prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:93Onsdagen den 8 majKl. 9.00 18.22Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 maj.VälkomsthälsningAnf. 1 gästas av en delegationfrån parlament.Vi hälsar talmannen och hans kollegervälkomna till plenisal. (Applåder)2 § Meddelande om svarstiden för interpella-tionerAndre vice talmannen meddelade att svarstidenför interpellationer som senast skulle ha besvaratsunder vecka 20, vilken är plenifri, skulle förlängas tillmotsvarande veckodag utan att någotsärskilt meddelande skulle behöva lämnas till riksda-gen.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1995/96:229 till skatteutskottetSkrivelse1995/96:164 till utrikesutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 2 majAU13 Lokal samverkan mot arbetslöshetenMom. 1 (antalet kommuner och samverkan mellanflera kommuner)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kds)Förberedande votering:67 för res. 113 för res. 2231 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:231 för utskottet69 för res. 112 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 25 c, 23 fp, 20 v, 16 mpFör res. 1: 68 m, 1 kdsAvstod: 12 kdsFrånvarande: 14 s, 12 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdsMom. 4 (ALU som förstahandsåtgärd)1. utskottet2. 3 (fp, m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (generell utvärdering av ALU)1. utskottet2. 5 (fp, m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 7 (kommunernas medfinansiering)1. utskottet2. 7 (v)Votering:289 för utskottet20 för res. 740 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 68 m, 25 c, 23 fp, 16 mp, 13 kdsFör res. 7: 20 vFrånvarande: 17 s, 12 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdsMom. 8 (innehållet i försöksverksamheten)1. utskottet2. 10 (kds)Votering:240 för utskottet12 för res. 1058 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 9 m, 25 c, 23 fp, 20 v, 16 mpFör res. 10: 12 kdsAvstod: 58 mFrånvarande: 14 s, 13 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdsKarin Falkmer (m) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 14 (förenkling av regelverket m.m.)1. utskottet2. 12 (v)Votering:293 för utskottet20 för res. 1236 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 69 m, 25 c, 23 fp, 16 mp, 13 kdsFör res. 12: 20 vFrånvarande: 14 s, 11 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU11 ArbetslöshetsförsäkringKammaren biföll utskottets hemställan.UbU8 Kvalificerad yrkesutbildning m.m.Mom. 1 (fortsatt utredning m.m.)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:288 för utskottet23 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 69 m, 25 c, 20 v, 16 mp, 13 kdsFör res. 1: 23 fpFrånvarande: 16 s, 11 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdsMom. 2 (utbildningsanordnare m.m.)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (c)4. res. 4 (v)5. res. 5 (mp)6. res. 6 (kds)Förberedande votering 1:16 för res. 514 för res. 6282 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:22 för res. 416 för res. 5275 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 3:24 för res. 321 för res. 4263 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 4:68 för res. 225 för res. 3217 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudotering:171 för utskottet67 för res. 266 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 11 fp, 5 v, 7 mpFör res. 2: 67 mAvstod: 25 c, 12 fp, 11 v, 6 mp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 13 m, 2 c, 3 fp, 6 v, 5 mp, 3 kdsBarbro () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 7 (den centrala ledningen av försöksverksamhe-ten)1. utskottet2. res.11 (mp)Votering:296 för utskottet15 för res. 111 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 69 m, 25 c, 21 fp, 20 v, 13 kdsFör res. 11: 15 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 13 s, 11 m, 2 c, 4 fp, 2 v, 3 mp, 2 kdsMom. 