prot · GJ0990 · 1996-05-03 00:00:00 — Kan personen hyrasut i större omfattning får han eller hon lön för detarbete som utförts, men detta blir en rörlig kostnad förpersonaluthyrningsföretaget.Deltidsarbetslöshet är ett stort problem, som vimåste försöka komma till rätta med. Genom generösaregler för utfyllnad med arbetslöshetsersättning saknararbetsgivaren motiv att organisera arbetet så att ar-betslöshet inte uppstår. Regeringen beslutade i juni1995 att begränsa rätten till arbetslöshetsersättningvid sidan av tillsvidareanställning på deltid.Det är naturligtvis inte bra att arbetsgivare läggerupp arbetet så att de främst erbjuder deltidsarbete,trots att arbetstagarna vill arbeta heltid, som före-kommer inom t.ex. handel, kommun och landstingoch på andra håll. Men jag ser som särskilt angelägetatt företag med affärsidé att hyra ut sin personal ocksåtar det fulla ansvaret för sina anställda.Utredningen om ersättning vid arbetslöshet ochomställning, ARBOM, har enligt direktiven i uppdragatt se över problematiken med arbetslöshetsersättningoch deltidsarbete. Utgångspunkten skall vara att ar-betslöshetsersättning inte skall medverka till att stimu-lera utbudet på deltidsarbete och att den skillnad somkan förekomma mellan utbudet på deltidsarbete ochefterfrågan på sådant arbete inte kan lösas genomarbetslöshetsersättning. Slutrapport skall avges senastden . Regeringen avser vidare attlåta utvärdera den lag om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft som gäller sedan den 1 juli1993. Frågan är stor och komplicerad och har alltsåpå flera sätt redan uppmärksammats av regeringen.Anf. 11 ()Fru talman! Jag ber att får tacka statsrådet för sva-ret. Det är positivt att vi tycks ha en gemensam grund-syn på personaluthyrningsföretagen, nämligen att defyller en viktig funktion. Det är också positivt attfrågan redan har uppmärksammats av regeringen.Problemet är bara att medan gräset gror dör kon.När jag väckte den här interpellationen i början avapril hade jag haft kontakt med ett antal mindre per-sonaluthyrningsföretag. De var alla nystartade ochhade små eller obefintliga marginaler. Budskapet fråndem var entydigt: Gör någonting snabbt. Vi kanskeklarar april månad ut, men sedan tvingas vi i konkurs.Det är fråga om människor som i god tro har satsatsitt sparkapital för att bilda bolag i förlitan på attregelsystemet låg fast. För alla dessa företagare ochderas anställda kom AMS beslut i årsom en kall dusch. Med ett enda penndrag drog AMSundan mattan under fötterna på tusentals människor.De frågar sig: Varför agerar AMS på det här sättet?Jag ställer den frågan till statsrådet.Jag vill dessutom starkt ifrågasätta den rättsligagrunden för AMS beslut. Personaluthyrningsföretagentecknar anställningsavtal enligt 5 § LAS, som sägeratt avtal om tidsbegränsad anställning får träffas bl.a.vid avtal eller visst arbete. Man kallar dettimanställd vid behov. Denna avtalskonstruktion hargodkänts av arbetstagarens fackliga organisation, somi allmänhet är HTF. Utan att kunna motivera det harAMS nu sagt att oavsett vad det står i avtalen tyckerAMS att det är fråga om avtal enligt 4 § LAS, dvs.tills vidareanställning. Detta anser jag vara ett verita-belt rättsövergrepp. Enda skälet torde vara att AMSinte tycker om deltidsanställningar utan tycker att detär bättre att folk i så fall är arbetslösa till hundra pro-cent. Vad anser statsrådet?För en månad sedan besökte jag personaluthyr-ningsföretaget i och pratademed de anställda där. Det visade sig att samtliga varinskrivna hos arbetsförmedlingen och således stod tillarbetsmarknadens förfogande. De var fullt införståddamed att om arbetsförmedlingen skulle erbjuda dem etttillfälligt arbete, vikariat eller liknande, måste de antaerbjudandet, för annars skulle de förlora sin rätt till a-kasseersättning. De hade mycket svårt att förstå logi-ken i AMS beslut, som innebär att du inte får ta detjobb som Resursen erbjuder, för då får