prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — Det går inte att fatta beslut omen första reaktor och sedan lämna alla i tvivelsmål omvad som skall hända med de återstående reaktorerna.Gör man det har man fattat det absolut sämsta tänkba-ra beslutet.Då har man sänt en avvecklingssignal somman lämnar investerarna i totalt tvivelsmål om vilkalångsiktiga spelregler som skall gälla.Genomför man en politisk stängning av en kärn-kraftsreaktor utan att ge besked om hur fortsättningenav omställningen skall gå till, har man förenat dennaenstaka avställning med oerhört höga kostnader fördet svenska samhället.Därmed, herr talman, ber jag återigen att få yrkabifall till reservation 1 i betänkandet NU2.Anf. 189 ():Herr talman! Jag skall läsa citat: "Efter det attEnergikommissionens betänkande har varit på remisskommer regeringen att kalla till partiledaröverlägg-ningar om energifrågan.Socialdemokratin är beredd att ta sig an den storauppgift som omställningen av energisystemet innebär.Vi är övertygade om att denna omställning, som ocksåska ha inslag av hushållande och sparande, både ärnödvändig och möjlig. Enligt vår uppfattning börkärnkraftsavvecklingen inledas under mandatperiodenoch därefter fortsätta i jämn takt. Omställningen skagenomföras på ett sådant sätt att den elintensiva ba-sindustrins konkurrensläge inte äventyras. Den redangenomförda om- och avregleringen av elmarknadenfår inte leda till ökade elpriser generellt sett för hus-hållen eller för hushåll i särskilda områden, till exem-pel i glesbygden. Om så sker måste åtgärder vidtas.Den nationella utmaning som ligger framför oss påenergipolitikens område kräver mångas medverkanoch delaktighet. Inför nästa stora energipolitiska be-slut eftersträvar socialdemokratin bred politisk enig-het. De förestående partiledaröverläggningarna måsteutgå från denna ambition. "Detta var ett utdrag ur protokoll.Jag är benägen att hålla med omatt det ser ut som tio små negerpojkar - den ena efterden andra hoppar av. Det verkar inte bli en så breduppgörelse.Herr talman! Frågan är om det blir någon kärn-kraftsavveckling över huvud taget. Jag skall ge ettexempel. Jag har nämligen en reservation som gällerkabel till Polen.Håller på att skaffa sig en ny marknadför svensk kärnkraft? Jag tänker på den svenskpolskakabeln utanför . säger att dehar gjort en kommersiell bedömning "att kärnkraftenkommer att vara kvar efter 2010". Vad de glömmer äratt de själva, av marknaden, är de somkontrollerar utvecklingen. För att bromsa en vidareavställning av kärnkraftverken bygger de nu ett sys-tem som förutsätter en fortsatt kärnkraftsdrift. Ingenhar kunnat motivera varför kabeln skall byggas. Gör det någon miljönytta?Knappast.De senaste dagarnas avslöjanden, att kabeln kom-mer att kräva luftledningar över natur som ärav riksintresse utmed sjön till ärbara undantaget som bekräftar regeln.Man hemlighåller sådant som är obekvämt. Härfinns ingen transparens. Ja, det är detemellertid.Dessutom har den polska kommunen Mielno, somskall ha denna anläggning, enhälligt sagt nej - enavstod, för att vara korrekt. De hade en detaljplan,men efter protester revs beslutet upp den 22 novem-ber av miljöskäl och för att värna om den naturnäraturism som håller på att utvecklas där.Därför fortsätter att söka nya kommunerlängs kusten västerut. Till slut hamnar man i närhetenav . Där går det knappast att lägga någonlikströmskabel.Polen har länge betraktats som soptipp.Så är det emellertid inte längre. vill man visa sätter miljön i främsta rummet. Man vill sänkaenergianvändningen nivå framtill . Man är stolt, och man vill visa vägen.Fru talman! När denna kabel togs upp till beslut iinvesteringsbudgeten i kammaren skulle vipolitiker ha frågat vad det var som inte sades i ansö-kan. Vi i de gröna sade nej, eftersom vibefarade att kabeln skulle byggas just för att användasför fortsatt kärnkraftsdrift - ett sätt att sälja svenskkärnkraftsel på marknaden nere på kontinenten.Jag vet att Svenska Kraftnäts företrädare sade: Kabelns byggan-de