prot · GJ0989 · 1996-05-02 00:00:00 — Bl.a. har regeringen tillsatt ensärskild utredare för dessa frågor.Utredaren skall göra en samlad bedömning av denpersonalpolitiska reformen och komma med synpunk-ter, förslag och analyser. Utredaren kan också ta uppandra aspekter till behandling än de som räknas upp idirektivet.Utskottet anser att de frågor revisorerna tagit uppkommer att ingå i utredarens arbete, varför någottillkännagivande inte är nödvändigt - utom i ett endafall. Det gäller de tidsbegränsade chefsförordnandenaoch chefsavvecklingen.Sällan har väl någon anställningsfråga varit före-mål för en sådan intensiv debatt som höga chefersförmåner. Det går snart inte utan att vi fårläsa om någon chef som avgått med många miljonerkronor i s.k. fallskärm. Svenska folket accepterar intesådant. Med all rätt kräver allmänheten att det måstevara rim och reson även i höga chefers förmåner.Regeringen skall naturligtvis inte ge sig in i enstatlig lönepolitik för hela landet och heller inte fråntaarbetsmarknadens parter deras förhandlingsrätt. Mennär det gäller personalpolitiken för dem som är an-ställda av staten eller av de företag som staten äger,kan regeringen ge riktlinjer och direktiv. Jag sadeockså i början av mitt anförande att det är viktigt attden offentliga sektorns arbetsgivare är goda förebil-der. Det gäller även på det här området.Utskottet anser inte att skall bestämmaen högsta tillåtna lön, som föreslår i sinmotion. Men utskottet anser att lönerna skall ligga pårimliga nivåer.Under senare år har både regering och riksdag vidett flertal tillfällen behandlat dessa frågor, och konsti-tutionsutskottet har granskat rege-ringens handläggning av bl.a. löner och arvoden i destatliga bolagen.Utskottet uppskattar det arbete som redan är gjortoch det arbete som pågår i flera departement för attreda ut dessa frågor. Trots detta anser utskottet att detfinns anledning för regeringen att noga följa utveck-lingen på detta område och vidta ytterligare åtgärderför att stävja eventuella missförhållanden.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 33 HANS () replikFru talman! Som jag sade gläder det mig att ut-skottet tar upp och understryker att det är orimligavillkor och förhållanden vi har fått se, trots att en delåtgärder har vidtagits. Men jag tycker att det hadevarit möjligt att gå längre i stödet av den vänsterpar-timotion som lyfte fram frågan om chefslöner.Vi har sett att en teknik att komma undan kravenpå rimliga fallskärmar för chefer har varit att görajättelyft av lönen, så att man hinner få ut den ett parår. Sedan blir den lönen grunden för en tvåårsfall-skärm som gör den enskilde chefen skadeslös. Därförhade det varit bra om majoriteten hade delat vår upp-fattning om att ett lönetak borde införas.Att man kan säga att statsministerns lön inte skullekunna vara ett tillräckligt tak upplever jag som egen-domligt. Jag tycker att det är långt ovanför det taksom borde vara aktuellt för chefer i verk och myndig-heter.En annan fråga som vi har tagit upp är kompeten-sen att hantera personalutvecklingsfrågor. är detstatssekreteraren som har ansvaret. Naturligtvis måstedet finnas ett politiskt ansvar när man rekryterar, såatt man verkligen kan dra nytta av personalen i denpolitiska inriktning som väljs. Men det skapar ocksåen otydlighet och ger inte någon långsiktighet att haden politiskt valde tjänstemannen, som kanske saknarall kompetens när det gäller personalpolitik, somansvarig.Det skulle vara intressant att höra en argumenta-tion kring varför ni inte har kunnat nappa på vårtförslag om att ha en opolitisk tjänsteman som håller idet långsiktiga personalutvecklingsarbetet.Anf. 34 () replikFru talman! motion i den här frå-gan innehåller en mängd detaljerade förslag, som detycker att skall fatta beslut om.Men de flesta av krav tillgodosesgenom den utredning som regeringen nu har tillsatt.Vänsterpartiet vill, precis som vi socialdemokrateroch för övrigt alla andra partier såvitt jag förstår, fåbort de orimliga förmåner som finns för höga cheferinom staten.Vänsterpartiet vill gå så långt som att