du inte fyll-nadsstämpla. Men du måste ta det jobb som arbets-förmedlingens vikariatspool erbjuder, för annars mis-ter du rätten att fyllnadsstämpla.Bortsett från den bristande logiken innebär dettaatt AMS argument, att en medlem som arbetar hos ettpersonaluthyrningsföretag måste anses vara anställd iden omfattning han står till företagets förfogande, intehåller eftersom personen står till arbetsför-medlingens förfogande. I avvaktan på att arbetsför-medlingen erbjuder ett heltidsarbete hoppar dessamänniskor in och jobbar för Resursen tillfälligt när deerbjuds arbete där.Jag har mycket svårt att se någonting anstötligt idetta. Det vore intressant att höra arbetsmarknadsmi-nisterns syn på saken.Anf. 12 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! framställer dettasom om det vore något nytt, som att AMS fattat ettbeslut. Men så är det ju inte. Det här är ingen nyhet.Detta är en tillämpning av lagen om arbetslöshetser-sättning, lagen som vid överklagande från person intehar ändrats. Den har alltså prövats. Den rättsligagrunden finns således. Lagen har prövats både avFörsäkringsöverdomstolen och av länsrätter. Det härär alltså dagens praxis. Vad AMS gjorde vid det da-tum som angav var att man be-skrev den praxis som rådde, av de skäl som jag ocksåangav: Man ville ha en likformighet över landet.Jag har sagt att det här är föremål för översyn i enutredning, . Dess rapport kommer eftersommaren. En första rapport har vi redan fått, men detkommer ett delbetänkande till. Då kommer detta attbeskrivas och förhoppningsvis ges förslag till hurdetta skall lösas.När det sedan gäller det företag som nämner, i , har jag enpositiv grundinställning till att det kommer upp såda-na här företag, men man måste kräva litet ansvar avdem. Just det här företaget har tre fast heltidsanställdaoch mellan 35 och 40 deltidsanställda. Då kan manfundera på om det inte så - när så många behöverutfyllnad - att företaget, förmodligen av ekonomiskaskäl, utnyttjar det här. Skulle man se det i ett annatperspektiv kunde man säga att det har litet för storkostym.Anf. 13 ()Fru talman! Även om det inte var ett nytt beslutfrån AMS , är det definitivt fråga omen helt ny tolkning av regler som har gällt sedanlänge.Det är bra att regeringen har tillsatt en utredningför att se över frågan om arbetslöshetsersättning ochdeltidsarbete. Det gäller att hitta rimliga avvägningarså att man förhindrar missbruk eller överutnyttjande.I avvaktan på att den utredningen blir klar måsteman i alla fall kräva att tillämpningen av gällanderegelsystem blir konkurrensneutral. Statsrådet har intebesvarat den delfrågan i min interpellation. Jag skullevilja ha ett svar även på den.AMS beslut att slopa rätten till fyllnadsstämplingtar sikte endast på de privata personaluthyrningsföre-tagen. Det innebär att företrädesvis HTF-anslutna,deltidsarbetande kvinnor inom kontor och administ-ration, drabbas medan många samhällssektorer därverksamheten är upplagd på liknande sätt lämnas ifred av AMS. Kommunernas system med s.k. spring-vikariat, landstingens interna ringlistor och det statli-ga Systembolagets sätt att möta arbetstoppar är någraexempel som visar att de privata personaluthyrnings-företagen nu diskrimineras.Är statsrådet beredd att vidta omedelbara åtgärderför att få till stånd en neutral tillämpning av LAS 5 §,lika för alla arbetsgivare, i avvaktan på att man finnerett bra system för framtiden?Det är riktigt som arbetsmarknadsministern sade,att Resursen engagerar totalt 40-50 personer. Man harlyckats skapa arbetstillfällen motsvarande ca 14 hel-tidstjänster. Självfallet är det av ekonomiska skäl somman inte kan anställa alla dessa 40 personer, eftersomdet inte finns uppdrag för så många. Att anställa allavore inte att ta sitt ansvar, eftersom företaget dåsnabbt skulle gå över styr om man drog på sig ensådan kostnad.Men ett annat skäl - och ett mycket legitimt så-dant - är att ju fler personer som företaget kan