prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — I vårtfall handlar det om en form av begäran om en utred-ning som kan ta vägen litet var som helst.Om jag skall uttrycka mig försiktigt, herr talman,kan jag säga att jag inte är särskilt imponerad.Bakgrunden till betänkandet är en proposition somkom från den ansvarige ministern kanske förklarar en del.I propositionen tog man upp några rena administ-rativa förändringar, ett par förslag till EU-anpassningsamt ett förslag som skulle innebära att landsbygds-stöd inte skulle innefatta investeringar inom jordbrukoch fiskenäringarna. I propositionen hänvisade mantill att dessa stödmöjligheter fanns inom ramen förmål 5a. Det är i sig riktigt. Det är bara det att Sverigesregering och riksdag inte har ansett att dessa stödskall utnyttjas i . Detta har inte de som äransvariga för propositionen bemödat sig att ta redapå. De hänvisar helt felaktigt till ett stöd som i dagensläge inte är möjligt. Det är inte nog med det. Man harinte ens en aning om vad som står i den författningsom reglerar landsbygdsstödet utan man kommer medfelaktiga sakuppgifter. Det här har bl.a. uppmärk-sammats i en moderat motion.Det förefaller också som om propositionen har be-retts utan det samrådsförfarande mellan berörda stats-råd som enligt departementsförordningen skall ske omett ärende faller inom flera verksamhetsområden. Omsamrådsförfarandet inte har skett förklarar det denundermåliga kvaliteten på propositionen. En allvarliganmärkning på ansvarig departementschef är på sinplats.Den vidare handläggningen av propositionen in-nebar att utskottets betänkande delades upp i två de-lar. Den första, som behandlade några rent administ-rativa frågor, har redan antagits av en enig riksdag.Den andra delen, som innehöll en förändring avlandsbygdsstödet, remitterades till jordbruksutskottetför yttrande. Den kom dock tillbaka med så gott somvändande post. Motivet var tidsbrist. Men arbets-marknadsutskottet gav sig inte utan skickade denytterligare en vända till jordbruksutskottet samt tillJordbruksverket, och för attfå underlag för ett ställningstagande.Ett enigt jordbruksutskott biföll den moderatamotionen samt den del i centermotionen som behand-lade mål 5a. Även hade samma upp-fattning.Arbetsmarknadsutskottet borde då ha haft tillräck-ligt underlag för att fatta ett beslut. Men av någonoutgrundlig anledning instämde centerpartisten i ut-skottet i socialdemokraternas skrivning om vidareutredning av investeringsstödet till jordbruket. Medden skrivning som utskottsmajoriteten har enats omkan jag inte se några garantier för att investeringsstödinom mål 5a kommer att införas.Mål 5a syftar till att främja landsbygdens utveck-ling genom att påskynda anpassningen av jordbruks-strukturen och strukturen inom fiskerisektorn. Inom5a finns följande delprogram: kompensationsbidrag,startstöd till unga jordbrukare, stöd till investeringartill den som förädlar eller saluför produkter från jord-eller skogsbruket och stöd till fiske.Syftet med investeringsstödet är att jordbruksföre-tagen skall kunna moderniseras och konkurrenskraf-ten förbättras. Men det har också till ändamål attförbättra levnads- och arbetsvillkoren vid jordbrukensamt ge möjlighet att ställa om produktionen. Därfinns möjlighet till nya inkomstkällor som turism,hantverk eller tillverkning och försäljning avgårdsprodukter på gården. Ett viktigt ändamål som tasupp i den moderata motionen är att förbättra djurenshälsa och välbefinnande.Personligen tycker jag uppriktigt illa om alla destödformer som florerar i jordbrukspolitiken. Dåvarken världshandeln eller EU:s jordbrukspolitik ärmarknadsmässigt anpassade måste jag dock motvilligtacceptera att stöden är en ersättning för uteblivenkostnadsanpassning. Min förhoppning är att jordbru-ket kommer att marknadsanpassa sinaprodukter. Tyvärr verkar detta ligga långt ,då världshandeln är dumpad och avregleringen avjordbrukets produkter verkar gå i snigelfart. Sverigekan dock inte urskilja sig från denna