prot · GJ0968 · 1996-03-13 00:00:00 — Inga har ännu gjort någ-ra vetenskapliga studier, eftersom det är litet svårt attforska mellan hundra och tusen generationer framåt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Offentlighet och sekretessFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU23Offentlighet och sekretessAnf. 61 ()Herr talman! driver ju hårt frågan om öp-penhet och offentlighet i EU:s institutioner, och det ärbra. Vårt medlemskap i den europeiska unionen harför första gången på länge fört en viktig och konstitu-tionell demokratifråga högt upp på dagordningen i denoffentliga debatten. Jag är mycket glad över det.Vi kommer att hålla en hög profil i dessa frågorinom EU. Vi får i det sammanhanget också möjlighe-ter att sprida information om öppenhet och vår gamlatradition om yttrandefrihet och offentlighet till andraländer i . Som ett led i det arbetet kommerkonstitutionsutskottet att besöka ett antal EU-medlemmars nationella parlament och informera omsvensk yttrandefrihets- och offentlighetslagstiftning.Vi hoppas att då kunna hitta bundsförvanter för attdriva frågan om en ökad öppenhet inom EU:s institu-tioner.Herr talman! Men den här höga profilen förplikti-gar. Det är viktigt att vi sopar rent framför egen dörr.Folkpartiet är mycket tveksamt till den ökande bolagi-seringen av offentlig verksamhet i . Vi harlänge varnat för utvecklingen och har önskat en be-gränsning av offentligt ägda bolag. Jag tycker att vihar fått rätt i våra varningar.Många av de missförhållanden som vi nu ser medpolitiker som inte kan skilja mellan privat och offent-ligt har sin grund i att man har trott att man får göranästan vad som helst bara man driver verksamheten ibolagsform. förtroendemän, folkets tjänare,uppträder som vrångbilden av ...AjourneringPå grund av störningar i ljudanläggningen beslötkammaren på förslag av förste vice talman-nen att ajournera förhandlingarna några minuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.56.Anf. 62 ()Herr talman! Vi i anser att offentligverksamhet skall drivas i nämndform. När det är all-deles uppenbart att man inte kan göra det bör man i såfall pröva att avskilja verksamheten från den offentli-ga, dvs. släppa ut den på marknaden.Tyvärr är vi fortfarande ganska ensamma om denuppfattningen i den här frågan. Det är därför somdagens ämne har kommit upp till diskussion, nämli-gen hur vi skall kunna säkerställa offentlighetsprinci-pen i offentligt ägda bolag. Den diskussionen kan manföra oavsett vad man anser om omfattningen av destatliga och kommunala bolagen.En av drivkrafterna i inledningen när det gälldebildandet av kommunala bolag var behovet av attkunna krypa in i hemliga rum. Detta har delvisundanröjts i och med de nya bestämmelserna från den1 om handlingsoffentlighet i vissa kom-munala bolag. Men det räcker inte, enligt min ochFolkpartiets uppfattning. Vi menar att offentlighets-principen inklusive meddelarfriheten måste genomfö-ras fullt ut i både kommunala och statliga bolag. Des-sa grundläggande fri- och rättigheter skall naturligtvisregleras i grundlag.Den tredje fråga som vi vill återkomma till ärmeddelarfriheten i privata företag och organisationer.Den behöver prövas igen. Egentligen kan nog utveck-lingen av de offentliga bolagen under de senaste årenbli en vägröjare för att införa meddelarfrihet ocksåinom de privata bolagen.Utskottet har ju tidigare uttalat sitt intresse för attmeddelarfrihet inom de privata företagen skall infö-ras. Men majoriteten har då konstaterat att man intekan hitta någon bra form för det.För min del tycker jag att det är viktigt att utskot-tet uttalar behovet av en grundlagsreglering av offent-lighetsprincipen i statliga och kommunala bolag samtbehovet av införande av meddelarfrihet i både deoffentliga och de privata bolagen.De utredningar som utskottsmajoriteten hänvisartill om styrningen av den statliga verksamheten ochom arbetet i den kommunala förnyelsekommitténsamt den aviserade utvärderingen av lagen om skyddför företagshemligheter räcker inte. Ett konstitutions-utskott bör vara tydligare än så, framför allt i dåvi driver den europeiska unionen framför oss ochskandalerna duggar tätt i de kommunala bolagen.