knytatill sig, desto bredare kompetens förfogar man överoch desto bättre service kan man erbjuda sina kunder.Det är ju inte så som Socialdemokraterna ofta tende-rar att tycka, att alla människor är stöpta i sammaform, har exakt samma kompetens och kan användastill exakt samma arbetsuppgifter. Människor är olika,och företagens kunder är också olika och har olikabehov. Därför behövs det en större kader.Med den höga arbetslöshet som vi har i vårt landfår ingen möjlighet lämnas oprövad att främja till-komsten av nya jobb. Reglerna måste vara sådana attdet alltid skall löna sig att arbeta och att det alltidskall löna sig bättre att arbeta något än att inte arbetaalls.I dagens stenhårda konkurrensläge anställer ingenpersonal för mer tid än som det finns behov av. Det ärdärför uthyrningsföretagen fyller en så viktig funk-tion. Vi politiker må gilla heltidsanställningar hurmycket som helst, men vi kan ju inte blunda för hurverkligheten ser ut.Anf. 14 ()Fru talman! ställde jag enfråga till arbetsmarknadsministern under frågestun-den. Arbetsmarknadsministern var då ny och kundeinte besvara frågan, och det hade jag full förståelseför. har det gått ett tag och det kanske finns an-ledning att återigen ställa den. Frågan tog sin ut-gångspunkt i att AMS beslut riktade sig endast mot enbransch, nämligen de privata personaluthyrningsföre-tagen. Andra branscher med samma funktionssättbehandlades på ett annat sätt. Som exempel tog jagupp bevakningsföretag, städföretag, transportföretag,offentliga företag såsom Systembolaget och denkommunala sektorn med sina springvikariat.Jag tycker att det är bra att de olika ersättningssys-temen ses över. Det är bra att de utredningar somarbetsmarknadsministern hänvisade till har tillsatts.Men det borde vara ett anständighetskrav att allabranscher borde behandlas lika. Tyvärr är det deHTF-anslutna som har råkat illa ut den här gången,deltidsarbetande och framför allt kvinnor. De arbetarinom sektorn kontor och administration och inomdessa personaluthyrningsföretag.Jag delar syn, att man måstese till konkurrensaspekten. Det borde vara ett anstän-dighetskrav att till dess att utredningarna är klara ochman har fattat beslut med anledning av dessa borde deregler som gällde tidigare när personaluthyrningsföre-tagen startade fortsätta att gälla. Jag vill fråga arbets-marknadsministern om hon är villig att låta dessareglerna gälla till dess att utredningarna är klara.Jag är en vänlig person, och jag tänkte ta upp ettbrev som jag vet att arbetsmarknadsministern har fåttfrån ett av dessa förnyelseföretag. Det inleds med:"Snälla , ta dig tid att läsa det här." Dethoppas jag att arbetsmarknadsministern har gjort.Vidare tas det upp ett exempel från den offentligaförvaltningen. Avsändaren skriver: "En fast anställdundersköterska blir sjukskriven i och måsteersättas. Från den interna ringlistan blir en arbetslösvikare kontaktad och insatt som ersättare. När arbetetär avslutat kan vikarien fortsätta att stämpla. En annansjuksköterska blir sjuk . Samma vika-rie blir insatt som ersättare. På så sätt kan det fungeraår ut och år in. Vissa vikarier arbetar på detta sätt upptill ." Anser arbetsmarknadsministern att det ärrätt att behandla detta företag och dess anställda -men inte de som arbetar inom personaluthyrningsföre-tag - på det här viset?Detta är viktigt för de företag som har etableratsig. Det är speciellt angeläget för förnyelseföretagen -men även naturligtvis för andra företag - att det blirklarlagt att det blir en konkurrensneutralitet. Jag väd-jar till arbetsmarknadsministern att se till att de reglersom gällde tidigare när dessa företag startade bibe-hålls till dess att utredningarna är klara och riksdagenfår möjlighet att fatta nya beslut.Anf. 15 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det blir en något förvirrad debatt. Bå-de och framställerdet som att det är fråga om ett nytt beslut som AMShar fattat . Men det är inget nytt