prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Följden blir olyckligtvis att samord-ningsfrågor och en effektiv resursanvändning av of-fentliga medel kommer i andra hand.Det är min principiella bedömning att man bordeha väntat med regionindelningen av kronofogdemyn-digheten tills formerna för en ändrad regional an-svarsfördelning inom offentlig verksamhet har utveck-lat sig. Jag är emellertid väl medveten om att krono-fogdemyndigheternas organisation länge har varitföremål för utredning och att provisoriska lösningarhar funnits. Det finns ett starkt behov av att klarläggastrukturen på längre sikt.Jag anser därför att det föreligger beaktansvärdaskäl att nu besluta om en regionindelning av krono-fogdemyndigheterna, trots att man därmed i viss månfrångår önskemålet om en mer övergripande ochsamlad syn på frågor om regional samhällsorganisa-tion.Anf. 139 (mp):Herr talman! har inga reservationerunder den här rubriken därför att vi precis har bestämten ny organisation för kronofogdemyndigheten. Detvar inte så lätt att göra det. Men det var ett önskemåläven från olika kategorier av företrädare, de ville haen ny organisation. Det har vi beslutat om, och det fårvi utvärdera senare.När det gäller domstolsväsendet sitter jag självsom representant i kommittén. Vi har mycket svåraställningstaganden att göra. Det är inte så lätt, SivertCarlsson, som att ta en siffra i statistiken och säga attdet visar att de små domstolarna är bra. Vi har jumånga uppgifter att ta ställning till och vi har ocksåannan statistik som visar motsatsen.Jag tycker att skall resonera medsin representant i utredningen, för vi har verkligendiskussioner. Det ser ut som att man efter livlig dis-kussion till slut kan komma fram till något som ärganska positivt.Vi kan inte bara stirra oss blinda på antalet storaoch små domstolar. För mig är det viktigt att den inreorganisationen fungerar. Det är utgångspunkten. Hurskall vi göra för att den skall vara så effektiv och såändamålsenlig som möjligt? Kanske kommer manfram till att just domstolar med en till tre domare intekan jobba på det viset.Tingsrätten i har kunnat organisera sigoch specialisera sig på vissa mål. Eftersom typerna avmål blir komplicerade och svåra är det fantastiskt kan göra det.Domarbanan och juristutbildningen har jag mångasynpunkter på. Jag tycker den inre organisationen kan reformeras och göras bättre. betalar viett lärlingssystem i stället för att ha fasta tjänster idomstolarna. Det tycker jag skulle vara mycket bättreoch effektivare. Det skulle också vara bättre med enfriare tillsättning av domare, så att man inte måste gåfrån juristutbildningen och vara låst vid en domstolhela livet. När man är är det inte ens säkert får en domartjänst. har man behövtflytta runt till många platser. Det är absurt att ha detsystemet i dagens samhälle. Så visst måste vi göra enöversyn med tanke på sådana viktiga faktorer.Anf. 140 () replik:Herr talman! Visst skall jag diskutera vidare medrepresentanten i utskottet. Jag hoppas att vi hittar envettig lösning.Mitt exempel var inte någon generell bedömning.Jag sade bara att det inte styrker att det är så att destörre tingsrätterna alltid är bättre. Det var ungefär såjag sade.Jag menar fortfarande att tingsrätternas verksam-het är bred och djup och att den förutsätter en lokalförankring och ett förtroende från samhället för att detöver huvud taget skall fungera. Därför kan jag intealls plocka fram de siffror som , om att tingsrätter som har en till tre domareinte klarar det här. Men jag förstår var gränsen går ifortsättningen.Anf. 141 (mp) replik:Herr talman! En annan sak som tiden nämner är lokal förankring. Det är ett be-grepp som måste fyllas med innehåll. Vad menas medlokal förankring? Domstolarna skall ha ett opartisktdömande. Lokal förankring har för mig vissa aspekter.Man kan inte bara framföra detta som ett skäl. Lokalförankring är i så fall avstånd för resande. Men detbehöver inte innebära problem. I är detju ganska tätt mellan tingsrätterna. Om man ser pålänsrätterna - inte för att jag förordar det, SivertCarlsson - har de en fungerande verksamhet och ärmycket mer utspridda. Där är det också familjemål.En sak till, . Det är mycket fåmänniskor som behöver uppsöka en domstol.Anf. 142 () replik:Herr talman! Tack och lov är det så. Tingsrätternaär inte någon ö i öknen. Tingsrätternas arbete förutsät-ter ett gott samarbete. Förutsättningarna är, menar jag,en lokal förankring