politik, då detendast skulle innebära att vår livsmedelsproduktionslogs ut av andra länders och att vi skulle hamna i ettberoendeläge. Därför bör vi anpassa oss till de veder-tagna europeiska stödformerna.Det investeringsstöd som finns tillgängligtför jordbruket och fisket gäller enbart de sju nordli-gaste länen och är ett rent nationellt stöd. Det är minabsolut bestämda uppfattning att detta stöd behöverutvidgas för att skapa framtidstro och konkurrensneut-ralitet för jordbruksnäringen. tillämpas investe-ringsstöd som medfinansieras av EU av alla medlems-länder utom . Denna ordning kan inte vararimlig, då den försätter svensk jordbruksproduktion iett försämrat konkurrensläge. En rimlig avvägningborde vara att åtminstone de områden som har mindregynnsamma förutsättningar, de s.k. Less FavouredAreas, borde få del av EU:s investeringsstöd inommål 5a.Svensk animalieproduktion har sto-ra ekonomiska svårigheter beroende på bl.a. lagarsamt skatter och avgifter, som är betydligt högre änkonkurrerande länders samt att framförhandlade EU-stöd inte utnyttjas. Konsekvensen blir minskad ani-malieproduktion, som i sin tur leder till minskadearbetstillfällen inom hela livsmedelskedjan. En tum-regel är att varje jordbrukare genererar tre arbetstill-fällen.Livsmedelsindustrin har tvingatsatt varsla sin personal, bl.a. på grund av brist på pro-dukter. Varslen inom slakteri och chark omfattar ca875 arbetstillfällen, mejeriområdet ca 300 arbetstill-fällen och inom organisationen ca 240arbetstillfällen. Enbart har varslen alltsåomfattat över 1 400 arbetstillfällen - detta inom enbransch där det borde finnas stora möjligheter för enexportinriktad expansion.Exporten av förädlade livsmedel baserade på råva-ror från jordbruks- och trädgårdsnäringarna ökadeunder från tillnärmare . Enligt bedömningar inomde berörda branscherna skulle exporten kunna nästanfördubblas till en nivå år2000. Men detta kräver att svensk livsmedelsproduk-tion får rimliga konkurrensvillkor. Dessa finns inte idag.Den livsmedelsindustri som i huvudsak baseras pådet svenska jordbrukets råvaruproduktion hade år1994 en omsättning på ca . Dennaindustri sysselsatte drygt 55 000 personer. Om manräknar in sysselsatta i jordbruket och underleverantö-rer i alla led bakåt, sysselsatte den jordbruksbaseradelivsmedelssektorn sammanlagt ca 290 000 personer.Om produktionen skulle kunna ökas med 7 miljar-der kronor skulle det, enligt LRF, kunna bli en syssel-sättningsökning i näringslivet med ca 22 000 perso-ner. Jag vill poängtera att detta förutsätter konkur-rensneutralitet gentemot vår omvärld.När nu och socialdemokraterna förhalar denödvändiga förutsättningarna för att nya arbetstillfäl-len skall kunna tillkomma inom livsmedelssektornsviker man inte bara kärna, jordbrukarna,utan även de arbetslösa och de varslade inom livsme-delsproduktionen.Det är enligt min uppfattning mycket angeläget attsnarast få i gång ett program för ett svenskt investe-ringsstöd. Ett utredande bidrar till att skapa oro ochosäkerhet inför kommande investeringsbeslut. Ettenigt jordbruksutskott har begärt att regeringen sna-rast skall återkomma till med förslag i en-lighet med utskottets riktlinjer. Detta borde, enligtmin uppfattning, bifalla. Gör intedetta kommer många arbetstillfällen, såväl inom jord-bruket som inom byggnadsindustrin, att falla bort -detta i då så innerligt väl behöver varjeproduktivt arbetstillfälle.Finansieringen av det utökade investeringsstödetkan lösas genom frigjorda medel från landsbygdsstö-det och . Ett införande av stöd-formen ger en positiv effekt, inte bara för sysselsätt-ningen utan även för statskassan.Jag kan ge ett exempel. En investering i ettdjurstall på skulle kunna få följande ef-fekt: Lantbrukarens andel , EU:s andel60 och statens andel . Av dettaskulle återföras till offentlig ekonomi iform av skatter och avgifter.Min slutsats är alltså att bör accepterajordbruksutskottets förslag om ett godkännande avEU-kommissionen för ett investeringsstöd inom ra-men för