beror på politiska beslut kring kärnkraftsavveck-lingen.I ett pressmeddelande från i stod det : "Då behövs en för-stärkning av ledningsnätet Alvesta-Hemsjö. Dennatogs bort tidigare när man avfärdat utbyggnadsplaner-na i . Likströmsdelen över kostarca och ny ledning mellan Alvestaoch Hemsjö ca . Ännu är projektetosäkert. Det beror främst på politiska ställningstagan-den kring kärnkraftsavvecklingen." Vad menar de,?Det tioåriga avtalet om kraftutbyte, som har teck-nats mellan och under s.k. normalår,skulle ge en nettoexport om ca . Detta försäm-rar dock inte försörjningstryggheten i , står detvidare. Hur går denna ekvation ihop?Det är något skumt med det hela. Inte nog med gömmer sig bakom formuleringar som ingenbegriper och hemlighåller saker och ting, utan manhåller också på att köpa upp energibolag utomlandssom är fossilbaserade och/eller drivna med kärnkraft.Fru talman! Varför har köpt in sig i niotyska kol- och kärnkraftverk samt tre polska kolkraft-verk?De gröna och Socialdemokraterna i an-ser att detta hotar att slå ut de alternativa energikäl-lorna. köper upp miljöfarlig energi för attkunna sälja den billigt. Inte nog med det, utan i da-garna, , kom man in till medfjärde motiveringen och tredje kompletteringen avmiljökonsekvenserna för hela projektet. Motiv ochsyfte har ändrats. Man framhåller att luft-ledningen inte skulle godkännas i och låtsassom om den inte skulle behöva byggas frånHemsjö norrut mot . Därför skall man intepröva att förlägga den till t.ex., utan man un-dersöker denna möjlighet bara i berör och dess bottenoch får internationella konsekvenser. Detta projektbedöms därför vara ett ärende som berörs av om gränsöverskridande miljöpåverkan.Naturvårdsverket är ansvarig myndighet för konven-tionen, varför det bör underrättas så att miljöprövningkan ske på internationell nivå. Esbokonventionen ären , Economic Commission for Eu-rope, som många länder har skrivit under men somendast har ratificerats av 13 stater. De nordiska län-derna har beslutat att tillämpa konventionen. har underrättats och utreder för närvaran-de frågan. Men det märkliga är att man den ena gång-en säger att kabeln redan är beslutad och nästa gångatt man håller på att utreda det ena och det andra.T.ex. har frågan om prövning enligt 4 kap. naturre-surslagen remitterats till ett antal instanser. Troligenkommer ett regeringsbeslut enligt detta lagrum attfattas tidigast under hösten 1997.Kritik har riktats från , , ,, och kommuner,i , miljövårdsenheten i , m.fl. De kräver att projektet,inklusive den luftledningen, skall prövasenligt naturresurslagen. Remisstiden går ut den10 januari. fattar beslut i ärendet,vilket antagligen kommer att gå ut på att projektetskall prövas enligt naturresurslagen.Fru talman! Det är helt klart att vi bara har settbörjan av detta spektakel, och inte lär kabeln kunnakastas i sjön 1997 eller 1998. Med alla dessa instanseremot sig borde ta sig en ny titt på falletSwepol kabel. Skall man lära något av handläggning-en , är det viktigast att granska det som inte harkommit upp till ytan.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 2 och 3.Anf. 190 ():Fru talman! Energipolitiken skall utgå från vadnatur och miljö kan bära. Landets energiförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning grundas på varaktiga, helst in-hemska och förnybara, energikällor samt genom ef-fektiv energihushållning.Så står det i den överenskommelse som Socialde-mokraterna, och liberalerna gjor-de 1991. Den förra fyrpartiregeringen tog in detta isin regeringsförklaring, och därmed är också Modera-ta samlingspartiet och med pådetta synsätt. Dessa riktlinjer håller även . Dettycker jag är bra.I energiöverenskommelsen kom man överens omolika typer av stöd till omställningen och utvecklingenav energisystemet. Det gällde insatser för ny energi-teknik och investeringsbidrag till kraftvärmeproduk-tion med biobränslen samt till vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar. Det fanns också stöd till ener-gieffektiv teknik, och senare har