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 1.Anf. 63 ()Herr talman! Offentlighetsprincipen och medde-larskyddet, som vi talar om, eller att man som källainte skall efterforskas och ställas till ansvar är viktigaprinciper i Sverige.Inom den offentliga sektorn fungerar principernapå ett tillfredsställande sätt. Det är säkert en av an-ledningarna till att vi har på många sätt väl fungeran-de myndigheter och myndigheter med förhållandevissmå fläckar av mygel och annat, även om det natur-ligtvis också förekommer i . Men meddelar-friheten och offentlighetsprincipen är viktiga be-ståndsdelar i vårt demokratiska system.Jag delar inte uppfattning om attkommunala bolag borde privatiseras. Däremot delarjag uppfattningen att offentlig verksamhet mest börbedrivas i nämndform men att det undantagsvis kan fåfinnas bolag. Men när man väljer bolagsform är dethelt klart att meddelarskyddsprincipen och offentlig-hetsprincipen skall gälla fullt ut också för den verk-samheten. Det gäller också, enligt min uppfattning,för privata företag. Det går inte att så att säga hållaisär det ena eller det andra. Stora privata företag ochstora organisationer har en verksamhet som i högstagrad är offentlig till sin karaktär. Den berör i myckethög grad de samhällen där verksamheterna är kon-centrerade och därmed också alla medborgare. Detgäller att ha ett mått av insyn och kontroll som of-fentlighetsprincip och meddelarskyddsprincip gerockså där. Därför är det viktigt att medde-larskyddsprincipen prövas på nytt och att tidigareframlagda förslag om att den skall införas också i detprivata näringslivet och i de större organisationernatas upp igen.Sveriges inträde i EU skulle ju inte medföra någonegentlig förlust, sades det, när det gäller öppenhet ochoffentlighet i samhället. Vi skulle försöka tillämpastor öppenhet när det gällde EU-handlingar i sammagrad som i fråga om nationella handlingar. Så har inteblivit fallet. Det finns en rad tecken på att det är svå-rare för människor och inte minst för massmedier attkontrollera en del av det som händer. Även för detpolitiska är det svårare attkomma åt EU-handlingar och annat.Offentlighetsprincipen har testats av tidningenJournalisten när det gäller svenska myndighetershantering av EU-handlingar. Man genomförde ett s.k.öppenhetstest 1995, där bara 3 av 43 undersöktamyndigheter godkändes. Man har gjorten liten uppföljning i form av stickprov och kan kon-statera att utvecklingen har lett till vissa förbättringar.En av fyra undersökta instanser, nämligen Jordbruks-departementet, ges ett gott betyg, medan resultatet ärnedslående beträffande de tre övriga instanserna.Finansdepartementet utmärker sig genom utomor-dentlig tröghet när det gäller att lämna ut EU-handlingar. I det bästa fallet lyckades Finansdeparte-mentet komma till skott med att lämna ut handlingarförst efter 18 dagar.Detta visar att det behövs en särskild instans föratt övervaka hur myndigheterna hanterar EU-handlingarna, vilket min reservation nr 3 i betänkan-det handlar om. Till en sådan särskild instans kan denvända sig som anser sig vara förfördelad eller somfinner att en myndighet inte sköter sig. Visserligenkan man säga att har en sådanövervakande funktion när det gäller regeringen. Mendet finns också flera andra myndigheter som kanförbryta sig och uppvisa en otillfredsställande trögheteller oginhet när det gäller att lämna ut handlingarfrån EU. Regeringen bör ges i uppdrag att lägga framett förslag till hur en sådan instans skall se ut.Jag yrkar därför bifall till reservation 3 och in-stämmer också i yrkande under re-servation 1 i betänkandet.Jag förutsätter att , som tillsammansmed mig har reserverat sig när det gäller handlingsof-fentlighet inom konsumentområdet, kommer att ut-veckla ståndpunkterna på den punkten. Jag behöverdärför inte uppta