prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Det betyder att man i fackliga organi-sationer och i näringslivet har möjlighet att deltaaktivt i på ett sådant sätt att man delskan göra en inventering av vilken typ av utbildningsom behövs för näringslivet på orten, dels - vilketkanske är viktigast - kan söka upp och motivera demsom är arbetslösa, har dålig utbildning och är minstmotiverade att delta i en vuxenutbildning.Det är ingen lätt uppgift. Vem som helst kan intesöka upp och få dem som är minst motiverade attsäga: Det här vill jag sätta mig på skolbänken för. Detär vad jag vill göra.Dessutom är det viktigt att man skaffar sig kun-skap om studieorganisatörer m.fl. så att man ocksåkan göra ett gott arbete.Anf. 238 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! I inledningsskedet, med den helhetsom den budgeten medgav, fanns den här neddrag-ningen med, det stämmer. Men senare kompenseradevi mer än väl studiecirklarna, studieförbunden ochfolkhögskolorna, så mot slutet blev det mångmiljon-belopp åt andra hållet. Det är säkert om, men väljer att förtiga.Med och - bådafolkrörelsepartier - i ryggen fanns det ett mycket stortstöd för t.ex. folkhögskolorna. var intedåligt det heller, utan backade upp bra. Men det jagförvånar mig över är att ett folkrörelseparti som So-cialdemokraterna säger att det tyvärr är nödvändigt attdra ned på folkbildningen. Det ärmig fullkomligt obegripligt. Det är mer än vad viskulle ha velat göra, och det är mer än vad slutresulta-tet var av koalitionsregeringens i regerings-ställning.Anf. 239 () replik:Fru talman! Den borgerliga regeringen gav ettstort tillskott till folkhögskolorna men ett mindrebelopp till studieförbunden.Det är kanske där skon klämmer: Man har svårt attförstå hur betydelsefullt det är att folkrörelser, somfinns inom olika studieförbund, har möjlighet att setill att så många som möjligt av dem som har kortutbildning kan vara med och delta i olika typer avvuxenutbildning.Det finns studieorganisatörer på i stort sett alla ar-betsplatser, och det är självklart att de studieorganisa-törer som kan en hel del om vuxenstudier också måsteskaffa sig kunskap om olika studiestöd, om olikavuxenutbildningsanordnare och om vad det finns förmöjlighet till att studera. Det är de pengarna som skallvara till för att fackliga organisationer och även nä-ringslivet skall ha möjlighet att aktivt delta i kun-skapslyftet.Anf. 240 () replik:Fru talman! säger att om man intehar folkbildning förutsätts det att man utnyttjar kun-skapslyftet när man tittar litet grand framåt i tiden.Man förutsätter; det är precis samma ord som GöranPersson använde i propositionen 1991. Man förutsät-ter att folkhögskolorna behandlas schyst av landsting-en. Man har hållit på och tittat på detta i denstyrelse där sitter med. Jag ställde enfråga, men jag fick inget svar på den.Sedan kan man diskutera pengar. Ramanslagen ärju klara, så det finns inte så mycket att säga om dettajust , men det är inte sant att de borgerliga rege-ringarna drog ned särskilt på anslagen. Det var juprecis tvärtom. Eftersom jag fanns med i verksamhe-ten då vet jag ju att det var ett par hundra miljoner detförsta året extra i det s.k. K-anslaget i kompletterings-propositionen och över 500 miljoner extra under tvåår. Det är ju som bestämmer omfördelningen där. Där satt med också,så fick var det väl egentligenknappast regeringens fel.Jag skulle vilja fråga igen, eftersom jag inte harfått svar på den frågan: Hur diskuterar ni i , som alltså har uppdrag attfördela bidragen, när nu landstingen skär ned väldigtkraftigt, något som det alltså i den proposition sombar namn förutsattesatt man skulle ändra på om det blev så?Anf. 241 () replik:Fru talman! I finnsrepresentanter för och , dvs.Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation. Där ären av de frågor som vi har diskuterat just den ned-dragning som har skett, inte bara till landstingsfolk-högskolor utan också till rörelsefolkhögskolor i stort.Vi har också diskuterat den neddragning som görs ikommunerna.Men börjar man titta litet, , vilka detär som driver neddragningarna i kommuner ochlandsting så ser man att det är Moderata samlingspar-tiet. Det är Moderata samlingspartiet som driver ned-dragningen av både stödet till studieförbund och stö-det till folkbildning i landstinget.Jag skulle vilja ställa frågan tillbaka till LarsHjertén: Vad har parti och partikamra-ter gjort för att se till att de kommunalt förtroendeval-da ute i kommuner och landsting har varit ett stöd idet svåra ekonomiska läge som både kommuner ochlandsting befinner sig i så att anslagen har kunnatbestå eller t.o.m. öka? Det är ju det helstskulle vilja.Anf. 242 () replik:Fru talman! Jag vill litet försiktigt påpeka för BeritOscarsson att det är socialdemokratisk majoritet iSverige . Alla landsting utom ett styrs av social-demokrater. Man kan ju rimligtvis inte beskylla op-positionen för att inte göra någonting när majoriteteninte gör det.Jag har inte fått svar på min fråga, trots att jag harställt den två gånger. Det räcker ju inte med att mantar upp frågan och diskuterar den i Folkbildningsrå-det. Man måste ju göra någonting åt den, och det harni alltså inte gjort. Det tycker jag är illavarslande. Desom drabbas hårdast är rörelsefolkhögskolorna, desom alltså inte har som huvudman. De fåri sitt huvudmannabidrag ungefär en tredjedel av vadlandstingsskolorna får. Dessutom får landstingssko-lorna dra av momsen, vilket en rörelsefolkhögskolainte får. För en skola som jag känner till väl betyderdetta att man förlorar . Detbestämdes i ett riksdagsbeslut skulle se över denna stora skillnad och se till attden försvann, men det har alltså Folkbildningsrådetinte gjort.Eftersom jag inte har någon mer replik vill jag ba-ra uppmana att ta hand om det här.Det är ju hennes partivänner som styr också i . De bildar säkert majoritetmed ordföranden i spetsen även där. Jag vet inte omdet finns någon moderat i styrel-se, men jag tror inte det.Anf. 243 () replik:Fru talman! Jag lovar, , att vi skallfortsätta den diskussion som vi har haft med bådeLandstingsförbundet och . Jag vetju att läser det informationsmaterial somkommer från . Denna fråga hartagits upp otaliga gånger där, och Folkbildningsrådethar också tagit upp denna fråga när det har handlatom att begära anslag.När det handlar om de statliga medlen är det fak-tiskt så att föreslog neddragningar på300 , och har i den härbudgeten föreslagit en neddragning på 200 miljoner,så jag tycker nog att Socialdemokraterna har gjort brainsatser för att stödja folkbildningen, både på detstatliga, det kommunala och det landstingskommunalafältet.Anf. 244 () replik:Fru talman! Om jag har läst betänkandet rätt äralla partier emot att 40 miljoner fördelas till de fack-liga organisationerna - alla partier utom Socialdemo-kraterna. Från har man bundit upp sig ibudgetöverenskommelsen men skriver i sin motion inte tycker att det här är speciellt bra. Alla äralltså emot förslaget.Vad jag inte förstår, , är varförkulturutskottet skall bekosta studieorganisatörer påarbetsplatser. Kan förklara detta:Varför skall kulturutskottet ge 40 miljoner till facken?Och varför fick inte folkhögskolorna någon del av de45 miljonerna, utan bara studieförbunden?Anf. 245 () replik:Fru talman! Låt mig än en gång ta upp de45 miljoner kronorna. Både folkhögskolor och studie-förbund har haft extra medel för verksamhet blandarbetslösa, alltså s.k. öronmärkta pengar. Folkhögsko-lorna har fått 10 000 platser. De har alltså möjlighetatt fortsätta den verksamhet de har bedrivit inomramen för det s.k. K-anslaget. Det är ingen neddrag-ning, utan de 10 000 platserna finns fram till den 1juli 1997 när startar. Däremot har detför funnits som studieför-bunden bedrivit verksamhet för arbetslösa med. Manhar fått 45 miljoner , men man har intefått några pengar , och Kunskapslyftetbörjar inte förrän . Det innebär att det saknas45 för att studieför-bunden skall kunna fortsätta verksamheten bland dearbetslösa. Det handlar om 100 000 cirkeldeltagare,100 