det införts ett stöd tillfrämjande av biobränslebaserad elproduktionsteknik.Det är anslagen till dessa stöd som vi debatterar,utgiftsområde 21, energi.Regeringen föreslår att ramen för detta utgiftsom-råde skall vara dryg . Miljöpartietyrkar i en motion om ett större anslag, 1 miljard kro-nor, men detta avvisades av när vi bestäm-de ramarna.Fru talman! Utskottet pekar i betänkandet på bety-delsen av forskning för ny teknik; utvecklingen avnya, alternativa energikällor. Att utveckla ett långsik-tigt hållbart energisystem är en omfattande uppgiftsom ställer stora krav på hela samhället. Det är viktigtatt gemensamma insatser från staten och näringslivetfortsätter.Fram till har ca satsatspå forskning, utveckling och demonstration. Det harsatsats mycket, det har hänt rätt mycket, men det ärockså mycket kvar att göra på detta område. Det harvarit svårare än vi en gång trodde, det har inte varit såenkelt att få in de nya energikällorna.Sedan 1980 har ändå biokraftvärme och vindkraftbidragit med ungefär 700 MW. 1994 fanns det 55biokraftvärmeanläggningar, nu finns några fler, ochdet fanns 295 vindkraftverk.Vi kommer att få en energipolitisk proposition imars att ta ställning till, och regeringen avser att dååterkomma med förslag vad gäller inriktningen ochutformningen av energiforskningen.Fru talman! När vi diskuterar stöd till utvecklingav ny teknik, är det viktigt att fundera över vad vimenar med detta. Det är viktigt att betona att en ut-veckling sker för bättre effektivitet m.m. och att detinte bara blir subventioner för byggande av ett antalanläggningar, ganska lika varandra. Det kanske går atträkna hem ändå, med det ränteläge vi har ochmed de erfarenheter och det kunnande som vi harskaffat oss. Självklart skall vi diskutera om stöd skallgå ut i någon form, men vi bör noga tänka över huroch till vad, så att det verkligen sker en utveckling.Det tål också att funderas över inom vilka områ-den vi skall satsa. Biobränslen t.ex. är ju mycket vik-tiga för oss i , och kommer att öka i betydelsenär vi ställer om energisystemet. Men det är också såatt biobränslen är betydelsefulla i ett bälte i norraEuropa; i , i , i och i de bal-tiska staterna.Om vi tror, och vill, att vi skall kunna varavärldsledande i fråga om ny energiteknik, kanske viskall lyfta blicken litet och se vad som kan komma ifråga i andra delar av världen. Är solenergin ett så-dant område? Hur kan vindkraften utvecklas vidare,och hur kan vi medverka till att svenska energiföretagskall kunna utveckla tekniken, exportera sitt kunnandeoch skapa jobb i ? Vad tror vi om framtidenför vätgasen? Låt oss titta framåt - kanske långtframåt - och se i ett 50-årsperspektiv. Låt oss inriktaoss på spetstekniken och se det nya.Fru talman! Jag förutsätter att regeringen åter-kommer med förslag om detta i den kommande ener-gipolitiska propositionen.Sedan vill jag tala litet om R2-reaktorn. Enligt1991 års energipolitiska beslut, skall den statligafinansieringen till R2-reaktorn lämnas oförändrad sålänge reaktordriften pågår och forskningstjänstertillhandahålls. Regeringen föreslår nu vissa bespa-ringar även på detta område.Utskottet har diskuterat detta och vill betona attäven andra viktiga verksamheter, bl.a. medicinskforskning och behandlingsmetoder utanför den renakärntekniska tillämpningen, numera drar nytta avforskningsreaktorn. Utskottet föreslår därför att be-sparingen fördelas på ett annat sätt, och förutsätter attde diskussioner som pågår inom regeringskanslietutmynnar i att man hittar kompletterande finansiering.Fru talman! plane-rar medverkan i ett projekt avseende uppförande ochförvaltning av en likströmslänk i form av en undervat-tenskabel mellan och . I betänkandetredogör utskottet utförligt för detta ärende. Motionerhar inkommit som ifrågasätter kabeln, bl.a ur mil-jösynpunkt. Ett omfattande beredningsarbete pågårför närvarande vad gäller prövningen av Polenlänken.Den skall ses i perspektivet av en gemensam elmark-nad i norra , runt . Projektet analyse-ras utifrån kraven i både ellagen och naturresurslagen,och en omfattande miljökonsekvensbeskrivningkommer att göras. Utifrån detta tillstyrker utskottetregeringens förslag.