kammarens tid med att argumenterai frågan.Anf. 64 ()Fru talman! För ganska exakt fördes iSveriges riksdag en debatt om tryckfrihetslagen, omvilken man också fattade beslut.Det var ett antal unga ofrälse mössor som underfrihetstiden drev igenom någonting ganska unikt iSveriges historia. Kanske kan man också säga att detvar bidrag till den moderna demokratinshistoria. Man fick igenom en lag som innebar ettsystem med offentlighet, som kallas för offent-lighetsprincipen. Lagen grundades på handlingsof-fentligheten, dvs. att handlingar inom den offentligaverksamheten generellt och normalt sett är allmännaoch offentliga.Detta är också något som gör att man kan säga attsvensk demokrati är litet bättre än de flesta andraländers och något som vi kan vara ganska stolta över.Nu, , tycker jag att det kunde vararimligt att ta nästa steg. Vi har kommit till en situationsom är ganska annorlunda jämfört med för 230 årsedan. Särskilt har vi fått en förändring när det gällerde privata organisationerna. De har blivit mycketstörre, fått mycket mer makt och har mycket störreekonomiska resurser än . Det har gjortatt behovet av att utvidga den öppenhet i samhälletoch de demokratiska spelregler som vi är relativtöverens om här i till att omfatta även detprivata näringslivet är ganska stort.Ett område som jag tycker att man bör satsa på, äratt utvidga meddelarfriheten till den privata sidan. Detär något som vi har fört en debatt om i iSverige. Tyvärr förhindrar dock fortfarande Modera-terna och Socialdemokraterna detta. Det är tråkigt, förjag menar att detta ändå är någonting som på ett vik-tigt sätt skulle stärka den svenska demokratin.Ett annat område är information om produkter ochderas inverkan på hälsa och miljö. I och för sig finnsdet offentliga myndigheter som har tillgång till en heldel kunskap om det här. Men konsumentrörelser,massmedier och enskilda konsumenter kan inte ställakravet att direkt från företagen få ta del av de under-sökningar som gjorts beträffande dessas produkter.Det kan handla om vad de kemiska tillsatserna i pro-dukterna har för effekt på den personliga hälsan, vilkarisker man tar om man använder ett medel mer än vadsom står ordinerat och tusen andra områden. Detgäller kemikalier såväl som produkter av alla andraslag.Detta är alltså ett område där vi med fördel skullekunna satsa på en utvidgning av offentlighetsprinci-pen. Vi skulle också kunna införa regler om arkive-ring och diarieföring i stil med de som finns på of-fentliga sidan.Ett litet mindre förslag från , som kanha stor betydelse för att skärpa upp livsmedelshante-ringen, finns också med i detta betänkande. Det gälleratt avskaffa sekretessen i fråga om de protokoll somgörs i kommunerna efter inspektioner och provtag-ningar i livsmedelsbutiker. Protokollen och provenfrån kommunernas livsmedelsinspektioner skall enligtmin mening vara offentliga. Dåliga butiksägare skallinte hållas om ryggen av och kommunerna.Därför yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och4.Anf. 65 ()Fru talman! I anser vi, i bred politiskenighet, att medborgarna har rätt till insyn och kon-troll över hur riket och kommunerna styrs och överhur myndigheterna förvaltar sitt uppdrag. Som PeterEriksson sade, har vi en ärorik historia att se tillbakapå.KU har arbetat för att utöka de sam-hällsområden där offentlighetsprincipen skall gälla.Det är därför uppmuntrande läsning att ta del av be-tänkandet Offentlighet och sekretess. Där redovisashur många frågor som går mot sin lösning i dekommittéer regeringen tillsatt. Dessutom planeras enöversyn av lagstiftningen om företagshemligheter.Många av dessa förslag till förbättringar har aktualise-rats i socialdemokratiska reservationer under föregå-ende mandatperiod.Den kommunala förnyelsekommittén har ett vik-tigt arbete. Det räcker inte med att handlingar skallvara offentliga i aktiebolag, handelsbolag och eko-nomiska föreningar där kommunerna har det rättsligtbestämmande inflytandet - en lag som gäller.KU tag fasta på Lagrådets påpekande