och ett förtroendefullt samarbete.Jag har en karta över tingsrätterna i . Detfinns knappt ett hundratal. Jag kan redan nu plocka utvilka avser att lägga ned, nämligen demed en till tre domare. Jag tolkar svaret så.Anf. 143 ():Herr talman! Vi kristdemokrater motsätter ossnedläggningar av domstolar av ekonomiska skäl.Starka regionalpolitiska intressen talar för ett beva-rande av tingsrätterna lokalt. Dessutom kan man all-varligt ifrågasätta de effektiviseringsvinster som er-hålls vid nedläggning av ett större antal tingsrätter.Någon enstaka tingsrätt kan vara för liten för att bäraden erforderliga kompetens som krävs. Enstorlek på tre till fem ordinarie domare borde utgöraett rimligt riktmärke. kan man överväga ensammanslagning av de allmänna tingsrätterna medförvaltningsdomstolarna, men inom överskådlig tid ärdet inte en framkomlig väg.Dock skulle man kunna överväga att slå ihop Re-geringsrätten och , då man i ett landnäppeligen kan ha mer än en högsta domstol. Detligger så att säga i sakens natur.Det vore kanske ett naturligt första steg i en pro-cess syftande till ett mera enhetligt rättssystem. Jagyrkar bifall till reservation nr 22.Anf. 144 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande nr 1. Jagskall dessutom säga att jag inte känner något behov avatt upprepa de principiella resonemang om domsto-larnas roll i samhället som har förts av bl.a. justitie-ministern och flera andra talare. Jag skall heller intediskutera så mycket om målet för domstolarnas arbe-te. Jag kan instämma i vad som har sagts under dentidigare debatten.Jag tänkte dock, herr talman, kommentera en delav det som har sagts mera direkt i den här debatten.Anders Högmark säger: Domstolar spelar, som vimoderater ser det, en central roll i samhället.Då vill jag fråga: Vem argumenterar egentligen emot? Vem hävdar någon annanståndpunkt? Jag har i varje fall inte hört något underden här debatten i kammaren. Det framgår inte hellerav betänkandet att det finns någon som har någonannan uppfattning på den här punkten. Jag tycker attdet vore bra, i en debatt som handlar om domstolarna,om vi från olika partier i stället kunde konstatera att vii grunden är överens om att domstolarna är viktigaoch centrala.Man har naturligtvis i stor utsträckning tagit uppdet pågående arbetet i , i förstahand arbetet med tingsrättsorganisationen. Det vorenaturligtvis frestande att ganska ingående diskuteradet. Argumentationen är ju inte riktigt så enkel somdet framställs här. När man lyssnar på man uppfattningen att kan man bara se tillatt de små tingsrätterna finns kvar i det svenska sam-hället så har vi klarat rättssamhället. Det är naturligt-vis inte alls på det sättet. De rättsliga problemen finnsju på helt andra ställen än där de små eller allraminsta tingsrätterna finns.Jag tycker, det säger vi också i betänkandet, att detvore att föregripa arbete. Vi ärnu inne i ett viktigt skede där vi försöker diskutera ossfram till en lösning kring vilken vi kan samla enhyggligt bred politisk majoritet. Därför tycker jag attdet låter väldigt bra när talar om atttre till fem ordinarie domare kan vara ett riktmärke.Det är ändå ett konstruktivt bidrag till att försöka lösafrågan.Det har talats om folklig förankring. Det är välinte det man i första hand tänker på när det talas omdomstolar. Lokal förankring är det begrepp som haranvänts. Vi tycker väl alla att det låter bra. Det ärnaturligtvis också mycket viktigt. Men även om det ären detalj vi pekar på blir man som aktiv i de här frå-gorna litet fundersam när man åker runt i landet ochfår klart för sig att lagmannen i enmansdomstolenpendlar . Då kan man fråga sigvilken lokal förankring den domstolen egentligen får,i varje fall när det gäller domarsidan. Det här är kan-ske inte något enstaka förhållande, utan det finns enhel del att fundera på när det gäller detta.Sivert talade om de allra minsta tingsrät-terna, och sedan svingade han sig raskt över och gjor-de jämförelser med åtminstone största tings-rätt eller lokala domstol, nämligen tings-rätt. Det är inte särskilt konstruktivt att debattera pådet sättet. Det är bättre att jämföra med domstolar avden storlek som är vanligast i detta land.Debatten har delvis förts som om det vore tvistigtatt tyngpunkten i dömandet skall ligga i första instans,men på den punkten är det inte tvistigt. Möjligen kandet diskuteras hur många förstainstanser vi skall haoch hur det skall organiseras med hänsyn till