beslut,det vill jag understryka. Denna tolkning har gjortstidigare och den har prövats juridiskt. Det är dettasom AMS nu har gått ut och påpekat så att det skallbli en likvärdig behandling av personaluthyrningsföre-tag landet över. Det skall alltså råda konkurrensneut-ralitet företagen emellan.Man måste fundera litet grand över detta med per-sonaluthyrningsföretag. Jag sade i mitt första inläggatt jag ser positivt på den här typen av företag. Sam-tidigt är det väldigt viktigt att dessa företag tar sittansvar. Utan någon jämförelse i övrigt finns det ju -och det breder tyvärr ut sig - i andra länder sätt attanställa folk som påminner om det här systemet. Närdet finns arbete är man välkommen, och när det intefinns något får man stå utanför. Företaget måste ocksåta ett vidare ansvar än bara för den stund som ettarbete utanför uthyrningsföretaget kan erbjudas. Dettaär en principiell syn, och här finns det anledning atthöja ett varningens finger.ARBOM skall alltså se över den här delen som ärett problem, inte bara för personaluthyrningsföretagutan också för arbetsmarknaden i dess helhet. Detfinns två sidor av detta med deltidsarbetslöshet och a-kassa. Vi vill ju försöka förmå arbetsgivare att skapaheltidstjänster så att människor skall kunna försörjasig. Vi vill ju framför allt inte att systemet med a-kassa skall stimulera ytterligare deltider - de är allde-les för många . Det finns en konflikt mel-lan den synen och den enskilda personens behov avatt få en inkomst som är till fyllest.Det är det som ARBOM tittar på. Men man tittarockså specifikt på frågan om uthyrningsföretag. Jagvet att man i utredningen har haft möten med arbets-givar- och arbetstagarrepresentanter för att diskuteradet här. Utredningens rapport kommer den 30 sep-tember.Jag är därför inte beredd att säga att den lagsom AMS praxis vilar på skall förändras. Det är jaginte beredd att göra.Anf. 16 ()Fru talman! Jag har heller inte begärt att lagenskall ändras. Det enda man behöver göra är att få tillstånd en annan tolkning av den, den tolkning som harfunnits ända i år.HTF i Gävle-Dala-området har arbets-löshet bland sina medlemmar. Det är fråga om ca 50arbetstillfällen i , och det är fråga om tusen-tals arbetstillfällen i hela . Jag vädjar till ar-betsmarknadsministern: någonting, och gör detsnabbt! Det måste ändå vara bättre att folk arbetarlitet grand än att de inte arbetar alls.När jag var på Resursen träffade jag 60-åriga ,som hade jobbat där. Hon gav mig ett brev, i vilkethon ställer följande frågor: Är det politikernas avsiktatt faktiskt tvinga hem oss och andra i stället för att viskall arbeta och avlasta statens hårt ansträngda finan-ser? Hur skall arbetslösheten kunna halveras fram tillår 2000 om inte nya, flexibla lösningar tillåts? Vilkaförslag har ni för att vi på nytt skall hitta in på ar-betsmarknaden, efter att åter ha blivit utkastade, den-na gång av AMS? Varför diskrimineras en särskildgrupp på arbetsmarknaden? Vi vet att vår arbetsgivareslås ut i och med detta beslut. Finns det något hoppför oss att kunna fortsätta arbeta innan detta sker?Jag hinner inte läsa upp hela brevet, men jag villgärna överlämna det till arbetsmarknadsministern.Elsa i och hundratals av hennes medsystrar- och även medbröder, för den delen - hoppas på ettpositivt svar från statsrådet.Anf. 17 ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern svarar -som vanligt - inte på frågorna. Jag bad att få reda påhur arbetsmarknaden ser ut vad gäller konkurrens-neutraliteten, men jag fick inte ett dugg svar på hurministern ser på konkurrensneutraliteten gentemot denoffentliga sektorn, osv.Jag härsknade till litet när arbetsmarknadsminis-tern sade att arbetsgivarna inte tar sitt ansvar och attdet gäller att "förmå" arbetsgivarna att skapa hel-tidstjänster. Med en välvillig tolkning kan man sägaatt arbetsmarknadsministern ännu inte har lärt sig hurarbetsmarknaden fungerar. Arbetsgivarna tar nog ettmycket bra