prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Är det inte såatt min bild - den må vara hur fin som helst - ändå ärden som gäller, dvs. att man måste utgå från intresset,från att det är roligt? Annars kväver vi dessa barn ochungdomar.Anf. 148 () replik:Herr talman! Visst måste vi utgå från intresse, ochvisst måste vi bygga på individerna. Det är självklart.Det är också vad vi utformar vår politik efter. Allaelever skall ges möjlighet att uppnå kunskapsmåletinnan de lämnar . Det innebär att flertaletelever kommer att tillbringa i skolan, medanandra behöver längre eller . Det handlar omatt ge eleverna förutsättningar utifrån deras behov.De självständiga individerna kommer inte att nöjasig med den idealmodell som . Det han tycker är rätt behöver inte nöd-vändigtvis inte alla gilla i alla delar. Då handlar detom att utveckla ett samhälle som erbjuder alternativoch valfrihet. Då är det att ni socialdemokratermyndigförklarar den alternativa skolformen och barn-omsorgen, vilket ni i många stycken förnekar.Anf. 149 () re-plik:Herr talman! Det är alldeles klart att Moderatasamlingspartiet har väldigt svårt att i ord formulerasolidaritet och ta till sig det som en förutsättning föratt de grupper som jag försökte beskriva fårchansen - till gagn både för dem själva och för sam-hället i stort. Att som säga att vi inteskulle vara öppna för andra och friare former och föratt pröva nytt är fullständigt taget ur luften. TomasHögström vet lika väl som alla andra att vi runt om ilandet utför ett arbete som innebär att vi uppmuntraroch stöder alternativa former med allt vad det innebär.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till regeringens re-presentant med anledning av att man i budgetproposi-tionen skriver att arbetet med integrerad verksamhetmellan förskola och skola i syfte att förbättra barnsförutsättningar kommer att intensifieras ochunder det kommande året.Jag skulle vilja ha svar på vad regeringen har gjortunder hösten. Jag antar att man har gjort något, i an-nat fall skriver man inte på det sättet.Nils-Erik tar upp frågan om tioåriggrundskola och talar om att "låsa fast". Centerpartietsavsikt är inte att låsa fast någonting utan att öppnamellan förskola och 7- och 8-åringarna, att ge enmjukare skolstart som uppmuntrar ett positivt lärande.Vi vet att det fortfarande finns problem. Mångabarn kommer in i skolan med stor glädje men tröttnarefter och tycker att skolan blir tråkigare ochtråkigare, när det egentligen borde var tvärtom. Detborde vara roligt från början och bli roligare ochroligare att lära.På verkade det som om So-cialdemokraterna tänker skjuta tioårig grundskolalängre än vad jag uppfattat tidigare. Vadär det som gäller?Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Beträffande utvecklingsplan vill jagha sagt att ambitionen är att sätta den i sjön undervåren och sedan ha den som en treårig plan som rul-lar. Den har tillkommit utifrån de rapporter somkommit in från och verksamheterna ute ilandet. Det sker naturligtvis en löpande uppföljningav reaktionerna ute i landet.Jag tror att det är alldeles för tidigt att i det här lä-get låsa fast sig i en tioårig grundskola, just av detskälet att vi nu är inne i att runt om i landet stärkasamverkan, bilda arbetslag och pröva oss fram, se hurvi kan skapa en bättre närhet mellan verksamheterna,skapa ett läge där barn från barnomsorgen och försko-lan kommer till skolan och där får en fin och mjukstart. De saker som jag tog upp i mitt anförande blirkvar och levande - att man tycker att det är roligt, utgår från sina intressen och växer. Allting annatskulle vara att springa i väg och göra någonting somvi inte har erfarenheter av.