förvalt-ningsdömande, tvistemåls- och brottmålsdömande.Det är något som utredningen diskuterar.En del av uttalandena kring de små tingsrätterna -jag tänker framför allt på - är sådanaatt man funderar på om ens har lästdirektiven innan man satte sig i utredningen. Någotsamband måste det ju finnas mellan direktiven ochengagemanget i utredningen. I alla fall vill jag gärnase det så.När det gäller tyngpunkten i det lokala dömandeär frågan hur och serpå förslag? Det syftar att göra hovrätterna till mer renodlade prejudika-tinstanser och till att lägga tyngdpunkten i dömandet iförsta instans. Det är en lagstiftning som skulle ledatill att man mer betonar tingsrätten som första instans.Siw talade litet om sin partikollegas arbe-te i och att man där inte får framdet material som behövs. Självfallet kommer att presentera de kostnadsjämförelseroch det material som behövs för att man skall kunnabedöm utredningens arbete. På den punkten är jag inteorolig.Givetvis måste man göra en analys av vad somsker, men det vore väldigt enkelt om vi finge nöja ossmed det privata näringslivets sätt att kalkylera. Debryr sig inte om så mycket mer än just kassan i sinegen verksamhet. Då är det ingen större konst att göraen sådan här kalkyl. Men samhället måste naturligtvishar ett betydligt vidare perpektiv.Jag skall avsluta med att säga något om kronofog-demyndigheterna. Det är klart att de olika regio-nindelningarna och sektorsvisa arbetet på allvar kandiskuteras och ifrågasättas. Två saker har för migvarit vägledande när det gäller kronofogdemyndighe-terna.Det ena är möjligheten att uppnå en viss bespa-ring, vilket ju är viktigt för att kunna pressa ned räntoroch annat. Jag behöver inte utveckla det resone-manget, och det är väl inte kronofogdarnas organisa-tion som skall avgöra nationens finanser. Med det ärett litet bidrag.Den andra är det faktum att kronofogdarna redanär organiserade i regioner och att man från persona-lens och organisationens sida gärna vill fortsätta meddet och också få det ordnat på ett ur myndighetssyn-punkt effektivare sätt. Detta har varit vägledande förmig i det här sammanhanget.Med detta yrkar jag bifall till hemställan justitieut-skottets betänkande.Anf. 145 (m) re-plik:Herr talman! Jag har med visst intresse tagit del avmeningsutbytet mellan och . Jag hoppas att får ut-veckla sitt partis uppfattning i dessa frågor tillsam-mans med . I andra frågor brukar det varaganska lätt för er att komma överens, så ni får välprata er samman. Kanske får ocksåinformera om de 200 miljonerna ibesparingsdirektivet. Det framgår inte riktigt alltid närman läser artiklar utifrån fältet från Centerpartiet.Anf. 146 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gällde . 147 (m) re-plik:Herr talman! Jag är medveten om detta.Jag begär inte att skall avslöjanågot i detalj från . Alla partierhar ju sina företrädare där som på olika sätt för endialog med respektive parti. Men min fråga är: Vilketintryck tar , och måhända det partihan företräder, av den debatt och de farhågor somframkommit under de gångna månaderna? Han kanväl inte ha varit helt opåverkad av den diskussionen.Måhända är det så att den förlängning av tiden pånära som kommittén har fått avspeglar oronsom man känner.En annan sak gäller det rent språkliga. Självfalletutgår jag från att socialdemokrater också uppleverdomstolarna som centrala. Vi har samma grundin-ställning till förstainstansernas betydelse och till pre-judikatbildningen.Anf. 148 () re-plik:Herr talman! Det är bra att vi har samsyn när detgäller förstainstans och prejudikatbildning. Det bådarju gott inför beslut om att genomföra de väsentligadelarna av hovrättsprocessutredningen.När det gäller och tings-rättsorganisationen vill jag till säga attjag hoppas att vi skall kunna överens med Centerpar-tiet. Men vi har naturligtvis en ambition och ett intres-se av att komma överens även med andra partier. Jaghoppas att också kan påverka sinrepresentant i sammanhanget.Han frågade om jag tar intryck av de resonemangsom förs runtom i landet om domstolsorganisationen.Det är alldeles självklart. Dessutom har vi i vår soci-aldemokratiska grupp faktiskt lagt ned ganska myckettid och pengar på att åka runt och träffa domstolsper-sonal och företrädare för kommuner i några olikaregioner för att skapa oss en bild av hur de ser pådetta. Det är ingen mening att hålla på med sådant omman inte är beredd att lyssna och se. Så naturligtvissker en påverkan.Det jag hoppas på i är att vikan lägga fram ett förslag med en hyggligt bred poli-tisk enighet, som gör att vi kan säga att vi är på väg -det kommer att ta - att genomföra en dom-stolsorganisation som svarar mot de krav som vi, litetdramatiskt uttryckt, kommer att ställa i nästa århund-rade.Anf. 149 (m) re-plik:Herr talman! Om socialdemokraterna kraftfullt to-nar ned önskemålen om en nedläggning av tingsrät-terna och kan föra en diskussion i termer av att försö-ka behålla så många tingsrätter som möjligt, tror jagatt det finns alla förutsättningar att gå vidare i enkonstruktiv diskussion i den sittande utredningen.