ansvar för sina anställda. Men det kan jufaktiskt vara så att någon blir sjuk, att någon tartjänstledigt för studier eller att någon är föräldraledig.Det kan uppstå situationer då man som arbetsgivarebehöver hjälp. Kanske har man i en akut situationmycket att göra, och det är då ett utmärkt tillfälle attbe om och få hjälp.Jag tror nog att både de privata arbetsgivarna ochde offentliga tar sitt ansvar, så den saken har inte meddet här att göra.Det känns litet underligt att höra Socialdemokra-terna säga att man skall försöka minska arbetslöshetennär man gör allt för att motverka att männi-skor kommer in på arbetsmarknaden. Det här är ettmycket bra sätt för arbetslösa att komma in på enarbetsmarknad. Många har gjort det. Många får fastajobb tack vare den här möjligheten till personalut-hyrning. Jag tror att de förnyelseföretag som arbetar iden här sektorn fyller en mycket viktig funktion. Nunär denna möjlighet till personaluthyrning slås undanmotverkas människors möjligheter att komma in ireguljära arbeten. Det borde arbetsmarknadsministernsom nytillsatt ta till sig, och hon borde se till attmänniskor får den möjligheten.Det är litet begärt att den tolkning som fanns tidi-gare bibehålls till dess utredningen är klar. Jag hoppasatt vi kan få ett bättre besked än att ministern inte ärberedd att ändra lagstiftningen. Det är inte det vi harbegärt, utan det handlar om tolkningen av lagen, ar-betsmarknadsministern.Anf. 18 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Debattörerna kanske borde läsa på li-tet grand vad det är ett statsråd får och inte får göra.Vad vi statsråd gör är att lägga fram förslag, proposi-tioner, till , förslag som förhopp-ningsvis - men ofta med reservationer - antar. Där-emot är det våra myndigheter som tolkar denna lag-stiftning. Den kan också tolkas av domstolar, vilkethar gjorts i det här fallet. Jag tycker att ni både skullebeakta vad ni säger. Ni säger att jag skall gå in ochtolka lagen på ett annat vis. Det kan jag ju inte göra ienskilda fall som det här, utan vi får acceptera dentolkning som har gjorts.Är det sedan så att jag eller en majoritet av riks-dagen tycker att tolkningen är felaktig måste manändra på det som var grunden för tolkningen, nämli-gen lagen. Och jag säger då att jag inte är be-redd att göra det. Jag är inte beredd att gå in och änd-ra på de lagar som jag tidigare räknade upp, de lagarsom ligger till grund för den praxis som har utveck-lats.Det här är inte så enkelt. ser jag det nibåda ser, nämligen att vi lever i en annan tid , meden annan arbetsmarknad, och att detta kräver mycketav nytänkande och nya lösningar. Det här är ett sådantexempel, som jag i grunden tycker kan vara positivt.Samtidigt ser jag farorna med det, och det gör att manmåste ställa krav på företagen och till viss del kring-gärda detta så att inte de som anställs på det här visetdrabbas.Jag vill därför ha en analys av dessa frågor, och ensådan görs av ARBOM. Jag kan försäkra er båda omatt jag när utredningen läggs fram noga skall funderaöver på vilket sätt - om det nu behövs - det hela kanförändras. Kanske - jag säger kanske - skall manockså i fråga om möjligheterna till a-kasseersättningjämställa den här typen av företag med den offentligasektorn och det privata näringslivet i övrigt. Det kan-ske är så, men låt oss se på resultatet av utredningenden för att sedan ta ställning. Jag ärberedd att i mycket konstruktiv anda pröva dessafrågor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:181 om sam-ordning av ombudsmänAnf. 