13 (analys av arbetsmarknadens behov)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:298 för utskottet15 för res. 1536 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 69 m, 25 c, 23 fp, 20 v, 13 kdsFör res. 15: 15 mpFrånvarande: 13 s, 11 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 2 kdsMom. 17 (kompetenskonton)1. utskottet2. 19 (m, fp, kds)Votering:209 för utskottet104 för res. 1936 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 25 c, 20 v, 15 mp, 1 kdsFör res. 19: 69 m, 23 fp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 11 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU20 Överlåtelse av verksamheten vid Statensmaskinprovningar till biföll utskottets hemställan.NU15 Vissa gruvfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.NU21 Vissa konkurrens- och avregleringsfrågorMom. 1 (avregleringsarbetet)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)Votering:184 för utskottet127 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 1 m, 20 v, 15 mpFör res. 1: 68 m, 24 c, 23 fp, 12 kdsFrånvarande: 13 s, 11 m, 3 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU22 Godkännande av internationellanaturgummiavtalKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att bostadsut-skottets betänkanden BoU10 och BoU11 samt trafi-kutskottets betänkande TU17 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.5 § De ekonomiska villkoren för det sent bygg-da bostadsbeståndet, m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU10De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostads-beståndet, m.m. (prop. 1995/96:101)Anf. 2 INGA ()Fru talman! Mycket har sagts och diskuterats ombostadsekonomi och om finansiering av skilda slag avfastigheter . I det här betänkan-det diskuterar bostadsutskottet regeringens proposi-tion om de ekonomiska villkoren för det sent byggdabostadsbeståndet. Det jag specifikt kommer att uppe-hålla mig vid i den här kammardebatten är dels fas-tighetsekonomi och boendeskatt, dels hyresgästinfly-tande vid ombyggnad.Jag börjar med vad som sägs i regeringens förslagom den fastighetsekonomiska utvecklingen för bostä-der som färdigställts . Här rela-teras vad den bostadspolitiska utredningen påtalar,nämligen att för fastigheter färdigställda ochsenare, de s.k. krisårgångarna, är det kalkyleradebetalningsnettot starkt negativt. Någon egentlig för-bättring visar sig inte, trots en kalkylerad real ökningav hyrorna - åtminstone inte inom en så överskådligtid att det kan anses vara vare sig rimligt eller möjligtatt investera i bostadsbyggande för en enskild familjeller för ett bostadsföretag.Kalkylerna är gjorda av , och Fastighetsägareför-bund, oberoende av varandra och på uppdrag av denbostadspolitiska utredningen. Beräkningarna är gjordautifrån delvis olika antaganden, men resultaten pekaråt samma håll. De kalkylerade hyresintäkterna täckerinte driftkostnader, räntor eller skatter under enmycket lång period.Såväl utredningen som regeringen har dragit slut-satsen att insatser för det sent byggda bostadsbestån-det inte kan ske genom generella åtgärder utan genomekonomisk rekonstruktion. Man kan säga att det är enhård men riktig dom över 80-talets bostadspolitiskasystem. Är månne på väg att inse faktumatt något måste göras åt de problem som de själva harskapat?Lärdomen för framtiden för att vi i skallfå en rimlig fastighetsekonomisk utveckling är, enligtmin mening, att staten inte kan fortsätta att bestämmaöver bostäders kostnader och inskränkamöjligheterna att täcka dessa kostnader! Med andraord: Det behövs en ny bostadspolitik innebärande bl.a.ytterligare minskningar av statens kostnader inom allautgiftsområden, inklusive en successiv minskning avbostadssubventionerna, parallellt med en avvecklingav fastighetsskatten. Då kommer också räntenivån attsjunka. På så sätt läggs grunden för den långsiktigabostadspolitik som är nödvändig för en naturlig till-växt och förnyelse. Därutöver behövs