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag hoppas också att man kan reso-nera sig fram här i världen. Men regeringspartiet harredan i dag, innan lagt fram sittförslag, fått support av tre partier i för attlägga ned mindre tingsrätter. Så förutsättningarna ärlitet olika.Jag uppfattades kanske som att jag talade enbartför de små tingsrätterna. Det är inte min uppfattning,men jag talade även för de små. Jag tror att de äroerhört viktiga där de finns.När talar om tre till fem doma-re som riktmärke, tolkar jag det som att det i exem-pelvis mitt födelselän skulle läggas ned tre tingsrätterav fyra. I län skulle två tingsrätter av tre varahotade osv. i den storleksordningen. Detta har jagmycket svårt att acceptera.Jag måste dessutom ställa en fråga till GöranMagnusson: Säkra är för mycket sagt, men är nimycket övertygade om att en nedläggning av de mind-re tingsrätterna verkligen innebär besparingar ocheffektivitetsvinster från en samlad samhällsekono-miskt och regionalpolitisk synpunkt? Det är ur detperspektivet vi måste diskutera detta och inte ur ettalltför snävt perspektiv.Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis så att de flesta avoss har kommunalskjortan ganska tätt inpå kroppen.Det finns ett behov av att slå vakt om sysselsättningoch aktiviteter av olika slag och se till att detta finnsväl utspritt i landet. Det är ingen tvekan om att vi hargenomgått en koncentrationsperiod, där inte bara denoffentliga sektorn utan även andra väsentliga sektorerhar koncentrerat sina verksamheter.Jag har börjat domstolsutredningsarbetet med fö-resatsen att small is beautiful. Men de kalkyler ochresonemang som förts fram i det här sammanhanget,och som förs fram andra sammanhang, leder inte tillatt jag får support för min uppfattning. Det är inte deallra minsta tingsrätterna som är effektivast, och det ärinte heller de allra största.Man får titta på det ur ekonomisk och effektivi-tetssynpunkt och naturligtvis också se på var i landetman behöver tingsrätter. Det är inte heller så att de 97eller 98 tingsrätter som vi nu har är det optimala anta-let. resonemang leder till att manborde ha ytterligare ett stort antal små tingsrätter föratt få positiva effekter på flera orter.Tingsrätterna i har diskuterats väldigtmycket. Man kan inte säga att det är långt mellantingsrätterna där. Att det blir en tingsrätt kvar i Ble-kinge - det är en hypotes som man kan resonera om -kan inte acceptera. Kan han accepteraatt man har två tingsätter kvar i ? Är det inteså att vill ha fyra tingsrätter i Ble-kinge, precis som , och att ingenting skall göras?Jag undrar om det verkligen är konstruktivt samhälls-byggande.Herr talman! Jag är inte säker på att hela sanning-en har kommit fram i studierna av de samhällseko-nomiska effekterna av nedläggningen av häktet i Ös-tersund. Jag tror att det fordrar ett varv till av tänkan-de.Anf. 152 () replik:Herr talman! Det fordras nog ett eller två varv till.Men jag tolkar svaret så att inte ärfrämmande till en vidare syn kriminalpolitiskt ochsamhällsekonomiskt än enbart rättssynen.För en centerpartist är det skönt att höra en social-demokrat säga att "small is beautiful". Thank youvery much!Anf. 153 ():Herr talman! Modelösningen i offentlig förvalt-ning och bland offentliga myndigheter är regio-nalisering. I stort sett alla myndigheter som tidigaremer eller mindre var uppdelade efter län ändrar nu sinområdesindelning, och fler länsfunktioner samman-förs. Om utvecklingen är bra eller inte återstår att se.Låt oss börja med att konstatera att det avgörande ärhur det sker. Jag tycker att utskottet tar litet väl lätt påproblematiken när man nöjer sig med att konstateraatt utskottet vill understryka vikten av att vid organi-sationsförändringar beakta behovet av geografisknärhet mellan myndigheterna och av en god