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag tycker ändå att det är en föränd-ring som jag hoppas inte stämmer. Man skjuter tan-karna på tioårig grundskola ytterligare på framtiden.Vi vet att det har gjorts utredningar om det här. Re-geringens avsikt var att ta ställning , menman sköt på frågan på grund av diskussioner medKommunförbundet om de ekonomiska frågorna somförknippades med detta.I tidigare debatter med skolministern har jag upp-fattat att det och förordaregentligen inte skulle öka kostnaderna så mycket. Jaghar uppfattat att det i grunden finns en positiv hållninghos Socialdemokraterna. Det är mest en fråga om tidoch att snart skulle vara inne även för Soci-aldemokraterna.Anf. 153 () re-plik:Herr talman! När är inne får vi se. Mittsvar får inte uppfattas som en stängd dörr åt någotderahållet. Vad jag säger är att vi nu skall in i en samver-kan och ett arbete med en utvecklingsplan. Allt dettatillsammans med det måldokument som gemensamtskall arbetas fram för både förskolan och grundskolankommer naturligtvis att ge oss en hel del erfarenheter.Att kommunerna i diskussionerna sagt att det fordrasmer pengar har naturligtvis spelat in. Jag tillhör demsom menar att det inte bara är pengar som det handlarom. Det handlar också om att se hur man kan samver-ka och få ut mer av samma verksamhet.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag är också stolt över den svenskaförskolan. Jag är också stolt över den svenska skolan.Personalen gör ett alldeles enormt bra arbete. Särskilti jämförelse med andra länder är vi mycket bra på dehär områdena. Men jag går inte med på den bakvändajantelagsprincip som just nu gäller i . Jag serhur man slår ihop klasser. Jag ser hur man tar bortskoltaxi. Jag ser hur barn får börja än i ,än i särskolan, än gå tillbaka till igen,fram och tillbaka. Jag har upplevt det själv. Skolorläggs ned, och barnen får långa skolvägar. Man drarin på skolpsykologer och på lärartjänster.Jag undrar också litet angående Skola 2000, det ärnågonting som man debatterar väldigt mycket i minkommun. Man skall ändra om skolsystemet så attbarnen självständigt ute i samhället tar vara på ochsöker sin egen kunskap, på biblioteken och olikaplatser i samhället, inte bara i skolan. Jag undrar:Vem i en sådan skola skall ha ansvaret för barnen?Jag skulle som förälder aldrig kunna tillåta att minabarn i mellanstadiet eller lågstadiet skulle vara ute isamhället på det här viset, möjligtvis på högstadiet.Jag tycker att ett sådant system i så fall borde innebä-ra fler vuxna, fler lärare i klasserna.Hur skall kommunerna klara en bra skola ochbarnomsorg utan att kunna öka sina intäkter?Anf. 155 () re-plik:Herr talman! Vi skall ta vara på alla de resursersom finns runt om i samhället, , 1996, lever vi i ett läge med hög arbetslöshet.Vi har i kammaren när vi behandlat andra områdendiskuterat insatser för att hjälpa dem som är äldre, des.k. 55:orna, att få en chans att finnas med i samhälletoch känna att de behövs. Det är en utmärkt grupp somkan vara en resurs och ett stöd i skolan, ett utmärktsätt att få ett stöd och en resurs i barnomsorgen. Jagvill att vi över huvud taget ser oss omkring och öpp-nar både förskolan och bättre mot detomgivande närsamhället. Vi har resurser runt omkringoss i samhället som vi borde bli bättre på att användaoss av. Om vi hade gott om tid skulle man kunnaexemplifiera hemskt mycket kring vilka som skullekunna vara med och göra insatser både i förskolanoch i grundskolan.Det finns inget klart och entydigt samband mellanpengar och kvalitet, varken i barnomsorgen ellerskolan. Det vittnades det inte minst om i debattenförut . Man är mycket förvånad och ställermånga frågor om hur det på sina håll med mindreanslag är bättre kvalitet och på sina håll med högreanslag är sämre kvalitet. Jag tror att det finns sådanahär företeelser runt om i landet. De visar att vi måstetränga ned och se bättre efter hur vi kan hitta arbets-former som är nya och som inte ännu är prövade.Med detta inte sagt att det inte finns ekonomiskabekymmer. Vi har från mitt parti prioriterat och sagtatt det är verksamheterna som skall få tilldelning ochmer pengar ute i kommuner och landsting i takt medatt pengarna kommer. Vi kan inte trolla fram pengar-na och det går inte att låna upp dem. Vi måste ha inpengarna först, i en