.Fru talman! Den socialdemokratiska kriminalpoli-tiken bygger på fyra huvudlinjer. Den första handlarom det brottsförebyggande arbetet. För att bryta tren-den med ökad brottslighet krävs ett omfattande ochlångsiktigt brottsförebyggande arbete inom alla sam-hällsområden.Tyngdpunkten i det arbetet måste ligga på lokalnivå, där problemen finns och där det medborgerligaengagemanget kan mobiliseras. Det brottsförebyg-gande program som regeringen antagit och som nugenomförs på bred front är en central del av den kri-minalpolitiken. Berörda inom alla samhällsområdenskall i högre grad beakta vilka konsekvenser derasbeslut och åtgärder har för brottsligheten. Lagstift-ningen och myndighetsarbetet skall utvecklas ocheffektiviseras utifrån ett brottsförebyggande perspek-tiv. Stöd skall ges till det medborgerliga engage-manget på lokal nivå i det brottsförebyggande arbetet.Också inriktningen av polisens arbete mot ett merproblemorienterat arbetssätt, vilket närpolisverksam-heten är ett uttryck för, skapar förutsättningar för etteffektivare brottsförebyggande arbete. Det sker enväldigt snabb utbyggnad av närpolisverksamheten justnu. har polisens arbetstimmar som användsför närpolisverksamhet ökat från till drygt 20 %.Den utbyggnaden fortsätter.Den andra huvudlinjen i Socialdemokraternaskriminalpolitik är kampen mot den grova och gräns-överskridande brottsligheten. Det finns anledning attkänna stor oro för utvecklingen när det gäller dennakriminalitet. Den brottsligheten innefattar såväl vålds-och narkotikabrottslighet som den ekonomiska krimi-naliteten och har ofta en internationell anknytning,som i grunden utgör ett hot mot själva rättsstatensfundament.En utveckling av det kriminalpolisiära arbetet, ettintensifierat internationellt samarbete, som det avregeringen initierade Östersjösamarbetet och samar-betet inom Schengen och Europol, är några åtgärdersom krävs. Förslag kommer att presenteras för riksda-gen om bättre skydd för vittnen och en utvidgning avpolisens arbetsmetoder.Den tredje huvudlinjen är åtgärder mot den eko-nomiska brottsligheten. Den ekonomiska brottslighe-tens omfattning uppskattas till 100 miljarder kronor.Förutom att samhället går miste om stora skatteintäk-ter rubbar den ekonomiska brottsligheten grundernaför en sund marknadsekonomi. Den leder till moral-upplösning och skapar otrygghet för tiotusentals an-ställda.För tilltron till rättssamhället, för att upprätthållamoral och etik och för att värna det solidariska väl-färdssamhället är det viktigt att denna brottslighetangrips med kraft.Regeringen är i full färd med att förverkligaden strategi mot den ekonomiska brottsligheten somriksdagen ställde sig bakom . skall inrättas under nästa år.En skattekriminal skall inrättas som förhoppningsviskan starta .