samord-ning över huvud taget vid rättsväsendets indelning pålokal nivå. I stort sett varje myndighet väljer sin egenregionalisering, sina egna områden. Än har vi åklaga-re, domstolar, kronofogdemyndighet, skatteförvalt-ning, kriminalvård, och var och en väljer sin modell.Det är mycket olyckligt. Den här situationen måste vifölja mycket noggrant.Jag har undrat vilka kriterier somstyr regionaliseringen, valet av sätesort och annat. Jaghar i min motion Ju606 beskrivit hur hanteringen gårtill. Jag får lugna talmannen och kammaren med attjag inte tänker yrka bifall till motionen. Jag nöjer migmed att konstatera att den beskrivning som jag där görvisar på problemen. Vid val av sätesort för kronofog-demyndigheten för , Södermanlandsoch län har man förordat . Det måvara så. Det bygger på ett tidigare beslut, att krono-fogdemyndigheten skall indelas efter ,och län. Man väljer Eskilstunatrots att har förordatVästerås som centralort. Helt undrande är inte barajag utan även personalen vid kronofogdemyndigheten.Det behövs en tydlighet, det behövs att vi följer ut-vecklingen och även ställer betydande krav på enhet-lighet i den regionalisering som sker av offentli-ga myndigheter.Anf. 154 ():Herr talman! Jag skulle vilja ha uppmärksamhet . Det gäller krono-fogdemyndigheternas indelning.Jag kommer från och har nära kontaktmed den myndighet som finns där. föreslår rege-ringen att man skall sammanföra med Sö-dermanlands och och ha en myn-dighet med som sätesort. Jag skulle viljaatt ni tittar på det en gång till. Det finns inget naturligtsamarbete mellan och . Man harbyggt upp ett mycket nära samarbete. Man har tätakommunikationer. Det tar att åkamellan och . Det finns absolutinga naturliga kommunikationer mellan ochEskilstuna annat än väg. Därför vill vi från Uppsalaverkligen säga: Ompröva detta, inte minst av hänsyntill personal. Slå inte sönder någonting som byggtsupp och som är nödvändigt.Jag yrkar bifall till reservation 23 under mom. 35.För övrigt vill jag verkligen understryka det somSivert har sagt om tingsrätten i . Därdelar vi uppfattningen med det socialdemokratiskakommunalrådet i , som driver denna fråga starkt.Anf. 155 ():Herr talman! Bara några korta kommentarer.En sådan här regionindelning har inte utskottettänkt igenom. I grunden är det myndigheterna självasom har presenterat indelningen.Skall vi tala om den region som jag tillhör tycker jag naturligtvis att man av Upp-sala, och skall välja somsätesort.Den tredje kommentaren är att det, såvitt jag vet,finns goda möjligheter att åka per järnväg mellanUppsala och Eskilstuna.Anf. 156 ():Herr talman! Det gör inte det. Däremot har manbyggt upp ett otroligt nära samarbete med olika slagsmyndigheter i . Det är faktiskt naturligt attha samarbete med . Skaka inte påhuvudet åt det, !Jag var på studiebesök hos kronofogde-myndigheten och har för övrigt nära kontakt med ävenskattemyndigheten och med polis, som man harett starkt samarbete med. Slå inte sönder någontingsom är bra utan framför det från regeringen till myn-digheten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:58 Prövning av frågor om kyrkotillhörighetför medlemmar i icke-territoriella församlingarArbetsmarknadsutskottets betänkanden1996/97:AU1 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv1996/97:AU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling1996/97:AU4 En arbetsrätt för ökad tillväxt1996/97:AU6 Kapitaltillskott till Amu-gruppen AB1996/97:AU7 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshet8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 december1996/97:162 av () till socialminis-ternStatistik sjukhusvården1996/97:163 av () till socialmi-nisternSocialstyrelsens allmänna råd om sexuellt utnyttjandeav barn1996/97:164 av () till statsrådet på export från Lettland1996/97:165 av () till näringsminis-ternRegionalpolitiska kriterier vid omorganisation i statli-ga verk m.m.Frågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 december.9 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 10 december1996/97:134 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 17 december.10 § Kammaren åtskildes kl. 18.29Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 1 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 24(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 6 1 anf. 70 (delvis).av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 99(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.