000 personer som finns i olika typer av verksam-heter inom studieförbundens ram.Nu kan man ha vårens verksamhet, och sedan kanman, precis som alla andra vuxenutbildare, ansökahos kommunerna för att delta i . Däravkommer de för våren.Får jag också en gång till ta upp det här med upp-sökande verksamhet och med att ge till facken. Det ärbevisat genom undersökningar att det är lättare söker upp sina arbetskamrater som är lågutbilda-de, och som man känner, än om speciella personerskall motivera till deltagande i utbildning. Det ärbevisat.Som sade, är det viktigt att vinår de lågutbildade och korttidsutbildade. Både folk-högskolor och studieförbund har lång erfarenhet avdetta.Anf. 246 () replik:Fru talman! Jag betvivlar inte en minut att det somBerit säger är sant. Jag ställer bara dennaenkla fråga på grund av att det för mig och Miljöpar-tiet är helt obegripligt att kulturutskottet skall finansi-era de fackliga organisationerna så att de i sin tur kanfinansiera studieorganisatörer på arbetsplatser. Vadhar det i kulturutskottets högst minimala budget attgöra över huvud taget?Anf. 247 () replik:Fru talman! Uppsökande verksamhet, och denverksamhet som studieförbund och folkhögskolorbedriver, är ett led i . Som jag tidigarehar sagt, får man då möjligheter att göra personligautbildningsplaner för människor och att göra invente-ringar hos företagen om vilka behov dessa har avkunskaper. Därför har man givit dessa pengar till defackliga organisationerna och till de tre övriga organi-sationerna. Det är den enkla förklaringen.Anf. 248 ():Fru talman! I budgetpropositionen för ,står det under utgiftsområde N 17, rubriken : "Regeringen skall prioritera den lokala mo-tions- och breddidrotten för barn och ungdomar. "Regeringen konstaterar också att idrottsrörelseninte uppnått de mål för jämställdheten som satte upp . Det är därförangeläget att jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsenpåskyndas. ägnar sig av flickorna åt någotslags idrott. Målen har inte uppnåtts trots framgångs-rika insatser inom idrottsrörelsen för att stärka ochutveckla jämställdhetsarbetet. Vad som behövs ärett fortsatt tålmodigt och målmedvetet jämställdhet-sarbete på alla nivåer.Tyvärr har ett beslut fattats som direkt motverkardetta syfte, nämligen mervärdesskatt inom kultur-,utbildnings- och idrottsområdet. Detta kommer bl.a.att innebära att de flickor som ägnar sig åt dans - detär ju bara ett fåtal pojkar som gör det - kommer attdrabbas av en moms på när de anlitar privatadanslärare, och det finns många sådana i vårt land.Varje krona som avgifterna höjs med, innebärfaktiskt en stor belastning för barnfamiljer. Dessutomär det så att flickidrotten kostar mer pengar per ung-dom, och flickorna får betala den största delen själva.Bidragen till flicksporter är helt enkelt lägre än bidra-gen till pojksporter.Den största delen av det kommunala stödet, ca70 %, går till anläggningar, och det är män som do-minerar utnyttjandet av anläggningarna. Kommunernatillhandahåller och underhåller fotbollsplaner, ishock-eyrinkar, läktare osv. Där har tyvärr alltför ofta våldetträngt in, vilket givit samhället höga extrakostnaderför polisbevakning. Vi har insett dettaproblem, och har därför föreslagit att anslaget till denlokala ungdomsverksamheten under posten N 3 skalluppgå till , och att dettaskall inrymmas inom den ram som anvisas som stödför idrotten.Vi anser att man, utan att föregripa ställningsta-gandet när det gäller fritidsutredningens förslag, kanutforma regelverket för det lokala aktivitetsbidraget såatt man medvetet gynnar flickors idrottsutövande.Jag vill inte heller föregripa den parlamentariskttillsatta kommitté som skall utvärdera det statligastödet till idrotten, men jag vill ändå påpeka vikten avatt ungdomar ägnar sig åt idrott - främst ur folkhälso-synpunkt.Avslutningsvis, fru talman, är det så att statligaoch bidrag kan vara till god hjälp i dettaarbete. Men det viktigaste är trots allt att man upp-muntrar alla ideella krafter, alla dessa