mål 5a och att regeringen bör åter-komma med förslag till ett sådant stöd. I samman-hanget kan noteras att har en vissberedskap för ett sådant stöd. fram tilldess ett sådant investeringsstöd kan vara infört börlandsbygdsstöd även fortsättningsvis kunna lämnasinom de sju nordligaste länen.Vad gäller den geografiska utvidgningen avlandsbygdsstödet och lokaliseringsstödet till lokalerför uthyrning delar jag regeringens och att detta är en förenkling som bör genom-föras.Avslutningsvis såg jag i en tidning att arbetsmark-nadsminister skulle försöka attprata bort arbetslösheten. Det verkar inte vara någotsärskilt revolutionerande socialdemokratiskt grepp.Det praktiserades av som han fick vara arbetsmarknadsminister.Den ena pratkvarnen efterträder den andra. Resultatetlär säkert bli lika magert som under tid. Prat leder inte till några nya jobb.Regeringens taktik tycks vara att skjuta på allabeslut och gömma dem i utredningar, men så blir detnär man inte har någon verkningsfull politik för attskapa förutsättningar för nya arbeten. Det är barasynd att så lealöst stöder denna form av eller,kanske jag skall säga, brist på politik.Herr talman! Jag yrkar bifall endast till reservation1 men står naturligtvis bakom reservationerna 3 och4.Anf. 85 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 2.I detta betänkande hanteras något som egentligenbrukar tas upp i mitt utskott, nämligen jordbrukssek-torn. Jag är därför mycket förvånad över att jag är denenda ordinarie ledamoten från jordbruksutskottet somär närvarande här . Kds ledamot sitter som ersät-tare i utskottet. Det förvånar mig, eftersom detta är ettmycket viktigt betänkande, framför allt med tanke påjordbruket i framtiden.I förslaget sägs att jordbruks- och fiskenäringarnanu, när landsbygdsstödet tas bort, i stället får möjlig-het att erhålla investeringsstöd inom ramen för mål 5aFrämjande av omstrukturering av jordbruket. Deskulle alltså kunna få investeringsstöd. Det mest för-vånande är att man tar bort landsbygdsstödet till jord-bruket och inte inför något investeringsstöd.Sverige är, som har sagts, det enda land i EU sominte har ett investeringsstöd för lantbruket. Vi kan se att EU-inträdet inte alls har medfört den guld-ålder för lantbruket som man sade under kampanjenför att skulle gå med i unionen. Det har snara-re inneburit mycket svåra förhållanden för det svenskalantbruket, framför allt för dem som har djur ochproducerar animalier. Spannmålsbönderna har, sombekant, fått det mycket bra, med tanke på det högaarealstöd som har införts. Man hade tänkt sig att djur-bönderna skulle få del av det arealstödet genom attspannmålspriset skulle sjunka. Så har inte skett. Istället har det stigit. Det innebär att de som produce-rar kött och mjölk har fått högre foderkostnader istället för lägre. De står också inför ganska stora in-vesteringar. Vi i kan, till en del med rätta, slåoss för bröstet och säga att vi har mycket bra djur-skyddsregler. Vi ser till att våra djur har det bra. Detär viktigt, med tanke på konkurrensen i EU. Sverigekan exportera just därför att vi har högre miljökravnär det gäller djur och djurtillsyn. Vi står t.ex. mycketväl rustade i den debatt som handlar om BSE, "galnako-sjukan". Vi kan säga att man i inte använ-der den typ av djurfoder som man har använt i mångaandra EU-länder.Jag och mitt parti, , är övertygade omatt det faktum att står för en bra djurhållningoch en god kvalitet på produkterna gör att Sverigeskulle kunna öka exporten i EU. Men det förutsätterockså att lantbrukarna har möjlighet att söka investe-ringsstöd. Många av de djurskyddsregler som kommer1999 innebär att många lantbrukare, framför allt småoch medelstora, står inför stora investeringsåtagandensom de har svårt att klara i dagens ekonomiska läge.Priset har gått ned på de produkter de producerar,trots att de inte fått lägre kostnader. Det innebär attdet är mycket angeläget att vi inför det investerings-stöd som vi skulle kunna ha inom ramen för mål 5a.Jordbruksutskottet