att medde-larfriheten hotar att krympa när en verk-samhet bolagiseras och att efterforskningsförbudetmöjligen inte gällde i kommunala företag. Dennafråga utreds nu.Ett annat område att offentlighetsreglera är privataföretag som bedriver verksamhet på ent-reprenad. Behovet av allmänhetens insyn innan kom-munen bundit upp sig i ett avtal med en entreprenör ärockså viktigt i sammanhanget.JO rapporterar till vårt utskott om kommu-nala befattningshavare som antingen inte känner tilleller som sätter sig över offentlighetsprincipen. Enbred och återkommande upplysningsverksamhet ärnödvändig.Kommunalt anställda har trakasserats och hotatsmed avsked om de till allmänheten avslöjar missför-hållanden på sitt arbete. Även då har JO ingripit ochslagit fast allas grundlagsskyddade rätt att delta i denallmänna debatten.Att bolagisera statliga verk var högsta visdom förnågra år sedan. Jag har, inför en kallsinnig majoritetsom talesman för en avvikande mening, ansett attTelia i sin bolagsordning borde skriva in regler somöverensstämmer med offentlighetsprincipens. I direk-tiven till utredningen om statlig verksamhet står nu attanvändningen av bolags- och stiftelseformer förutsät-ter att staten inte frånhänder sig kontroll över verk-samheten. Rätten till insyn i offentlig verksamhet fårheller inte urholkas.Meddelarfrihet mellan enskilda i privata företagoch organisationer har utretts. Jag satt med i . Vi föreslog en begränsad mengrundlagsreglerad rätt för enskild att lämna ut uppgif-ter för publicering. Förslaget gick ut på att avtaladetystnadsplikter skulle kunna brytas i vissa fall. Dendåvarande gjorde ingenting åt saken, ochinte heller den efterföljande borgerliga regeringen, därBirgit ingick. Frågan var lagtekniskt komp-licerad. Var går egentligen gränsen mellan allmänin-tresset och skyddsintresset för företaget eller organi-sationen? Förslaget väckte kompakt motstånd i nä-ringslivet och i de stora organisationerna.Som jag tolkar saken kan man från regering-ens sida åtminstone se en möjlig öppning i frågan. Vihar redan en lag om skydd för företagshemligheter.Även om man träffat ett avtal om tystnadsplikt mellanarbetsgivare och anställd kan detta brytas, och det kanbli tillåtet för den anställde att avslöja allvarligamissförhållanden i verksamheten. Denna lag skall nuutvärderas enligt justitieministern. Mycket få rättsfallfinns att tillgå. Intressant vore att veta vad det berorpå. hälsan still, eller känner anställda inte tillsina nuvarande lagliga rättigheter?Riksdagen bör givetvis avvakta vad översynen avlagen om företagshemligheter leder till. Denna lagkan måhända specificeras och liberaliseras när detgäller rätt och möjlighet att bryta ingångna avtal.Utvecklingen på området offentlighet står ingalundastilla. Positionerna flyttas fram.Skall man offentlighetsreglera den privata sektornär det galet att till att börja med bryta ut konsumen-tområdet vad gäller produkter som påverkar hälsa ochmiljö, vilket vill.En svensk konsument lämnas ju ingalunda i sticketi dag. En mängd statliga myndigheter - livsme-delsverk, socialstyrelse, kemikalie- inspektion ochvad de kan heta - kontrollerar marknaden. Konsumen-tvägledning och medier upplyser brukarna.Vad gäller livsmedelsprotokollen anser vi att av-vägningen i lagstiftningen mellan offentlighet ochsekretess är bra som den är.Vad som förvånar mig vad gäller Vänsterns reser-vation 3 är att inte är med på denna. Re-servationen utgör annars ett led i det permanenta ochoftast populistiska misstänkliggörande av EU ochSveriges roll i denna organisation som dessa partierbedriver. Att följer offentlighetsprincipen närvi är EU-medlemmar skall övervakas av en ombuds-man, sägs i motion. I reservationenär denne ersatt av "lämpligt kontrollorgan". KU skallnu granska hur regeringen prövat utlämning av hand-lingar som berör EU. Varför underkänner KennethKvist KU:s och sin egen kompetens som kontrollor-gan i detta sammanhang?Offentlighetsprincipen är en nationell angelägen-het. EU har ingen befogenhet att harmonisera reglerpå tryck- och yttrandefrihetsområdet. Utrikessekretes-sen har ändrats så att presumtion för offentlighet gäl-ler. Regeringen har deklarerat att avsikten är att lämnaut handlingar. Det kan betyda att de är hemliga i EUockså. Och de handlingarna skall lämnas ut på ett sättsom åstadkommer en så långt gående öppenhet sommöjligt utan att vålla skada.