riksdagenskall ge sig in i lönepolitiken och bestämma hur storlönen skall vara. Jag tycker att vi skall passa ossmycket noga för att ge oss in i sådana diskussioner,men jag måste erkänna att tanken kittlar litet grand.Det skulle vara intressant att höra hur diskussio-nen om politikerlöner skulle låta ute i samhället omdessa skulle utgöra det högsta taket för alla löner.Vi har en lång tradition i där löner och lö-neförmåner avgörs genom avtal och inte genom lag.Jag tycker att det är mycket värdefullt och anser att viskall värna om den modellen.Hur ser på den frågan? Vill ni atträtten att sluta avtal på arbetsmarknaden skall avskaf-fas och ersättas av lagar?Anf. 35 HANS () replikFru talman. Det var en väldigt udda tolkning. Jaghar inte sagt att skall sätta chefslöner. Jaghar sagt att chefslöner får sättas inom ramen för vadsom åstadkoms med ett tak som skulle utgöras avlönen för den högste tjänstemannen inom staten - ioch för sig förtroendevald - nämligen statsministern.Att åberopa saker som ansvar, arbetstyngd osv.saknar mening om man levererar ett sådant ansvar ochett löneläge som överstiger statsministerns. Dessutomtalar vi nu om nivåer som, anser jag, faktiskt är stö-tande i förhållande till vad som gäller för många che-fer som innehar statliga tjänster.Att det kittlar när framför förslag,det vet jag. Så är det ofta med socialdemokrater. Detkittlar, men man vågar inte så mycket mer än att låtasig kittlas. Men när tiden har gått och diskussionenförts i offentligheten tror jag att vi snart hamnar unge-fär där befinner sig i dag.Men låt mig säga att vi inte framför några detalje-rade förslag. I reservation 1 t.ex. har man sammanfat-tat många av våra yrkanden som täcker hela områden:jämställdheten, ansvaret för arbetshandikappade,invandrarkompetensen som skall tas till vara, lönedis-krimineringsfrågan, jämställdheten i rekryteringen tillolika slags tjänster.Det är breda fält inom ramen för personalpoliti-ken, och det är för mig faktiskt litet skamligt att sta-tens myndigheter, verk och bolag inte kan varamönsterarbetsgivare och uppfylla rimliga och skäligavillkor på dessa områden.Detta bör påpekas, och vi har föreslagit att detskall ges regeringen till känna när man nu vidareut-vecklar sin personalpolitik.Anf. 36 ()Fru talman! Det är ju inte så, , attvi behöver ge regeringen dessa saker till känna. Re-geringen är minst lika upprörd som Hans Anderssonöver att personalpolitiken på förvaltningarna ochmyndigheterna inte fungerar. Vi har lagt fast perso-nalpolitiska program och riktlinjer samt chefspro-gram. Det har fastställts en mängd olika saker i perso-nalpolitiska program, och de skall givetvis följas.Regeringen har därför nu tillsatt en särskilt utredare,som skall se efter var bristerna ligger.Vi tycker nämligen att det är oerhört viktigt medett delegerat ansvar för personalpolitiken. Det skallinte vara centrala bestämmelser som gör att frågornainte kan anpassas ute på respektive arbetsplats, därman kan se hur frågorna skall behandlas, men man fårgivetvis inte bryta mot riktlinjer, lagar och förord-ningar. Det är fullständigt självklart för mig och förregeringen, Hans Andersson.Anf. 37 ()Fru talman! Jag hade i mitt tidigare lilla anförandetvå funderingar som berörde. Jag skullevilja upprepa dem. Den första gäller varför man avvi-sar det kristdemokratiska förslaget om en gemensampolicyenhet för att hantera de här chefsfrågorna, så får en rimlig policy med skäliga löner och vill-kor.Regeringen får nu i uppdrag av att varaen sorts fallskärmsjägare. Det är väl bra om vi kan fåen mycket tydlig befälsföring för detta, som gör att vikan ställa någon till svars, om man inte lyckas redaupp i detta, så att det dyker upp nya sådana här histo-rier framöver. Den fråga som jag tidigare ställde varvem som för befälet när regeringen skall agera fall-skärmsjägare. Jag skulle vilja få ett svar. Vad var detegentligen för fel på vårt förslag på den här punkten?Den andra funderingen gällde om några idéer om hur regeringen skall gå till vägaför att lyfta på alla stenar så att vi får offentlighetkring de villkor