har yttrat sig över detta betän-kande. Ett enigt jordbruksutskott säger att detta inves-teringsstöd inom ramen för mål 5a behövs. Det be-hövs för att förbättra konkurrenskraften för jordbruks-och trädgårdsnäringen. Det behövs för att vi skallkunna främja miljö- och djurskyddsinvesteringar.Jordbruksutskottet har också mycket tydligt sagt hurman skulle vilja använda investeringsstödet, vilket ärmycket viktigt. Vi skall se till att förbättra den del därSverige är konkurrenskraftigt och kan skapa en nischpå den s.k. marknaden inom EU. Precis som PatrikNorinder sade är det dock inte någon större frihet påmarknaden för jordbruksprodukter. Den är mycketreglerad.Ett stöd av detta slag skulle ge en möjlighet för detsvenska jordbruket att klara de investeringar det stårinför. Detta framhålls också i yttrandet från , som är mycket bra. Där sägs att det be-hövs investeringspengar. menar ock-så att stöd i samband med djurskyddsinvesteringarmåste prioriteras. Det finns alltså en samsyn mellanJordbruksverket och ett enigt jordbruksutskott. Mankunde då vänta sig att arbetsmarknadsutskottets be-tänkande skulle följa den linjen och att utskottetskulle tycka att det som sägs från ochjordbruksutskottet är vettigt. Betänkandet är dockmycket svårt att läsa. Det är svårt att se vad somegentligen sägs i texten. Det står att "någon form avstöd bör utges även fortsättningsvis". Ordet investe-ringsstöd nämns aldrig. Arbetsmarknadsutskottetskriver om olika alternativa lösningar och vikten avatt de genomlyses noga från såväl regionalpolitiska,sysselsättningspolitiska som jordbrukspolitiska syn-punkter. Men det är inte alls det som jordbruksutskot-tet har sagt att man önskar. Texten i betänkandetandas någonting annat. Jag efterlyser ordet investe-ringsstöd.Arbetsmarknadsutskottet skriver också att ett stödskall främja investeringar, ökad sysselsättning, tillväxtoch service i landsbygds- och glesbygdsområden. Detär inte heller vad jordbruksutskottet och har sagt att man vill ha. Vi vill ha ett rent in-vesteringsstöd inom ramen för mål 5a, som framförallt skall inriktas mot djurskydd och miljöåtgärder.Det skulle gynna precis de grupper av bönder som behöver stöd, nämligen de små och medelstora.Det skulle också gynna framför allt de gårdar somligger i glesbygd. Det är där man bedriver djurskötsel.I går det dåligt att odla spannmål, men detgår bra att bedriva djurskötsel. På småländska hög-landet finns många gårdar med kött- och mjölkpro-duktion. Om man utformar ett investeringsstöd på detsätt som och jordbruksutskottet harföreslagit når stödet precis de grupper av bönder somhar störst behov av det.Jag är mycket förvånad över att arbetsmarknadsut-skottet har lämnat ifrån sig ett så vagt betänkande.Utskottets slutsats är att regeringen utan dröjsmål böråterkomma till med förslag i frågan där desynpunkter som framkommit i yttrandena beaktas. Jaghoppas verkligen att det betyder att regeringen skalllägga stor vikt vid och framför alltjordbruksutskottets synpunkter. Om det är vad detbetyder, är det bra. Jag hade önskat att betänkandethade skrivits på ett mycket tydligare sätt.Vi i känner oss inte säkra på texten.Vi vet inte riktigt vad arbetsmarknadsutskottets ma-joritet egentligen vill. Vi vill därför i en reservationklart och tydligt tala om att vi anser att det som rege-ringen skall återkomma med är det investeringsstödinom ramen för mål 5a som jordbruksutskottet harföreslagit. Jag yrkar därför bifall till reservation 2.Anf. 86 ()Herr talman! försökte likna dettaärende vid TV-serien . Om det ändå vore såväl, att detta var en fars med kvalitet. Dessvärre är detblodigt allvar som vi skall diskutera.Det vi nu skall behandla är resterna av en regio-nalpolitisk proposition som har styckats upp i tvåbetänkanden. Orsaken till det är att propositionen varilla genomtänkt, som också har framgått här tidigare.Det är dessvärre det vanliga när det gällerförslag från Arbetsmarknadsdepartementet.I dagens betänkande tas landsbygdsstödet upp.Symtomatiskt