också ökademöjligheter för en differentierad hyressättning.Beskattningen av boendet bidrar till att den fastig-hetsekonomiska kalkylen haltar. Utgifterna för boen-det blir för många hushåll så stora att de hamnar ibetalningssvårigheter. Därför är förslaget bra om attbostäder med värdeår 1991 befrias från fastighetsskatt1997. Det lindar tills vidare de ekonomiska problemsom följer av fastighetsskatteuttaget.Men problemen kvarstår för många familjer ismåhus. Fastighetsskatten har som bekant höjts från1,till . Genom upptaxeringen av småhusen-heter 1996 och årliga omräkningar av taxeringsvärde-na kommer skatteuttaget att öka ytterligare. Ökningenberäknas bli , ungefärhälften till följd av den höjda skattesatsen.Detta ökar självfallet boendekostnaderna. I ge-nomsnitt blir kostnaden för flerfamiljshus närmare50 kr per kvadratmeter. Det innebär att hyran för ennormalstor trerumslägenhet blir högre per årjämfört med om fastighetsskatt inte tagits ut.Det genomsnittliga taxeringsvärdet i landet försmåhus beräknas bli 1996, vilketmedför en skatt på , eller ca per må-nad.Eftersom skatten baseras på fastighetens mark-nadsvärde blir variationerna dock stora mellan olikadelar av , vilket i sig ger markant ökade nega-tiva effekter för många hushåll, särskilt i s.k. attrakti-va områden.Drastiskt ökade boendekostnader för många äldreoch för många barnfamiljer i småhus kommer att bliföljden om ingenting görs. Dessa har sällan möjlighe-ter att öka sina inkomster i motsvarande grad. Därförhade det verkligen varit på sin plats med ett tilläggsdi-rektiv till den bostadspolitiska utredningen om attockså lägga förslag om fastighetsbeskattningen.Detta har aktualiserats av bl.a. Sveriges bostads-rättsföreningars centralorganisation. Kristdemokrater-na ger uttryck för samma mening i sin motion medanledning av den här diskuterade propositionen.Vänsterpartiet talar i ett särskilt yttrande till utskottetsbetänkande om "att uppdraget att överväga föränd-ringar i fastighetsskattesystemet bör ges åt den bo-stadspolitiska utredningen".I utredningens delbetänkande talades om att fas-tighetsskattefrågan ytterligare skulle analyseras ochbelysas i det fortsatta arbetet. Min ståndpunkt är full-ständigt klar. Man kan inte fortsätta att straffbeskattaboendet. Därför är det ett absolut krav att grundernaför boendebeskattningen sätts in i sitt rätta samman-hang, nämligen i den fortsatta diskussionen om denframtida boende- och fastighetsfinansieringen i ut-redningsarbetet.Jan-Olof kommer senare i debatten att taupp och närmare diskutera fastighets-skattemodell.Fru talman! Låt mig så gå över till hyresgästernasinflytande vid ombyggnad. Regeringen har genom etttillfälligt investeringsbidrag försökt stimulera till enökning av ombyggnader av hyresfastigheter i syfte attskapa fler arbeten. Detta har medfört ett behov avhöjda hyror, eftersom bidraget endast till viss deltäcker kostnaderna för ombyggnaden. Regeringenmåste ha insett att resten måste finansieras av fastig-hetsägaren genom höjda hyror redan då förslagetlades fram.Regeringen anför i propositionen att det statligaombyggnadsstödet medfört att onödigt omfattandeombyggnader ägt rum eller att åtgärder som inte ärmotiverade av boendehänsyn genomförts. Någongrund för detta påstående finns inte i propositionen.Regeringen föreslår att hyresgästernas inflytandesäkras temporärt på så sätt att hyresgästorganisationenalternativt de boende som kollektiv ges rätten att yttrasig över ombyggnaden. Detta fråntar den enskildehyresgästen möjligheten till direktinflytande över denegna lägenheten. Den enskilde blir därmed utlämnadtill hyresgästorganisationen.Dessutom krävs ett aktivt tillstyrkande av hyres-gästorganisationen för att stöd skall beviljas. En pas-sivitet från organisationen att yttra sig kan med andraord betyda att en planerad ombyggnad stoppas omregeringens förslag skulle genomföras. Fastighetsäga-rens berättigade intresse att