19 Statsrådet ()Fru talman! har frågat statsrådetPagrotsky om regeringen ämnar vidta sådana organi-satoriska förändringar att bl.a. Jämställdhetsombuds-mannen, och kan samordnas i ett enda ämbete somarbetar med frågor som berör mänskliga rättigheteroch som har ordentliga resurser.Interpellationen har överlämnats till mig.Juan interpellation berör både principi-ellt och sakligt intressanta frågeställningar. Idén är juinte heller ny. har nya ombudsman-nainstitutioner inrättats för olika grupper i samhället,och önskemål har framförts om att även andra grupperskall få en ombudsman. Mot den bakgrunden hardiskuterats - både i och utanför -om det inte vore lämpligt att i stället för ett antal om-budsmän som verkar mot diskriminering av skildagrupper införa i vart fall en gemensam ombudsman-nainstitution som verkar mot diskriminering i arbets-livet. Förslaget att införa en ombudsman som agerarför mänskliga rättigheter är också tänkvärt. Frågan ärdock komplicerad, och dess konsekvenser är svår-överskådliga.I grunden ligger det faktum att de olika ombuds-männen delvis inte har jämförbara uppgifter ellerroller. Jag kan inte här gå in på detaljer i vad somskiljer dem åt. Men det kan t.ex. röra sig om ansvar-sområdet, som kan vara begränsat till arbetslivet elleromfatta samhällslivet i stort. Det kan röra sig om att iallmänhet bevaka en viss grupps intressen eller attkunna föra talan vid domstol. Det kan också röra sigom opinionsbildning eller om att fullgöra vissa myn-dighetsuppgifter av annat slag.Jag medger att det kan verka förvirrande att deolika ombudsmännen har så olika uppgifter ochansvarsområden. Men dessa skillnader har sin grund ide olika intressegruppernas förhållanden och att manbedömt att respektive ombudsman därför skall arbetamed olika inriktning. Det är viktigt att den kompetenssom nu upparbetats i de olika ombudsmannainstitu-tionerna tas till vara.I regeringsförklaringen framhålls att arbetslöshe-ten, segregationen och rasismen är de mest oroandeproblemen i dagens samhälle. Dessa frågor är i allrahögsta grad inom Diskrimineringsombudsmannensansvarsområde, och Diskrimineringsombudsmannensinsatser är därför av den största betydelse för arbetetmed dessa frågor. Det har emellertid framförts kritikmot att lagen mot etnisk diskriminering skulle vara förkraftlös och att DO har för begränsade befogenheteratt ingripa vid påstådda fall av etnisk diskriminering iarbetslivet.Regeringens utgångspunkt är att redan gällandesystem ger möjligheter för ombudsmännen att, somJuan säger, vara "pådrivande", att "vitaliserahumanismen" och att sända "signaler till omvärldenatt fortfarande föregår med gott exempel medatt förebygga olika kränkningar av de mänskliga rät-tigheterna". Ett uttryck härför är att regeringen motdenna bakgrund har för avsikt att initiera enöversyn av lagen mot etnisk diskriminering. Arbetemed detta syfte har redan inletts i regeringskansliet.Invandrarpolitiska kommittén har i sitt slutbetän-kande förslagit en översyn av Diskrimineringsom-budsmannens uppgifter. Denna fråga bereds just nuinom regeringskansliet.Anf. 20 ()Fru talman! Jag ber att få tacka integrationsminis-tern för svaret. Det är glädjande att kunna läsa ochhöra att integrationsministern tycker att det förslag jaglägger fram är intressant.Bakgrunden till mitt förslag är att jag ser med oroatt mycket av de mänskliga rättigheterna kränks i vårtland - naturligtvis även i och på andra håll. Vihar, med all rätt, i vårt land olika ombudsmän somföreträder olika utsatta grupper. Vi har en ombuds-man för jämställdhetsfrågor, en som skall följa uppbarnens rättigheter och en som skall se till att männi-skor med annan bakgrund och annan rastillhörighetinte diskrimineras i . Jag tycker dock att frå-gorna i huvudsak handlar om mänskliga rättigheter.Poängen med mitt förslag är att man kanske kundetänka sig, som ministern själv säger, att samordna alladessa ombudsmän till en enda ombudsman med kraf-tiga resurser, som tittar på och ser över varje aspektnär det gäller de mänskliga rättigheterna. Jag tror attdet skulle lyfta upp själva ombudsmannaämbetet somsådant. Det skulle kunna skapa större respekt försjälva ämbetet och ge de grupper som känner sigutsatta och diskriminerade bättre möjlighet att fågehör för sina frågor.Jag gläder mig också när integrationsministern isitt svar till mig tar upp frågan som berör .