som gäller och fortsättningsvis intekan dölja villkor i slutna styrelserum.Anf. 38 ()Fru talman! och jag har inga skildauppfattningar när det gäller kravet på fasta riktlinjeroch rimliga nivåer vad gäller statligt anställda chefer.Vi delar allmänhetens upprördhet över de orimligthöga avtalen, och vi vill ha bättre riktlinjer för detta.Men min uppfattning är att man inte löser de här frå-gorna genom att inrätta nya centrala enheter, varkenför chefsrekryteringen eller för avtalsskrivandet.Ansvaret för den statliga personalpolitiken liggerpå . Det är befälhavare också ifallskärmsjakten, och jag tycker att det räcker. Detfinns en övertro på att man kan lösa problem genomatt förändra organisationen. Det går kanske någongång, men när det gäller orättfärdiga löner, pensioneroch andra förmåner handlar det om moral och etik,och sådana frågor löser man inte genom att bilda nyaorganisationer. Då måste alla inblandade visa att defaktiskt vet vad orden samhällsansvar och solidaritetbetyder.Anf. 39 ()Fru talman! Det är ju bra när sägeratt det handlar om etik och moral och om hur man iförvaltningen ytterst lever upp till att förvalta skatte-betalarnas medel på ett rimligt sätt. Jag tycker mighöra att har ungefär samma synsätt somdet som jag redovisade, nämligen att förvaltandet avde gemensamma resurserna faktiskt är en form avförtroendeuppdrag.Men sedan hemfaller åt synsättet attallt ändå är bra som det är. Det är bara att konstateraatt så inte är fallet. Det har den senaste tidens avslö-janden visat, och det är därför som vi kanske måstefinna nya lösningar. Den tydliga befälsföringen hardefinitivt inte funnits.Det var en nyhet att finansministern direkt kanställas till svars för det som har avslöjats inom denstatliga förvaltningen. Men okej, vi kommer fortsätt-ningsvis att ställa finansministern till svars i sådanasammanhang.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jagframför mig här har en förteckning över löner ochandra villkor i statlig verksamhet. Det är bara attkonstatera att det förekommer en oerhörd spridning.Det är mycket olika inom skilda delar av den statligaverksamheten. Vår tanke var att det borde finnas enenhetlig policy. Det spretar nu väldigt mycket åt olikahåll, och det är inte bra. Jag tror att det skapar ettklimat ute i verksamheterna som gynnar uppkomstenav andra lösningar än sådana som följer de striktaprinciper som skall gälla för chefers anställningsvill-kor.Anf. 40 ()Fru talman! Kanske skall vi än en gång upprepavad regeringen faktiskt gjort för att få det att fungerabättre. Allt är nämligen inte bra, och jag tror inteheller att kan påstå att jag har sagt det.Jag vill påminna om kommunikationsministernsresoluta ingripande mot affärer för någotår sedan. Inom och många andradepartement pågår översyn över alla förmåner ochavtal för höga chefer. Statens avgångsvederlag fåromfatta högst . Pensionsförmåner före uppnåddpensionsålder skall minskas, om vederbörande får lönfrån annat håll. Årsredovisningarna skall innehållaredovisningar av höga chefers löner.Listan kan säkerligen göras längre, och jag är all-deles övertygad om att vi inte kan misstro regeringensgoda vilja i de här frågorna. Men vi kan kanske varaöverens om att det inte är så lätt att finna lösningar påalla problem som många tycks tro. Framför allt löserman inte dessa problem genom att byta organisationoch hitta på nya centrala enheter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNENVi övergår nu till frågestund.Följande statsråd kommer att delta i dagens frå-gestund: försvarsminister , finans-minister , kulturminister ,jordbruksminister , statsrådet , statsrådet och statsrådetUlrica Messing.Försvarsministern besvarar allmänpolitiska frågor.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras äm-nesområden inom regeringen.Jag vill erinra kammarens ledamöter om att frågornaskall vara korta och att detta inte handlar om någonregelrätt debatt mellan kammarens ledamöter ochstatsråden. Det finns andra tillfällen till sådan.Antipersonella minorAnf. 