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationerna.Anf. 191 () replik:Fru talman! nämnde att hontycker att det är viktigt med stöd till ny teknik. Dettycker jag också. Jag tycker verkligen att vi skall satsapå ny teknik, och jag är väldigt glad för de investe-ringsstöd som går till vind, sol osv. Frågan är om enlikströmskabel till , där man skall importerafossilbaserad el eller där vi skall skicka kärnkrafts-el,skall kallas för att satsa på ny teknik. De 3 miljarderkronor man ämnar investera, som kanske inte kommeratt bli av på grund av att det blir bakläxa när det gällermiljökonsekvensbeskrivningen, skulle man i ställetkunna använda till att satsa på solceller, på solfångeri.Vi går i solåldern. En gång höll man på med kol.Nu står vi inför den nya eran, och det är solåldern.Varför kasta pengarna i sjön? En kabel är att konser-vera gammal teknik, eftersom det handlar om kolba-serad el och kärnkraft.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag tror att blandar ihop tvåsaker. Det ena är investeringarna för ny teknik, som vibåda är överens om och som vi i utskottet är överensom att vi ser som viktigt för framtiden. Det andra ärden här kabeln. Den skall man se som en viktig del aven europeisk elmarknad för oss i norra ochrunt . Med den kan vi på ett bättre sätt medverka till elförsörjningen. Vi kan hjälpa var-andra. När något av länderna behöver mer el, kan manha utbyte. På samma sätt har vi utbyte mellan Sverigeoch och mellan och . Jag troratt detta är viktigt för elförsörjningen för oss runtÖstersjön.Anf. 193 () replik:Fru talman! Jag skall inte gå in mer på den frågannu. Den tar jag sedan. Men ett parallellfall är R2-reaktorn i Studsvik. Här handlar det om att man hargått över i kommersiell drift. Man tar in mer och merkärnavfall för att bearbeta, och sedan låter man detstanna i . Här finns det också töjningsmån. Detfinns en gummiparagraf enligt vilken man får låtakärnavfallet stanna i som det finns synnerligaskäl. Frågan om Studsvik har jag haft uppe mångagånger. Det började med att jaguppvaktade miljöministern om hur man hade utvidgattillståndet att behålla utländskt kärnavfall. har detskett en gång till.Vi i anser att R2-reaktorn skall läggasned. Man kan sköta det här på ett annat sätt. När detgäller medicinska undersökningar eller isotoper förmedicinskt bruk, går det lika bra med cyklotron. Detenda vi behöver de här anläggningarna till är att kun-na avveckla kärnkraften. Till det kan man behålladem, men inte till att använda dem i kommersielltbruk. Vad säger om det?Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Jag tror att R2-reaktorn är viktig -inte minst ur den medicinska forskningens synpunkt.Jag tror att de människor som lider svårt av cancer-sjukdomar och som kan mildra smärtan tack vare denforskning som sker i R2-reaktorn är nog så tacksam-ma för att den finns. Jag tror att människor som drab-bas av hjärntumörer och andra svåra sjukdomar, ochsom kan få lindring, och kanske rent av bli botade ivissa fall, är mycket nöjda med att vi har en framstå-ende forskning som kan ske i denna reaktor.Anf. 195 ():Fru talman! Den energiöverenskommelse somBarbro återgav var en överenskom-melse mellan , liberalernaoch Socialdemokraterna som ingicks 1991. Vad däristår om landets elförsörjning är så viktigt att det tål attupprepas, nämligen att den skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning grun-das på varaktiga, helst inhemska och förnybara, ener-gikällor.I överenskommelsen ingick olika typer av stöd tillomställningen och utvecklingen av energisystemet -investeringsbidrag till vindkraftverk och solvärmean-läggningar liksom till kraftvärmeproduktion medbiobränslen. Redan då vi i utskottet behandlade vår-budgeten ansåg jag att ytterligare medel behövdes föratt utbyggnaden av de alternativa energikällorna inteskulle stanna upp. Tyvärr har det inte gått att