hålla sina fastigheter i gottskick försvåras därmed.Vi moderater konstaterar att regeringens förslagger vetorätt åt hyresgästorganisationen. Någon möj-lighet till objektiv rättslig prövning ges inte. Förslagetstrider därmed mot grundläggande rättsprinciper. Ärförslaget verkligen förenligt med ? Det äranmärkningsvärt att regeringen inte har låtit lagrådetlämna ett yttrande över just den del av propositionen.Vi anser att medbestämmandet vid om- och till-byggnad bör regleras i lag och inte överlämnas tillregering och myndigheter eller organisationer, spe-ciellt som det nu pågår behandling av ett förslag tillhyreslagstiftning om hyresgästinflytande. Förslag tillriksdagen aviseras till . Varförgår man då händelserna i förväg, och speciellt med ettså dåligt underbyggt förslag?Under utskottets behandling har det framkommitatt bara ett mycket begränsat antal ombyggnaderförväntas påbörjas som den temporäraregeln föreslås gälla. De flesta projekten kommer inteatt beröras. Därför anser vi moderater att utskottetsskrivningar är ett slag i luften och till intet förpliktan-de. Det bästa i det här läget hade enligt min meningvarit om utskottet avvaktat regeringens propositionom hyresgästinflytande i hyreslagstiftningen somaviseras komma , som jag sagt.Lösningen är inte fler regleringar och pålagor. Istället behövs goda långsiktiga lösningar genom etthyressättningssystem som ger utrymme för tillräckligaavsättningar för löpande underhåll och successivförnyelse av bostadsbeståndet. Då kan säkert uppgö-relser mellan hyresgäst och hyresvärd uppnås i sam-förstånd utan tvingande regler.Fru talman! Härmed ställer jag mig bakom de tvåmoderata reservationerna. Jag yrkar bifall till reserva-tion 3.Anf. 3 ()Fru talman! I det här betänkandet behandlar vi re-geringens proposition om de ekonomiska villkoren fördet sent byggda beståndet. I propositionen finns detförslag som vi i ser positivt på och förslagsom vi är negativa till och avvisar.Vi ser positivt på att fastigheter byggda slip-per fastighetsskatt under det här året. Det ekonomiskthårt tyngda fastighetsbestånd som byggdes sent är illaute och behöver denna lindring av fastighetsskatten.Vi avvisar regeringsförslaget när det gäller synenpå hyresgästinflytande vid ombyggnader. Glädjandenog har en stor majoritet i utskottet lagt fram ett bättreförslag som ger hyresgäster ett skydd, inte minst vidde omfattande ombyggnader som olika ROT-programhar inneburit och kommer att innebära.Fru talman! Med anledning av att den här propo-sitionen tar upp fastighetsskatten för hus byggda 1991har också tagit upp situationen för andragrupper. Det handlar om åtgärder som kan mildrafastighetsskattens samlade effekter i våra skärgårdaroch i övrigt utsatta områden. Det är nödvändigt att nuundanröja den berättigade oro för framtiden somfinns, inte minst hos den bofasta skärgårdsbefolkning-en.Den samlade effekten av ny taxering, rullandetaxering, höjning av fastighetsskatten till ochdärtill för många också en förmögenhetsskatt blir imånga fall absurd och orättvis och ger mycket svåraekonomiska konsekvenser för många villaägare.Folkpartiet har krävt en skyndsam utredning fördessa grupper. Vi har lagt fram reservationer i bo-stadsutskottet och skatteutskottet och1995. Vi har krävt att man lägger fram förslag omförändringar.Man kan konstatera att Finansdepartementetmycket motvilligt, senfärdigt och kanske hårt pressatav de demonstrationer som var må-nad har medgett att man skall titta på om man kangöra något. Det har också somstatsminister upprepat i ett frågesvar här i kammaren.Jag vill betona att det är ytterst besvärligt förmånga i dessa utsatta områden. Låt mig ta några kortaexempel, bl.a. från i den Bohuslänskaskärgården. Det gäller en villa som är byggd , haren bostadsyta och en tomtmark på 326 m2.Det är alltså berg.Den tidigare fastighetsskatten var , dennya skatten 16 500 kr.Jag har ett annat exempel från , strax intill.Ett