42 ()Herr talman! Jag har en mycket preciserad frågatill försvarsministern. Den gäller de antipersonellaminorna, som vi har diskuterat i viss omfattning vidtidigare tillfälle. Det förväntas att ett beslut skall fat-tas i om att man i första hand skall avskaffade minor som inte har en självutlösande faktor, dvs.de minor av plast som vi fortfarande har i . Dåär min fråga till försvarsministern: beredskaphar det svenska försvaret att på ome-delbart efter att ett förväntat internationellt gällandebeslut träder i kraft förstöra och omintetgöra alladessa minor?Anf. 43 Försvarsminister ()Herr talman! Svaret kan bli kort och klart: Själv-fallet kommer att så snabbt som möjligt levaupp till det avtal som kan komma att träffas i - fattas bara annat. har främst av allaländer drivit frågan om ett internationellt förbud motantipersonella minor. når vi inte dit, men reglernakommer att bli strängare på flera punkter. Då är dethelt självklart att inte skall tveka på någonpunkt som avtalet föreskriver.Min avsikt är också att vi skall gå längre än så. Viskall fortsätta att driva kravet på ett internationelltförbud. Här skall vi inte tveka. Oförtröttligt skall viföra detta arbete vidare. Vi har, förhoppningsvis i ochmed morgondagen, nått ett steg på vägen. Det börändå noteras som en seger för svensk envishet. Detandra som jag vill tillägga är att det finns områdensom inte omfattas av överenskommelsen i morgon.Det gäller inte minst minröjningen av de minor somredan ligger i marken. Här är vi också från den svens-ka regeringens sida beredda att göra ytterligare insat-ser.Anf. 44 ()Herr talman! Först välkomnar jag beskedet frånförsvarsministern. Något annat än detta besked hadeväl inte varit att vänta. Däremot kan man naturligtvisställa sig frågan varför inte detta beslut har fattatstidigare. Det hade ju varit betydligt bättre.Min följdfråga gäller något som vi också har dis-kuterat. Kommer man att ersätta dessa antipersonellaminor med andra vapen?Anf. 45 Försvarsminister ()Herr talman! Jag har för blott några dagar sedandiskuterat denna fråga i med bl.a. . Det besked jag gav då kvarstår, att regeringeni den försvarspolitiska propositionen som framläggsför kommer att redovisaregeringens inställning i frågan om minorna och detsvenska försvaret. kommer riks-dagen att få arbetet att förbereda försvarsbeslutet, somsedan skall fattas den 13 december.Det är klart att som ansvarig försvarsministermåste jag ju se till att har ett starkt och mo-dernt försvar och att försvaret har vapen som skallförsvara . Det vore helt orimligt om inte för-svarsministern hade den inställningen. Men samtidigttror jag att jag hatar de vidriga personminorna minstlika mycket som gör, av det skälet attsvenska soldater har skadats av personminor nere iTuzla. Dessa soldater träffar jag då och då för övrigt.Jag vet ju att det på hemmaplan finns pojkar som harfått skador till följd av personminorna. Men person-minor i och i Tuzla är faktiskt en sak. Dessahar inte vi i lagt ut. Vi har personminor av enenda orsak, nämligen att försvara vårt land. Vi skallinte använda dem på något offensivt sätt mot någraandra utan bara mot dem som angriper oss.Men förhoppningsvis når vi , genomöverenskommelsen i , en framgång för vårtenvisa arbete. Självfallet skall leva upp tillvarenda kommatecken i den överenskommelsen.Anf. 46 ()Herr talman! Det som försvarsministern sade påslutet, att vi skall leva upp till varenda kommatecken iöverenskommelsen, håller jag givetvis med om. Nuhar man tyvärr inte kommit överens om något inter-nationellt totalförbud. Vad man har kommit överensom är t.ex. att man skall tillsätta några gram järn i deminor som finns i lager runt om i världen för att deskall kunna detekteras med metalldetektorer.Då är min fråga: Menar försvarsministern att viskall tillföra några gram järn i de minor som ligger ivåra lager och därigenom leva upp till överenskom-melsen?Det är alldeles uppenbart att vi skall fatta ett be-slut som innebär att vi verkligen tar steget att förstöravåra lager och inte modifiera dem.Anf. 47 Försvarsminister ()Herr talman! Jag tillmäter enhögre kunskap i försvarspolitiska frågor än vad