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i KU:sbetänkande.Anf. 66 () replikFru talman! är ju en duktig fö-reträdare, som alltid hyllar det regeringen gör som detbästa och dessutom det bestående som det bästa tänk-bara för stunden.Enligt lagen om företagshemligheter kan en an-ställd bryta ett ingånget avtal om hemligheter. Om detär fråga om allvarliga brott mot avtalet faller det ju påden anställde att avgöra huruvida det är en allvarligförseelse eller inte. Om den anställde skulle göra enfelbedömning kan han faktiskt åka dit. Det gör ju attmånga anställda helt enkelt drar sig för att avslöjasådant som de kanske borde avslöja, av hänsyn tillallmänintresset.När det gäller frågan om populistiskt misstänklig-görande av EU, finns det ett skäl till att påstårsig så kraftigt driva frågan om öppenhet inom EU,och det är att EU grundar sig på en helt annan princip.Att vara kritisk till hur EU har fungerat på öppenhets-området är inte någon populism, som bara Vänsterndriver, utan det är någonting som regeringen ocksåsäger sig driva, även om konsekvensen i agerandetlämnar en del i övrigt att önska. t.ex. ville undersöka vissa Europoldokumentoch sedan anmälde det till vägrade densvenska regeringen att i ministerrådet ge ett stöd fördenna aktion för och detta test på ökad offentlighet.Dessutom är det så att KU granskar regeringenmen icke myndigheter, och myndigheter har också atthandha en hel del EU-dokument. Det borde CatarinaRönnung veta.Anf. 67 () replikFru talman! tog först upp att lagenom skydd för företagshemligheter kan leda till att denanställde lämnar ut för mycket om han avslöjar nå-gonting som han har tystnadsplikt om, även om hansjälv anser att det är allvarliga missförhållanden sområder i företaget. Jag kan inte se att man kommer bortfrån den här problematiken, även om man skulle infö-ra en grundlagsskyddad meddelarfrihet. Det måste jutrots allt vila ett ansvar på den anställde att inte avslö-ja precis vad som helst som är skyddsvärt eller somföretaget finner skyddsvärt. Även här måste fråganregleras på ett sådant sätt att den anställde kan gå utoch få uppgifter om missförhållanden eller allvarligamissförhållanden publicerade. Jag förstår inte riktigthur man någonsin kan komma ifrån den problemati-ken.Sedan finns det skäl för att KU granskar hur rege-ringen har skött utlämnandet av handlingar från EU.Jag skall med intresse ta del av den granskningen. Omdet finns någonting att anmärka på regeringens för-hållningssätt kommer även Socialdemokraterna na-turligtvis att påtala detta. Jag säger det med anledningav att ville göra gällande att jag hållerpå regeringen i alla väder.Anf. 68 () replikFru talman! Nej, det är klart att håller på regeringen i alla väder - det vore kanskeatt ta i litet väl mycket.Det är viktigt att meddelarfriheten blir grundlags-fäst, så att man markerar även gentemot bolagsform ioffentlig sektor eller privat företagsamhet att dettafinns, att detta är ett extra tryck gentemot olika formerav mygel och annat som kan förekomma i företag.Därför är det ett helt riktigt krav.När det gäller EU och dess brist på offentlighet, ärdet bra att retirerar från ståndpunk-ten att det är populism att kritisera EU på grund avdess bristande offentlighet. Men tyvärr har regeringenuppenbarligen varit försumlig när det gäller att efter-leva sina egna uttalanden om öppenheten inom EU.Jag skall med stort intresse ta del av och den socialdemokratiska gruppens vidareagerande i det fallet.Anf. 69 () replikFru talman! Jag tycker inte att , somingår i det utskott som skall granska regeringen, skalldra förhastade slutsatser innan vi har slutfört