pensionärspar ringde mig och berättade att hantidigare varit yrkesfiskare, utan ATP och med enmycket liten tilläggsförsäkring. Hans fru har varithemmafru. har de fått veta att de skall betala26 för att bo i sitt eget hus. De bara tittade påvarandra - de kan inte klara det. Visserligen kan desitta och titta på , mendet kan man inte leva av.Jag vill betona att snabbt måste ingripa.För de mest akuta grupperna måste det utan fördröj-ning komma fram förslag om åtgärder som kan mildrafastighetsskattens effekter i våra skärgårdar och övri-ga utsatta områden. Någon ytterligare senfärdighetfrån tycker jag inte att dennakammare skall acceptera.Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifalltill reservation 4, som är gemensam för Folkpartietoch kds, och som kräver snabba insatser för dessautsatta grupper.Anf. 4 ()Fru talman! Stora delar av det sent bygga bostads-beståndet har ekonomiska problem. Höga produk-tionskostnader, men framför allt förändringar av re-gelsystem som en effekt av skattereformen är de storaorsakerna, liksom höga räntenivåer i en låginflation-sekonomi.Statens svaga finanser gör det naturligtvis intelättare att lösa problemen. Den bostadspolitiska ut-redningen har efter analyser och beräkningar kommitfram till att det inte är möjligt att lösa problemen medgenerella åtgärder. Utredningen föreslår i stället se-lektiva lösningar. Det är den enda rimliga möjlighetenmed dagens svaga statsfinanser.Vad som är moraliskt förkastligt är att det var sålätt att försämra de generella reglerna för räntesub-ventioner så att människor hamnade i ekonomisk krispå grund av politiska beslut här i riksdagen.Lösningen är att i första hand rekonstruera bo-stadsrättsföreningar och privata flerbostadshusbolagså att de kan fortsätta att överleva. Denna rekonstruk-tion sker i statens riskkapitalbolag, , ochgenom . Kostnaden för statenberäknas till denärmaste åren.Egnahemsägare och kommunala bostadsbolag fårringa hjälp, eller ingen alls. Det borde naturligtvis gesrekonstruktionsmöjligheter också till dessa boendeka-tegorier. Egnahemsägarna är hänvisade till skuldsa-neringslagen, som inte fungerar om man menar attegnahemsägaren skall ges möjlighet att bo kvar i sitteget hus. Lagen är svår att tillämpa och klarar ingapåfrestningar om en sanering skulle genomföras.Av Venantius 70 000 ärenden är 40 000 egnahem-särenden. De står dock för en liten del av lånestocken- cirka två och en halv miljard av de 30 miljarderkronorna. Dessa människor bör också ges en rimligchans att klara sin boendesituation på ett värdigt sätt.När det gäller de kommunala bostadsbolagenhänvisar man till ägarna, dvs. Det ärägare som i många fall har en mycket svag ekonomi.Här bör också möjlighet till rekonstruktioner ges. Dekommunala bostadsbolagens ekonomi är i de flestafall god. av bolagen är i kris, och behöverhjälp på något sätt. Enligt beräkningar be-hövs ca för att uppnå rimliga vill-kor för dessa företag. Många av företagen finns påorter där utflyttning och hög arbetslöshet orsakattomma lägenheter. Där kan man inte höja hyrorna föratt få större intäkter. Kommunerna får i stället gå inmed kapital, vilket påverkar driftbudgeten och för-sämrar kvaliteten på barnomsorg, skola och äldreom-sorg.Enligt Kommunförbundets beräkningar täcktekommunerna upp förluster för borgensåtaganden med3,1995. Ge kommuner med bo-stadsbolag i kris möjlighet till rekonstruktion, i likhetmed bostadsrättsföreningar och privata fastighetsäga-re! Regeringen har gjort ett undantag för Stenungs-unds kommun, men det är inte tillräckligt. Detta börvara möjligt för fler kommunala bostadsbolag i kris.Det enda undantag som gjorts med generella lös-ningar när det gäller krisårgångarna är att låta husmed värdeår 1991 fastighetsskattebefrias. Det är enåtgärd som egentligen inte löser några problem. Denär följden av en miss i samband med skattereformen.Fastigheter med värdeår 1989 och 1990 fick då skjutapå sin