tillväxt, för att sedan kunna satsadem på de här verksamheterna, och det har vi priorite-rat.Anf. 156 () replik:Herr talman! Jag hoppas också att pengarna kom-mer. Men de kommer inte av sig själva, vi måsteverkligen fatta politiska beslut så att pengarna förde-las till dem som bäst behöver.Varför skall man behöva ha 55-plussare i skolanoch i barnomsorgen för att kunna rädda kvaliteten?Varför skulle vi inte kunna ha vanliga ordinarietjänster? Jag förstår inte riktigt det här resonemanget.Om vi verkligen satsade ännu mer på den här sektornskulle vi inte behöva ha några som gick arbetslösa.Man har redan effektiviserat och rationaliserat in-om den offentliga sektorn, särskilt inom barnomsor-gen, men också inom skolan. Gränsen är nådd, det gårinte längre att uttala vackra ord. Vi måste försökagöra någonting åt situationen. Vi måste ge kommu-nerna möjlighet att faktiskt få ökade intäkter så att dekan nå upp till de mål som vi här i har ställtupp för dem.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! Jag är den första, , att instämma i att det är kämpigt på sina hållute i kommunerna och i barnomsorgen. Med 15 årskommunalpolitiskt engagemang med ansvar bl.a. förbarnomsorgen vet jag det. Jag vet vad som gjordes på80-talet, jag vet vad som gjordes i början av 90-talet.Samtidigt har själv i debat-ten talat om att man har varit fantastiskt duktigpå att göra någonting åt produktiviteten. Det kan varalurigt att använda siffrorna, för man måste se till hel-heten, men i jämförelse med många andra verksamhe-ter tror jag att man inom barnomsorgen har varitosedvanligt duktig på att ta vara på pengarna och göradet bästa av dem.Detta behöver inte på något sätt innebära att maninte kan göra en hel del till på sina håll. Jag tror att viär inne i en situation där vi kommer att pröva nya sättoch nya vägar, som jag också känner fulltillförsikt till att i takt med att vi får en tillväxt, i taktmed att vi får någonting att fördela i det här samhälletär det barnomsorg, skola, äldreomsorg och sjukvårdsom i första hand skall prioriteras och få mer pengar.Låt vara att vi har i någon sorts barnomsorgsom är tillfredsställd vid behov, men vi har fortfaran-de en del kvar att göra, inte minst när vi börjar fåordning på arbetslösheten. Då måste vi naturligtvis seatt det kommer mer folk till barnomsorgen och äventill skolan.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag är också ledsen att jag behöverföra ned debatten på en mer prosaisk nivå än den somNils-Erik lyfte upp den till.Vi har all anledning att vara stolta över den svens-ka förskolan, säger . Det går inteatt generalisera. Det finns förskolor som har oerhörthög kvalitet. Men de flesta är ändå överens om att dethar skett en allvarlig försämring under den senastetiden.Det som förvånar mig mest är när jag jämför medhur det lät under den förrförra regeringsperioden, närde första nedskärningarna gjordes till kommunen, närdet fortfarande fanns mycket luft i systemen. Då blevdet en oerhörd svartmålning och en oerhörd utmål-ning av hur dåligt barnen skulle må inom barnomsor-gen när de nedskärningarna genomfördes. Har detblivit bättre nu igen, sedan det blev en s-regering? Dåmår inte barnen dåligt av de här nedskärningarna,eller vad är det som har hänt?När det handlar om pengar gäller det faktiskt attprioritera. Man kunde ha gjort en annan fördelning.Man kunde ha valt att inte ta bort momsen på mat.Det hade gett 7 miljarder. Det är en dålig fördelnings-politik, det har t.o.m. en sådan som är så noga medfördelningen som , Postens ekonom, sagtför . Det var 7 miljarder somkunde ha använts till kommunerna. Facket fick 40miljoner. Det är inte heller småsmulor. Partistödetökades med 30 miljoner. Visst går det att göra ompri-oriteringar om man vill. Budgeten är ju inte fastställdav någon annan.