gransk-ningen. Det är bra om man besinnar sig litet innanman har ett ordentligt utredningsmaterial till sitt för-fogande. Först skall man ha det, och sedan avger manen ståndpunkt.Anf. 70 ()Fru talman! Jag vill ställa ett par frågor till föregå-ende talare.Som jag ser det, drivs nya lagar sällan fram av osspolitiker i riksdag på grund av att vi är såväldigt upplysta och informerade och kan saker bättreän den övriga befolkningen. Ett sådant exempel, somtrots allt visar att det händer ibland, är just det fallsom jag talade om , när fick en ny tryck-frihetslag . I normala fall kommer positivaförändringar genom en utomparlamentarisk rörelse,som miljörörelsen och konsumentrörelsen, eller ge-nom att enskilda människor driver fram t.ex. religi-onsfrihet. Inom en mängd områden sker detta utanförparlamentet. övertygas även politikerna inormala fall, och då får man en förändring även ilagstiftningen.För att underlätta sådana förändringar måste manskapa förutsättningar för utomparlamentariska rörel-ser att fungera på ett bra sätt. Det kan vi göra t.ex.genom att utvidga det öppna samhället och stärkademokratin så att människor även inom det privataområdet skall kunna ta del av sådant som berör ochpåverkar deras eget liv, t.ex. uppgifter om produkteroch deras påverkan på hälsa och miljö.Catarina Rönnung svarar här att vi har jätteduktigamyndigheter inom en mängd områden som klarardetta. Detta svar är ett typexempel på det etableradesamhällets trötta suck över någonting som händerutanför det och som det inte förstår. Kan inte CatarinaRönnung ge prov på något slags insikt om, eller er-känna att, förändringar i samhället kommer utifrån?Vill vi understödja sådana förändringar är det en för-del om vi kan få ett öppet samhälle att fungera ävenutanför den offentliga sektorn.Anf. 71 ()Fru talman! Det är naturligtvis bra att demokratinär så vid i att vi har en massa påtrycknings-grupper och rörelser av olika slag. Det är ingen somhar något emot detta. Det vitaliserar demokratin ochdet kan göra människor intresserade av att också en-gagera sig mer systematiskt i politiska partier.Men jag tycker att i sin reservationbörjar i fel ände när man vill se till att offentlighets-principen utsträcks till det privata området. Jag villframhålla att KU egentligen aldrig har givit upp tan-ken på en utsträckt meddelarfrihet på det privata om-rådet. En viktig del är att privata företag på entrepre-nad skall offentlighetsregleras. Här går man ju ett stegframåt. En annan viktig del är att man ser över lagenom skydd för företagshemligheter. Det är ganskaviktigt att se hur en sådan lag har verkat i landet, vadden har åstadkommit och varför rättsfallen är så få.I det interpellationssvar som justitieministern av-gav till sade justitieministern att honvar väl medveten om att enskilda medborgare är be-rörda av de beslut som fattas i större enskilda företagoch som kan vara av väsentlig betydelse för den en-skildes liv och hälsa. Att påstå att utvecklingen totalthar stannat av, att ingenting händer och att ingentingförbereds osv. är inte riktigt med sanningen överens-stämmande.Anf. 72 ()Fru talman! Jag sade ju inte heller riktigt så. Menom jag kan tolka så att hon ochSocialdemokraterna är beredda att driva en liberalise-ring när det gäller lagen om företagshemligheter ärdet ju ändå ett litet positivt tecken, och jag behöverinte vara så ledsen som jag lät tidigare.Den andra frågan jag tänkte ta upp är den somCatarina Rönnung berörde när hon i talarstolen sadeatt hon förvånades över att inte var medpå Vänsterns konspiratoriska och populistiska inläggeftersom vi brukar driva den sortens frågor när detgäller EU. Är detEMU-frågan, som vi driver tillsammans med dentyska , som är ett riskabelt projekt, eller ärdet risken för att EU närmas VEU och för att mansuccessivt bygger upp ett militärt försvar på EU-nivå,som det står i traktaten? Är det dessa populistiskakonspirationer talar om, eller är detnågot annat?Anf. 73 ()Fru talman! Jag menar givetvis precis det jag sä-ger.