fastighetsskatt till 1998. Därmed skulle 1991års årgång få betala fastighetsskatt före dessa årgång-ar. Misstaget är upptäckt, och löstes genom skattebe-frielse för 91:orna.Problemen för husägarna är dock inte lösta i ochmed en skattebefrielse . Året därpå blirräntebidraget mindre, och skulden kvarstår. Inte hellerhjälper det dem som har köpt ett gammalt hus tillnybyggnadspris . De får ingen hjälp av ettsådant här förslag.Trots den ringa effekten och inkonsekvensen av engenerell åtgärd bland annars bara selektiva sådana, ärdet orimligt att man skall börja betala fastighetsskattför värdeår 1991 före värdeåren 1989-90. Skattere-formen visar här ett ytterligare prov på ofullständighe-ter och konsekvenser som inte förutsetts på ett tidigtstadium.Fastighetsskattens vara eller icke vara blev ocksåföremål för debatt i och med detta förslag. Att just nukomma med förslag till sänkningar av fastighetsskat-ten, eller med nya lösningar, är inte trovärdigt. Jagskulle nästan vilja kalla det populistiskt. Däremotborde frågan vara föremål för en omfattande diskus-sion i den bostadspolitiska utredningen, vilket inte ären självklarhet eftersom det inte ingår klart och tydligti direktiven. För gärna en diskussion om fastighets-skatten, men gör det på ett seriöst sätt och i ett helhet-sperspektiv.Bostadsbyggandet är fortfarande mycket lågt, ochmånga ifrågasätter prognoser fram till år2000. Det är bara att konstatera att det räntebidrags-system vi har - Dannellsystemet - inte fungerar ochbör avlösas av någonting annat. Den dåliga koppling-en mellan produktion, räntesubvention och lånevillkorhar också lett till bostäder med sämre kvalitet i frågaom planlösningar.Dessutom har staten i flera fall frikostigt delat uträntebidrag till kostnader som inte finns, utan tilltänkbara eller möjliga produktionskostnader. Tidigarehar också spekulation i räntebindningsnivåer tillåtits.I tider med svaga statsfinanser är det orimligt attha ett sådant system. Ett nytt system skall naturligtvista hänsyn till faktisk byggkostnad och till stabila lå-nevillkor som gör det möjligt att planera för boende-kostnaderna på lång sikt.Den dåliga kopplingen mellan produktion ochstatens räntestöd har visat sig påverka förhållandena ien rad exempel. Enligt en undersökning som Sverigesträhusfabrikanter låtit utföra har det hänt att ränte-bidrag betalats ut utan att det funnits avtal om pro-duktionsgaranti. Inte heller har det funnits några an-svarsutfästelser för att försäkra den boende mot dyrakostnader för fel och brister som kan uppstå i husetunder de första tio åren.Eftersom dagens bidragssystem medger att bi-dragsansökan kan lämnas in efter det att huset påbör-jats eller färdigställts, vill regeringen att produktions-garantivillkoren skall kunna ges på ett annat sätt.Vänsterpartiet motsätter sig inte detta, eftersom det inuläget annars kan leda till problem för enskilda hus-byggare.Vad regeringen egentligen skulle göra är natur-ligtvis att se till att regelsystemet för de statliga rän-tebidragen ändras så att sådana här situationer intekan uppstå. Det är alltså regelsystemet som brister,och inte reglerna för konsumentskyddet.Sedan hösten 1994 har regeringen kommit med enrad åtgärder för att motverka byggarbetslösheten. Ivissa fall har inte delat regeringensåsikt om hur medlen skulle använts men inte velatändra medelstilldelningens omfattning. Den störstadelen av medlen användes som ett bidrag förROT-åtgärder. Det har lett till andra problem, efter-som hyresgästernas inflytande vid ombyggnad kraftigtreducerats enligt de lagar som reglerar detta.Det hade bostadsutskottet till stor del kunnat för-hindra om det tillstyrkt motion underden allmänna motionstiden om att skriva in en nyparagraf i om krav på ett hyres-gästinflytande vid ombyggnation. Det fanns tyvärringet intresse för detta. Regeringen vaknade till efteromfattande protester från upprörda hyresgäster ochefter tidningsskriverier.