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Vilken kommun i det här landet ärdet som har lågprioriterat barnomsorgen? Kan IngerDavidson namnge någon sådan kommun, som har valtatt prioritera ned barnomsorgen i relation till annanverksamhet? Jag tror att det runt om i landet är mot-satsen. Man prioriterar den väldigt högt.Vi skulle inte ha behövt stå här och föra endebatt om att det är ekonomiskt kämpigt med barn-omsorg och skola i olika kommuner om inte ekono-min hade körts i botten, om vi inte hade haft en situa-tion där vi är tvingade att se till att bli av med budge-tunderskottet. Det är verkligheten. Det får vi stå härvarje gång och säga från vår sida, därför att det är pådet sättet. Det är därför vi i debatten också uppreparatt vi inte kan fortsätta att låna till verksamheterna,utan vi måste se till att vi får balans i ekonomin. I taktmed tillväxten kommer vi att prioritera de här verk-samheterna.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag har inte påstått att kommunernanedprioriterar barnomsorgen. Tvärtom tror jag ocksåatt man gör allt för att hålla kvaliteten hög. Men deutvärderingar som har gjorts visar att när man harvarit tvungen att spara är det på barngruppens storleksom man framför allt har sparat, och den växer helatiden. Då blir inte kvaliteten sådan som den bordevara.Jag vill också ta upp en annan fråga medan jag harordet. Det gäller den tioåriga skolplikten. Jag anarverkligen en förändring sedan den debatt vi hade ivåras. Då var jag ensam om att föra den talan som nuNils-Erik , som jag uppfattar det, stämmerin i, nämligen att det viktiga inte är att få tioårigskolplikt, utan i stället att öka kvaliteten på de nio årsom vi har , ha flexibel skolstart och möjlighettill ett tionde år. Men jag uppfattar att vi nu har ham-nat på samma linje, och det vore mycket intressant,särskilt med tanke på att samarbetspartnern ärprecis i andra ändan. Var skall det här sluta? Jag hop-pas att ni går på min linje.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Den tioåriga igen då. Vihar ndå sagt att vi nu skall ha en utvecklingsplan somspänner över ett långt fält, alltifrån 6-åringarna upptill 16-åringarna. Vi skall nu ta vara på alla erfarenhe-ter och se hur vi går vidare. Det är för tidigt att säganågonting om detta.Återigen pengarna och kommunerna. När man tit-tar på hur kommunerna ute i landet har prioriterathittar man inte någonstans någon som procentuellt harprioriterat ned barnomsorgen jämfört med annanverksamhet. Men det är klart att barnomsorgen ocksåhar drabbats av nedskärningar i takt med att pengarnahar saknats, alldeles klart. Men i jämförelse medannan verksamhet är det inte så. Den har hävdat siggott. Då menar jag att vi skall ha med oss det ordent-ligt i debatten också.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.7 § (forts.) Anslag till utbildning och forskning(forts. UbU1)Vuxenutbildning och gymnasieskolanAnf. 162 ():Herr talman! Det är viktigt att vi i har engymnasieskola av god kvalitet och att eleverna är välförberedda för studier eller för arbetslivet. Utveck-lingen i arbetslivet har inneburit stora förändringarvad gäller arbetsorganisation, produktionsteknik ochliknande, och det ställer naturligtvis högre krav på deelever som lämnar gymnasieskolan. Samma sak gällerför förändringen ute i samhället. Det framtida samhäl-let ställer högre krav på oss som medborgare, och detställer också högre krav på gymnasieskolan.Vi moderater menar därför att man måste reforme-ra gymnasieskolan, att det vad gäller de yrkesförbere-dande programmen måste finnas mer av ämnesteore-tiska kunskaper, datateknik, matematiska kunskaper,språkliga färdigheter och liknande. Självfallet gällerdet också andra sektorer inom gymnasieskolan. Där-för är det nödvändigt att reformera gymnasieskolan,för att gymnasieskolan skall kunna möta den nyatiden.Den senaste tiden har det förts en mycket stor de-batt om gymnasieskolan. Man har i medierna fram-ställt det som att gymnasieskolan befinner sig i kris.Det är klart att en del saker fungerar mindre bra, ochjag tänker i mitt anförande ta upp hur vi moderater serpå de sakerna. Men vi måste också plocka fram detsom är positivt. Det