eldsjälar som lägger ned mycket möda på våra barn och ung-domar, och att man också betonar att föräldrar är desom borde ta det största ansvaret i detta arbete.Anf. 249 ():Fru talman! I kulturutskottets betänkande behand-las också de idrottspolitiska frågorna. Det är en säreg-en budgetordning vi har infört i . Trots attdet finns partier som egentligen inte vill gå med påden stora nedskärning idrottsrörelsen bestås med avregeringen, så kan de på grund av budgetordningeninte lägga fram reservationer, och därmed inte hellergöra yrkanden, kring detta. På det viset är det ju näraatt regering och riksdag nu tvålar till störstafolkrörelse med en mer än 10-procentig anslagsned-dragning på ett bräde. Detta är ju alldeles orimligt.Idrotten har, kan man tycka, en naturlig plats ikulturdebatten. kommer den in så att säga litetgrand efteråt - trots att det egentligen alltså gällerSveriges största folkrörelse. Det är klart att den har ennaturlig plats. Den är en del av vår kultur i vidaremening. Fattar vi begreppet kultur så som man väl hargjort i den här debatten, alltså att det handlar omteater, museer, litteratur, dans och liknande, så har julikväl idrotten många likheter med kulturen.Liksom kulturen har idrotten en bred bas av utöv-ande och är ett viktigt intresse för stora delar av be-folkningen. Liksom hos kulturen finns i idrotten demånga amatörerna men också de som är mycket duk-tiga och det smala skikt som brukar kallas elit.Inom nästan varje form av kulturellt uttrycksmedelgäller att en utövare måste öva upp sin skicklighet ochsin förmåga. Det är den som har förkovrat sig somockså kan visa upp sig och kommunicera med ochglädja andra människor. Så är det egentligen ocksåmed idrotten. Undantagandes barnidrotten är detväldigt få som är intresserade av att se idrottsutövaresom inte har tränat. Likaså är det egentligen medkulturen. Få lyssnar till en konsert med en orkestervars medlemmar inte övar så mycket och som inteklarar att spela samman.Men likheterna upphör också. När idrottsmän medträning söker förkovra sig eller försöker få sitt lag attfungera på ett finstämt sätt brukar det skällas för eli-tism. Men när en violinist övar en svår violinkonsertoch framför den med bravur är det någonting somväcker allmän beundran. Ingen hävdar att den sominte träffar tonerna rätt nödvändigtvis måste få varamed i en kör. Men om ett idrottslag vill spela sam-stämt och därför kanske måste välja bland dem somvill vara med fördöms detta.Ändå är det kanske så att idrotten mer än kultureni allmänhet är medveten om betydelsen av bredd, ärmedveten om betydelsen av att försöka motverkasocial utslagning och är medveten om att försöka geuppgifter också till dem som visar sig vara mindreduktiga.Sedan finns det en annan olikhet, och det är hursamhället behandlar kulturen i övrigt och idrotten.Jämförelsen kanske inte skall föras så långt, men jagvill ändå peka på det för resonemangets skull och attdet kanske kan vara med i kulturutskottet, som väl fårha hand om den här frågan även framdeles.Inom kulturen utgår stödet på så vis att ju skickli-gare, viktigare och större en ensemble eller en institu-tion anses vara, desto mer är dess stöd. Inom idrottenär det precis tvärtom. Där ligger allt stöd i botten, ochnär idrottsmän blir duktiga och kan visa upp sig försin publik skall de inte ha något stöd, utan då skall devara helt utlämnade åt att klara sig på självfinansie-ring och tvärtom kanske t.o.m. bidra till statens ochkommunernas ekonomi.Därigenom skall vi också säga att attityden gente-mot idrotten följer detta. Den förmyndarmentalitetsom finns gentemot största och mest demo-kratiska folkrörelse, nämligen idrottsrörelsen, finnsinte när man anslår medel till andra kulturverksamhe-ter. Idrottsrörelsen har själv en levande diskussion omjämställdhet och om bredd osv. och har avanceradeprogram för detta. Den behöver inga pekpinnar för attklara av detta.Men det är också så att idrottsrörelsen kanske lig-ger efter, eftersom idrotten ofta har varit ett