få gehörför detta vare sig då eller . vill ju majoritetenavvakta den energiproposition som aviseras till våren.Denna avvaktande hållning har smittat av sig även påmotionsbehandlingen. Energimotionerna har ju ocksåhänskjutits . Med andra ord: Utskottets be-handling av energifrågan är, som , lagd i malpåse.Fru talman! Jag vill ändå ägna åtnågot så viktigt som detta med alternativ och förnybarenergi.Enligt regeringsförklaringen skallett nytt energisystem utvecklas, och avvecklingen avkärnkraften bör inledas . Tydli-ga signaler om att energiomställningen börjar kanbara komma genom att man inleder avvecklingen avkärnkraften. Till skillnad från vissa andra ser vi iCenterpartiet de enorma möjligheter som ryms i ettsådant scenario. Det skulle ge impuls åt idéer, ent-reprenörer och nyföretagande på energimarknaden.Investeringar i energieffektivisering och i energikällorsom biobränsle och vindkraft skulle stärka den in-hemska efterfrågan och också skapa stora exportmöj-ligheter.Dagens centralistiska energisystem med ett fåtalstora anläggningar för elproduktion måste ställas omtill ett mindre sårbart decentraliserat energisystem.Biobränslen kommer att ha en central roll i ett sådantenergisystem.Biobränslen är största in-hemska energikälla, vilket de allra flesta i det härlandet uppenbarligen inte har fått klart för sig. Poten-tialen för att öka användningen av biobränslen ärmycket stor. Biobränslen kan användas i kraftvärme-verk och mottrycksanläggningar inom industrin, förproduktion av el och värme, i värmeverk och hetvat-tencentraler och, naturligtvis, för uppvärmning avbostäder. Biogas kan bl.a. tillverkas genom rötning,vilket har stor betydelse från kretsloppssynpunkt.Utvecklingen av biobränslen som alternativ till fossiladrivmedel har också en stor potential.Ny teknik utvecklas för förgasning av biobränslen,vilket ger ett större elutbyte vid förbränning. Genomatt förädla biobränslen till pellets, briketter ochträpulver kan man åstadkomma en effektiv distribu-tion och hantering samt en miljövänlig förbränning.Den nya tekniken innebär ännu större möjligheter tillsmåskalig användning av biobränslen.Ökad användning och förädling av biobränslenkommer att innebära att arbetstillfällen skapas i helalandet. Särskilt skogslänen kommer att bli vinnare närett kretsloppsanpassat energisystem utvecklas. Av-sättningen för träråvara kommer att bli mindre känsligför konjunktursvängningar. Det skulle alla naturligtvisvara mycket tacksamma för.En decentraliserad förädling av biobränslen tillpellets och liknande kommer att innebära nya arbets-tillfällen i de delar av landet som har ett utsatt syssel-sättningsläge. Även för jordbruksnäringen kommernya avsättningsmöjligheter för energiråvaror att öpp-na sig.En omställning till förnybar energi kommer attskapa ett stort antal nya arbetstillfällen i Sverige.Många av dessa arbetstillfällen kommer att skapas ide delar av landet som har ett mycket dåligtsysselsättningsläge. är de förnybaraenergislagen på frammarsch i landet, men vi utnyttjarbara en bråkdel av de potentialer som finns för ener-giproduktion av förnybara råvaror. sys-selsätter dessa näringar många människor. Genomomställningen av energisystemet kommer tiotusentalsnya arbeten att tillskapas i denna framtidsnäring.Sverige måste påbörja omställningen av energisyste-met i en ekologiskt hållbar riktning. Kärnkraftsreakto-rer måste stängas av. Om vi klarar av att ta de förstastegen i denna riktning finns det mycket att vinna fördet svenska samhället. Vägen mot ett ekologiskt håll-bart samhälle blir litet kortare. Svenskt näringslivkommer att kunna bli världsledande på en expansivmarknad. Det svenska importberoendet av bränslenkommer att kunna minska.För närvarande pågår energiöverläggningar i syfteatt nå en bred uppslutning bakom ett energibeslut.Med en gemensam nationell kraftsamling kan ener-giomställningen bli en positiv förnyelse som lyfterhela landet ur stelhet och stagnation och som gerSverige en plats i den internationella utvecklingensfrontlinje. Det är en utveckling som hela landet skulletjäna på. Avvecklingen av kärnkraften är nödvändigför att skapa utrymme på energimarknaden för ettkretsloppsanpassat energisystem baserat på förnybarenergi.Fru talman! Det är nödvändigt att vårens energi-proposition innehåller kraftfulla satsningar på ettsådant här nytt energisystem. Jag avvaktar nu dettamed både spänning och förväntan.