finns många frågor och problemsom skolledning, lärare och elever möter utei skolorna. Det finns rapporter om elever som under-känns i kärnämnena, om bristande förkunskaper,diskussioner om betygskriterier, bristande informationtill föräldrar och elever, antagningsregler, etc. Dettamöter oss ständigt vid skolbesök och i medierna.Jag hade förväntat mig att regeringen skulle ta uppen del av de här problemen i budgetpropositionen ochredovisa vilka åtgärder man planerar. Men det endasom regeringen anför är att man avser att fortsättafölja och utveckla gymnasieutbildningen. Regeringentalar också om att höja kvaliteten i gymnasieutbild-ning genom åtgärder på flera plan och medverkan avflera aktörer som agerar samlat. Vad man skall ut-veckla och hur står det inte en rad om.Agneta , som skall föra regeringens talannär har försvunnit, har ännu intekommit till kammaren. Det vore ändå intressant att fåsvar på de här frågorna. ställdetidigare en fråga till om ifall rege-ringen avsåg att komma med några initiativ vad gällerde yrkesinriktade programmen, men inget svar. Det var platt intet! Regeringen stårmed tomma händer, och det tycker jag egentligen ärganska anmärkningsvärt, eftersom vi vet att det finnsen del problem som vi måste lösa tämligen omgående.Vi har från moderat sida sagt att vi måste ställahögre krav på . Det har både nämnt tidigare, och de har ock-så sagt vad som måste göras. Man blir då litet förvå-nad när man lyssnar på , somverkar komma från en helt annan värld. Han tycksfullständigt blunda för de problem som finns i grund-skolan. Vi vet ju om att av de elever som lämnargrundskolan har läs- och skrivsvårighe-ter, problem som sedan gymnasieskolan får ta handom, problem som borde lösas i men sominte löses där. Det här är inte fråga om svartmålning.Det finns mycket i svensk utbildning som är bra, menvi måste också våga diskutera de problem som finns.En annan sak som jag tänker ta upp är antalet kär-nämnen och målen i kursplanerna för kärnämnena.Alla elever i gymnasieskolan skall ju läsa sammakärnämnen, alltså svenska, engelska, osv. Det tyckervi i och för sig är bra, men vi vet också om att mångaelever inte klarar av att nå godkäntnivån i kärnämne-na. Vi menar från moderat håll att det inte får vara ettsjälvändamål att alla elever skall ha en grundläggandebehörighet till högre studier, utan det viktiga är atteleverna blir väl förberedda antingen för högskolaeller för arbetsliv. Man måste därför kunna ha olikamål i fråga om kärnämnena, och i betygen skall detsedan framgå om man inte har läst de fullständigakurserna i dessa kärnämnen.En annan fråga som man måste jobba mycket mermed är att gymnasieskolan har blivit tidsstyrd,dvs. att eleverna skall få exakt de timmar som varjekurs föreskriver. Men det är inte nödvändigt. Denborgerliga regeringen införde i stället ett poängsys-tem, så att en poäng motsvarar en klocktimme. Detinnebär att de elever som är högpresterande kan gåigenom en kurs snabbare, medan de elever som behö-ver litet på sig kan få . Men det härsystemet tillämpas alldeles för litet i gymnasieskolan,och det innebär att de elever som är högpresterandeupplever att tempot är för lågt och att de elever somkanske inte klarar av det tempot i stället upplever atttempot är för högt. Detta måste man jobba vidaremed, mycket, mycket mer.Av olika artiklar och genom besök ute på skolorhar vi fått veta att skolorna har problem med att han-tera betygssystemet. Många elever blir underkända,framför allt de elever som går på de yrkesförberedan-de programmen, och då kanske mest i svenska ochengelska. Vi moderater menar att snabbtmåste göra en översyn av betygskriterierna. Vi måsteockså se till att skolorna bättre tillämpar det nya be-tygssystemet. Betygssystemet i sig är nämligen bra.Det är bra att vi har ett målrelaterat betygssystem.Men vi ser också att det finns en stor spridning, ochorsaken till det är helt enkelt att skolan ännu inteklarar av att tillämpa de nya kriterierna. Vi är därförberedda att medverka