manligtrevir när det gäller jämställdhetsfrågan, men den kan ivarje fall inte bli särskilt mycket mera jämställd ellermycket mera icke-kommersiell än vad samhället iövrigt är. Sådant samhälle, sådan idrott, skulle mankunna säga.Det hade varit skönt att få yrka bifall till Vänster-partiets motion, där vi yrkar på en 42 miljoner kronormindre neddragning på ett viktigt anslag, nämligenanslaget till idrotten. Tyvärr är detta inte möjligt.Likväl stöder vi i detta krav.Anf. 250 ():Fru talman! Jag skall ägna mina tilldelade minuteråt den kanske största kulturyttringen inom kulturut-skottets beredningsområde, nämligen idrotten.Idrotten är landets största folkrörelse med 3 miljo-ner medlemmar i över 20 000 föreningar och 17 000korpklubbar. Basen för den svenska idrotten är detideella arbetet. Över en halv miljon ideella ledareägnar tillsammans minst åt idrot-ten . Folkrörelseidrotten ger genom före-ningsmedlemskapet möjlighet för medlemmarna attmed demokratiska medel påverka verksamheten eftersina egna och gruppens önskningar. Det är viktigt attvi slår vakt om den folkrörelsetradition som byggerupp svensk idrott.Anslaget till idrotten minskas med 55miljoner. Det är i och för sig beklagligt att en för såmånga människor, och även för mig, angelägen verk-samhet drabbas av besparingar. Men med tanke på demånga nedskärningar, inom t.ex. de sociala trygghets-systemen, som vi tvingats till på grund av de bräckligastatsfinanserna kan jag omöjligt försvara ett undantagför idrotten.Besparingarna bör, enligt utskottet, i första handgöras på bidraget till idrottsrörelsens egna organisa-tioner, t.ex. , specialidrottsför-bunden, distriktsidrottsförbunden m.fl. Utskottet anservidare att bidraget till den lokala ungdomsverksamhe-ten bör undantas från större besparingar.Det kan i sammanhanget påpekas att statens stödpå på intet sätt är idrottens huvudsak-liga finansieringskälla. 1994 beräknas de offentligapenningströmmarna genom statliga, landstingskom-munala och primärkommunala stöd ha uppgått till 5,2miljarder kronor. Intäkterna genom egenfinasieringberäknades uppgå till närmare 5,6 miljarderkronor. Det kan dock konstateras att på grund av detekonomiska läget har de offentliga utgifterna föridrotten minskat de senaste åren.Fru talman! De mål som finns för anslaget till id-rotten härrör i huvudsak från ett riksdagsbeslut somtogs 1970. Det är väl inte utan att det hänt en hel delsedan dess, inte bara i utan även i vår om-värld. Nya idrotter, som innebandy, har etablerats ochantalet specialidrottsförbund har ökat från 49 till 66.Fler måste dela på de tillgängliga resurserna.Det kommersiella intresset för elitidrott har ökat,vilket markant förändrat de ekonomiska villkoren förvissa idrotter. De som har ett starkt medialt intressehar fått betydligt förbättrade villkor för träning ochtävling än många andra elitidrottare. Internationalise-ringen visar sig tydligt genom ett väsentligt störreinslag av utländska spelare i t.ex. Elitserien i ishock-ey. Den s.k. har också bidragit till enökad rörlighet över nationsgränserna, vilket kan för-ändra villkoren för den svenska folkrörelseidrotten.Ett annat nutidsfenomen är läktarvåldet. Visserligenär det i huvudsak ett storstadsproblem, men det kanallvarligt skada idrottens trovärdighet om man inte fårbukt med problemet.Antalet flickor som idrottar har också ökat. Tyvärravspeglas det inte i idrottens beslutande organ. Idrot-ten har dock jobbat seriöst med jämställdhetsfråganunder och beslutade om en stadgeändringvid som innebar obligatoriskrepresentation från båda könen i styrelsen för RF,distriktsidrottsförbunden och vissa andra stadgeenligaorgan.Med anledning av idrottens förändrade villkor harregeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté, somskall utvärdera stödet till idrotten. I uppdraget ingårbl.a. att föreslå tydligare mål för statens samlade stödtill idrotten samt hur dessa skall följas upp, utvärderasoch administreras. Kommitténs förslag skall utgå frånatt kvinnor och män får lika möjligheter