för regeringens propositioner från Ar-betsmarknadsdepartementet är att utskottet nu skickartillbaka ärendet till regeringen, för ny beredning. Manmåste börja fundera över hur länge detta skall fortgå.Jag har ställt den frågan tidigare till representanterna iriksdagen när det gäller behandlingen av förslag frånjust . Det är bara attkonstatera att det fortgår. Riksda-gen får gång på gång korrigera och förändra ochskicka tillbaka förslag till regeringen.Nu har man visserligen bytt minister. Än så längeser vi dock ingen större förändring i sak. Frågan ärhur länge detta kan fortgå.Jordbruksutskottet har beretts tillfälle att yttra sigöver just landsbygdsstödet. Utskottet har på ett fullö-digt sätt benat upp problematiken och visat hur endålig proposition ändå skulle kunna sluta i någotpositivt. Ett enigt jordbruksutskott skriver följande:"Enligt utskottets mening är det nödvändigt att stödäven i fortsättningen kan utgå till de verksamheter ochområden som omfattats av det s.k. lands-bygdsstödet. Som redovisats ovan finns inom ramenför mål 5a möjlighet att betala ut ett särskilt investe-ringsstöd. frigjorda medel bör tas i anspråk fördetta ändamål. Syftet med detta investeringsstöd ärenligt gällande EU-regler att förbättra konkurrenskraf-ten för jordbruks- och trädgårdsföretag. Stödformenskall bidra till en förbättring av inkomsterna och lev-nads-, arbets- och produktionsvillkoren för företagar-na. Stödet bör utformas med utgångspunkt från deninriktning och de prioriteringar som gäller för densvenska jordbrukspolitiken. Detta innebär bl.a. attstödet bör utnyttjas som ett instrument för att främjamiljö- och djurskyddsinvesteringar. Introduktionen avett investeringsstöd inom ramen för mål 5a kräver ettgodkännande av kommissionen. Regeringen bör åter-komma till med förslag till ett sådant inves-teringsstöd. "Det här är utmärkt, herr talman. Det handlar omatt ta till vara de möjligheter som finns i form av ettinvesteringsstöd, och om att därmed säkra sysselsätt-ning och skapa möjligheter till fler arbetstillfällen pålandsbygden. Inriktningen på miljö- och djur-skyddsinvesteringar gör ju inte förslaget sämre. Det ärtvärtom alldeles utmärkt.Också här är alla överens. Men vad händer då,herr talman? Jo, det ovanliga händer att huvudutskot-tets, alltså arbetsmarknadsutskottets, majoritet gåremot sina egna partikamrater och röstar ned dettaförslag. Man jämför också jordbruksutskottets yttran-de med yttranden från , ochJordbruksverket. Jag måste säga, herr talman, att detinte är någon särskilt normal hantering. Att jämställaett riksdagsutskotts yttrande med myndighetsyttran-den är också en nyhet. Att arbetsmarknadsutskottetsmajoritet på det här sättet vill desavouera ett enigtjordbruksutskott måste faktiskt vara unikt.Här finns nu ett förslag från jordbruksutskottetsom någorlunda kan rädda ansiktet på regeringen.Framför allt handlar det dock om ett belut som gersysselsättning på landsbygden. Detta är något sommajoriteten, bestående av bl.a. Socialdemokraternaoch , nu är beredd att rösta ned. Är dettaytterligare ett exempel på den handlingskraft som dennya koalitionen besitter så ser jag, herr talman, medstor oro fram mot morgondagen, då dessa partier skallpresentera sin försenade gemensamma sysselsätt-ningsproposition.Jag vill både till och frågan: Varför säger ni nej till detta? Varförfattar ni inte ett beslut som faktiskt innebär konkretaåtgärder för att få, och bevara, sysselsättning pålandsbygden? Varför säger ni nej till detta?Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 2,som innebär att följer ett enigt jordbruksut-skotts förslag.Anf. 87 ()Herr talman! Regeringen har i en proposition fö-reslagit en del förändringar vad avser landsbygdsstö-det. Syftet med propositionen har varit att anpassastödet till de regler som finns inom EU i fråga om detsom vi brukar kalla de försumbara stöden. Förslagetinnebär i stora stycken en förenkling och förbättringav stödet i och med att den tidigare uppdelningen avstödet i s.k. mjuka och hårda investeringar lämnas,och att stödgivningen skall kunna behandlas inom dentotala ramen på 800 000 kr.Landsbygdsstödet är en av de olika regionalpoli-tiska stödformer som ingår i det vi brukar kalla denlilla regionalpolitiken. Även om de regionalpolitiskastöden enbart är en del av de förutsättningar somkrävs för en god och positiv regional utveckling ärderas utformning viktig. Vi vet alla att det är densamlade sektorspolitiken som är avgörande för regio-nernas, och därmed också för människornas, möjlig-heter att leva och arbeta i hela landet.Det finns all anledning att betona vikten av att in-satserna inom de olika sektorerna skall utformas ochsamordnas på så sätt att de möjliggör en positiv ut-veckling i hela . De regionalpolitiska hänsy-nen måste genomsyra allt beslutsfattande. Här finnsdet mycket mer att göra, och jag förutsätter att rege-ringen, som tidigare förutskickats, i sitt arbete priori-terar detta och återkommer till i någon formför att ta ytterligare steg framåt i denna del.När nu detta är sagt, finns det ändå anledning attpåpeka att de regionalpolitiska stöden har en viktigfunktion. De behövs för att man inom det regional-politiska stödområdet, som har sina långsiktiga pro-blem, skall kunna erbjuda särskilda stödinsatser. Stö-den skall vara utformade på så sätt att de främjartillväxt, rättvisa och valfrihet och de skall självfalletges inom de områden som behöver det bäst. En godutveckling i landets alla regioner skapar bättre förut-sättningar för en god nationell tillväxt.Det nuvarande landsbygdsstödet infördes 1994och ersatte glesbygdsstödet i glesbygdsområdena ochde små lokaliserings- och utvecklingsbidragen i deregionalpolitiska stödområdena. Det nya var också attlänsstyrelserna skulle avgränsa landsbygdsområdendär stödet kunde användas. Stödet skulle också kunnages till investeringar i jordbruksföretag på sammavillkor som gäller för övriga småföretag i de län somtidigare berörts av det särskilda åtgärdsprogrammetför jordbruket i norra . I övriga landet kanstödet enbart ges till investeringar i s.k. kombina-tionsverksamheter till jordbruket.Regeringens förslag har lagts fram till riksdagenutifrån att stödet måste anpassas till oms.k. Det maximala stödet sänks till800 och uppdelningen av stödet i s.k. hårdaoch mjuka investeringar tas bort. Det här är en för-ändring som, vad jag har uppfattat, har mottagitspositivt av alla. Det som föranlett diskussion i utskot-tet, och som också är anledningen till att vi föreslårriksdagen att regeringen bör återkomma med ett nyttförslag till landsbygdsstöd, är att vissa slag av verk-samheter enligt utesluts från landsbygds-stödet. Det gäller delar av jordbruks- och fiskerinä-ringarna. Vi anser att regeringen, med anledning av dekonsekvenser som det nu föreslagna jordbruksstödetenligt propositionen kommer att medföra, har anled-ning att återigen överväga utformningen av det fram-tida landsbygdsstödet.Jag vill, med anledning av tidigare inlägg fråndenna talarstol, poängtera att jag för min del intekommer att debattera någon jordbrukspolitik i Sverigeoch EU. Det finns ett annat utskott som bättre hante-rar den diskussionen, nämligen jordbruksutskottet.Jag nöjer mig bara med att konstatera att utskottetanser att regeringen utan dröjsmål bör återkomma tillriksdagen när det gäller landsbygdsstödet. För min delär det också angeläget att poängtera att landssbygds-stödet är ett av de regionalpolitiska stöden. Stödet börutformas så att det främjar investeringar, ger ökadsysselsättning och tillväxt samt service i landsbygds-och glesbygdsområdena. Det bör kort sagt uppfylla desyften som avses med landsbygdsstödet. Investeringarenligt 5a och hela den frågan kräver ett särskilt initia-tiv och bör beredas i särskild ordning.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i arbetsmarknadsutskottets betänkande i dettaärende.Anf. 88 () replikHerr talman! När säger att hon intevill diskutera jordbrukspolitik måste jag säga att jagblir något förvånad.