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Alla besjälas vi av ambitionen attkärnkraften, när den spelat ut sin roll, skall ersättas avförnybar elproduktion. Lärdomen av arbetet i är att det just därför är viktigt att se tillatt kärnkraftens återstående livslängd utnyttjas. Detger nämligen den förnybara elproduktionen möjlighe-ter att bli ekonomiskt konkurrenskraftig.Kerstin Warnerbring gjorde sig till tolk för teorinom sysselsättning och nya jobb genom kapitalförstö-ring. Om vi abrupt ställer om det svenska elproduk-tionssystemet skapas självklart en del nya jobb i nyabranscher. Men är det intet jämfört med allade arbetstillfällen som försvinner i traditionella elbe-roende basindustrier. Om det hade varit möjligt attskapa tillväxt och sysselsättning genom kapitalförstö-ring kan jag inte begripa varför man skall begränsaden politiken till att gälla endast kraftbranschen. Detfinns ju många branscher med lönsamma produk-tionsanläggningar som kan stängas i den fåfänga för-hoppningen om att nya jobb skapas när man i ställetskall bygga upp något annat.Anf. 197 ()replik:Fru talman! eller aldrig har jag varit medom några som är så fenomenala på att måla uppskräckscenarior som är när det handlarom avveckling av kärnkraften. Det är fullständigtofattbart att kravet på att ställa av en reaktor innannästa val skall kunna störta i ett totalt fördärvmed tanke på att det redan är en reaktor som har ståttstilla , och ingen människa har upp-täckt det.Mikael påstod såväl nu som i sitt anfö-rande att förnybar energiproduktion måste kunna blikonkurrenskraftig, och det kan den inte bli om manavvecklar kärnkraften. Kärnkraften skall vara kvarjust för att ge denna möjlighet till förnybar energipro-duktion.Mikael , det är precis tvärtom. Det äravvecklingen av kärnkraften som är nödvändig för attskapa ett utrymme på energimarknaden. Om inte detutrymmet skapas kan vi inte heller tro att den förnyba-ra energiproduktionen kan bli så konkurrenskraftigsom det är absolut nödvändigt att den blir. Vi måstebörja med att ställa av en reaktor och visa att detta ärallvar för att skapa det utrymme som behövs.Anf. 198 () re-plik:Fru talman! Jag försöker inte att måla upp någraskräckscenarior. Över huvud taget vinnlägger jag migom att försöka ha ett rationellt snarare än religiöstförhållningssätt till kärnkraften. Kärnkraft är för miginget självändamål, men det är en resurs som i dagstår till det svenska folkhushållets förfogande. Jagskulle kunna uttrycka det så här: Man kan tycka vadman vill om 70-talets politiska beslut att bygga tolvreaktorer i . Men det finns en stark inneboendelogik i att dra slutsatsen att även om man inte tyckeratt det var det visaste beslutet, gör man sig skyldig stor dumhet om man inte , med tanke på detläge som vårt land befinner sig i, ser till att utnyttjaden resurs som står till vårt förfogande.Jag kan inte för mitt liv inse varför alla arbetslösamänniskor i vårt land skulle gagnas av en medvetenkapitalförstöring iscensatt av det politiska systemet.Det politiska systemet har en övergripandeuppgift, och det är att se till att få fart på investeringaroch sysselsättning samt skapa nya arbetstillfällen. Dåskall vi inte ägna oss åt kapitalförstöring.Anf. 199 ()replik:Fru talman! talade om sitt ratio-nella förhållningssätt. Det består i att hålla fast vidomoderna betonganläggningar som inte har någonsom helst framtid för sig. Det har redan visat sig att deinte har skapat några som helst nya jobb. Vi har värl-dens absolut största elproduktion och elkonsumtionmed tanke på hur mycket energi vi använder per invå-nare. Ändå har vi en rekordhög arbetslöshet.Fru talman!