till en sådan översyn. Vi på denborgerliga sidan vill ha betygssystemet, men vi måsteändå vara så pass ödmjuka att vi kan se om vissaförbättringar måste göras.Vi måste också genomföra en förnyelse av yr-kesprogrammen. Hälften av dagens gymnasieelevergår på de yrkesförberedande programmen, och därfinns problem. Det är stora samverkansproblem mel-lan skolan och arbetslivet. Vi måste se över hur denarbetsplatsförlagda utbildningen ser ut. Det är inte braatt många elever av olika skäl inte får den utbildning iarbetslivet som de egentligen borde få. Vi menar attett av skälen till detta är att skolan har ansvaret medanarbetslivet inte har något ansvar alls. Därför har vilagt fram ett förslag om införandet av en modernlärlingsutbildning, som i korthet går ut på att skolantar ansvaret och arbetslivet se-dan tar ansvar för de två följande åren och att arbets-livet också får en ekonomisk ersättning från samhälletför detta.Man måste också se över kompetensen för yrkes-lärarna. Regeringen har lagt fram förslag om att denämnesteoretiska kunskapen hos dessa lärare skallförbättras. Det är bra, men det är inte tillräckligt. Manmåste också se till att dessa lärare får möjlighet att gåut i yrkespraktik, så att deras kunskaper blir uppdate-rade. Vad vi ser nu är att många lärare inte förmedlarmorgondagens kunskap utan i stället gårdagens.Herr talman! Jag skall avsluta med att nämna nå-got om kvalificerad yrkesutbildning, som det nu pågåren försöksverksamhet med runt om i landet.Efter mycken beslutsvånda kom regeringen äntli-gen fram med ett förslag om att påbörja försöksverk-samheten. Man lägger ut 1 700 platser detta år, 3 700platser och 4 500 platser 1998.Jag sitter själv med i den nationella ledningsgrup-pen för detta, och man kan klart se att behovet ärmycket större än antalet platser.Jag ser fortfarande inte här, mendet kanske är någon annan socialdemokrat som ärföreträdare för regeringen som jag kan fråga: Varförlägger man inte fler platser i den kvalificerade yrkes-utbildningen? I stället talar man om att ge 100 000platser till vuxenutbildning. Jag är ganska säker på inte kommer att mäkta att skaka fram dessa100 000 platser.Det är ett otroligt stort vakuum. Det bästa rege-ringen skulle kunna göra är att ta från de plat-serna och lägga till den kvalificerade yrkesutbildning-en. Det skulle vara bra för och för de eleversom går i skolan. Många fler ungdomar skulle ocksåkunna komma ut i yrkeslivet.Anf. 163 ():Herr talman! konkurrenskraft kommer attvara beroende av kunskapsintensiv produktion. För attöka tillväxten och sysselsättningen måste en förnyelseoch förändring av näringsliv och arbets-marknad ske. Satsning på kunskap och utbildningmåste bli ett kännetecken för denna utveckling. Ut-bildning är en grundförutsättning för att stärka nä-ringslivets konkurrenskraft, skapa nya jobb och tryggavälfärden.Om vi skall klara denna utveckling måste utbild-ningsnivån i samhället höjas, vilket alla är överensom. Den kunskapstillväxten kan delvis lösas genomdet årliga tillskottet av ungdomar till arbetsmarkna-den. Men det räcker inte. Fyra av fem personer pådagens arbetsmarknad kommer att jobba kvar även på2000-talet. Slutsatsen är givetvis att det inte räckermed att förbättra och satsa på ungdomsskolan, utanutbildnings- och kunskapsnivån måste också höjas hosdem som redan är ute i arbetslivet.Det kunskapsunderskott som finns måste åtgärdas.I en sysselsättningsstudie genomförd av pekaspå att det tillkommer nya ar-betstillfällen med krav på höga kvalifikationer. Enlika stor del arbetstillfällen med enklare arbetsinnehållförsvinner . Gapet eller underskottet måste tasbort. Tillskottet till arbetskraften av personer med nyutbildning utgör 2-3 %.En första förutsättning för att stora delar av ar-betskraften skall kunna bli delaktig i den förnyelse avarbetslivet som äger rum är att fler får möjlighet attskaffa sig grundkunskaper. finns det över 1miljon människor i arbetsför ålder som endast hargenomgått folk- eller grundskoleutbildning.