att bedrivaidrott. Kommittén skall även i sina förslag utgå frånidrottens betydelse för unga människor liksom förfolkhälsan i övrigt.Anf. 251 () replik:Fru talman! Jag skall inte föra en diskussion omdet kloka i en sådan hysterisk nedskärningspolitiksom har bedrivits i landet. När det skärs ned på såmycket är det klart att det måste drabba idrotten ock-så. Det skulle drabba den även med Vänsterpartietsförslag. Men att denna oerhört drastiska nedskärninggörs inom idrotten som kommunerna sittertrångt, som idrotten på den lokala nivån gesbetydligt sämre förutsättningar är verkligen att slå motviktig social ungdomsverksamhet.Denna tudelning som man gör - visserligen finnsdet en liten del av idrotten som är kommersiellt bä-rande, elitverksamheten, men inte ens inom det viallmänt kallar elitidrott är det särskilt stora delar sombär sig. Likväl kan ungdomsverksamheten få vilketstöd som helst från samhället, finns det inte en inspi-rerande elit, finns inte föredömena inom olika idrotterav framstående idrottsmän, idrottskvinnor och lag, ärdet ingenting som inspirerar ungdomen, inte heller ettlokalt aktivitetsstöd. Därför måste samhället se mind-re ensidigt på idrottsrörelsen än man har gjort.Det är bara en förhoppning att den nu tillsatta idrott-spolitiska utredningen har förmåga att lyfta blickenlitet högre.Anf. 252 () replik:Fru talman! Besparingen på idrotten rör sig omungefär . Det är samma besparing som ålagtsall övrig statlig konsumtion.Jag vill också berätta att ver-kar ha skött sin ekonomi alldeles utmärkt. Man harmeddelat att man inför är rädd attfå ett så stort överskott att egenkapitalet skulle nå enomotiverad och iögonfallande nivå, vilket har gjort har beviljat extra anslag på till sinaspecialidrottsförbund.Man har dessutom möjlighet att fondera pengar tillsitt hundraårsjubileum , förhoppningsvis åretinnan vi har i . Det innebär också attspecialförbunden inte kommer att behöva vidkännasnågon sänkning av sina anslag , även om detgivetvis på kan innebära att idrotten likaväl som alla andra områden i samhället måste sparapengar.Anf. 253 () replik:Fru talman! Man måste se hela sammanhanget.Det är klart att sköter sin eko-nomi alldeles utomordentligt. Men denna nedskär-ningspolitik, tillsammans med alla de kommunalanedskärningar som drabbar specialför-bunden och dessutom de olika idrottsklubbarna i formav dyrare plan- och lokalhyror, uteblivna eller sänktabidrag för ungdomsverksamhet osv., ökar idrottenskostnader. lägger man fram ett drastisktnedskärningsförslag.Tidigare i kulturdebatten har jag hört om-skrutet att man har ökat anslaget till kulturen medungefär 100 miljoner. Att i det läget göra en så oer-hört drastisk nedskärning när det gäller idrottsverk-samheten tycker jag inte är motiverat.Anf. 254 () replik:Fru talman! sade i sin andra replikungefär samma sak som han sade i den första. Jag harhållit på med idrott i hela mitt liv, jag beklagar att viär tvungna att göra den här besparingen. Men, somjag sade tidigare, det motsvarar den nedskärning somhar gjorts i övrig statlig verksamhet. Med tanke påandra nedskärningar som har drabbat människor harjag mycket svårt att motivera att idrotten skall undan-tas.Vi har ett kommunalt självstyre. Det är kommu-nerna själva som prioriterar var de skall lägga sinaanslag. De stöder idrotten på ett bra sätt. Det vet vi,både med lokaler och egna bidrag. I det här fallet blirdet upp till kommunerna att prioritera var de skalllägga sitt stöd.Jag vill också hålla med om det sa-de i sin första replik, när han var inne på sambandetmellan elitidrott och breddidrott. Där har vi sammauppfattning.Anf. 255 ():Fru talman! Na mu myo ho rengekyo. Det är någraord ur en buddistisk orden. Det betyder att ur dynväxer den vackraste blomman upp, Lotusblomman. Såäven ur det här hemska betänkandet, om man får sägaså, där det dras ned så mycket kanske det kommernågot gott. Vi får se vad som händer om några år.Jag skall tala om något helt annat. Jag skall talaom organisationsform för trossamfund.