möjli-gen frågan gick ut på. Det är klart att vi inte har fåttdet internationella förbud som vi ville ha, vilket viarbetar oförtröttligt för och som vi kommer att fortsät-ta arbeta för. Jag hoppas att Röda korset, Rädda Bar-nen och de svenska biskoparna fortsätter att driva eninternationell opinionsbildning så att vi kan få tillstånd detta internationella förbud.Vi har fått, eller är på väg att få, vissa regler -avtalet undertecknas ju först - som gör attjag ändå kan säga att vi har tagit ett steg framåt. Dettaskall vi uttala en viss glädje över. Dessa regler gör attdet blir lättare att få tag på minorna och innebär vissaexportbegränsningar. Men det finns också sådant somvi inte kommer att få med. Avtalet kommer nämligeninte att beröra de minor som redan finns i marken,vilka är över 100 miljoner. Därför måste vi ansträngaoss ännu mer för att få fram minröjningskapacitet ochför att hjälpa länderna i tredje världen att utbilda sigför att klara jobbet att hitta minorna.Sedan finns det en annan sak som vi har drivit frånsvensk sida. Låt mig få nämna den ock-så, nämligen att som det ser ut kommer konven-tionen, som blir klar , att omfatta också in-terna konflikter och inbördeskrig. Detta är oerhörtviktigt, därför att bland de länder som har drabbatsvärst av minhelvetet är faktiskt de som har härjats avinbördeskonflikter och inbördeskrig. når viframsteget att också sådana konflikter kommer attomfattas av konventionen, såvida inget negativt in-träffar under kvällens lopp.Anf. 48 ()Herr talman! Jag blir riktigt orolig på en punkt.Försvarsministern stillar inte min oro över att Sverigetill punkt och pricka bara skulle följa konventionenoch inte gå ett steg längre, som jag hoppas att majori-teten i riksdag önskar, nämligen att förstöravåra lager och därigenom fortsätta att driva frågan.Inför de beslut som vi skall fatta vill jag frånMiljöpartiets och min sida skicka med försvarsminis-tern att man inte skall modifiera våra lager på det sättsom sägs i konventionen, dvs. genom att tillsätta järn,utan nu skall vi verkligen ta steget att förstöra vårasvenska lager.Anf. 49 Försvarsminister ()Herr talman! Jag har, för att komma åt den desin-formation som sprids över landet, i dennariksdag sagt att inte till-verkar några personminor. Vi exporterar inga per-sonminor, och vi har icke för avsikt att förnya våraminlager. Jag upprepar dessa tre konstateranden.Jag vill återigen tillägga: Vi kommer att studeraprotokollet oerhört noga. Vi kommer också att levaupp till de åtaganden som med sin namnun-derskrift kommer att göra nere i Genève.Det är självklart - fattas bara annat!Förmögenhetsbeskattning av aktierAnf. 50 ()Herr talman! Jag har en fråga till finansministern,eller möjligen till biträdande finansministern, om denaviserade förändringen av förmögenhetsbeskattningenav aktier. Förslaget i den särskilda proposition somkom som vårpropositionen innebär att akti-erna på a-listan i deklarationen skall tas upp till100 % av marknadsvärdet.I dag är det ju så att aktierna endast tas upp till75 %. Motiveringen är, som alla vet, att en del av detvärde aktierna har på papperet består av ännu inteinbetald skatt, nämligen realisationsvinstskatt. Dåundrar jag: Vilken är den sakliga motiveringen till attjust aktiespararna skall betala förmögenhetsskatt påluft? Varför skall de på detta sätt betala skatt på skat-ten?Anf. 51 Statsrådet ()Herr talman! I vårpropositionen, och i den skatte-proposition som hängde med denna, hade vi ett antalförslag på skatteområdet. Det handlar om hur manskall lyckas sanera budgeten, och göra detnågorlunda rättvist. Det gör att vi inte kan bortse frånatt det i förmögenhetsbeskattningen finns en gynnadposition för aktieinnehav.Om man vill sanera en budget och bortsefrån kapitalskatter och från förmögenhetsskatter fårman en otroligt svår position. Är det ändå inte så attalla skall vara med och bära en del av bördorna? Jagtycker att det, med tanke på de starka nedskärningarvi har gjort på flera andra områden, är en ganskarimlig åtgärd vi genomför. Alla är med och bär bör-dorna - även aktieägarna.Anf. 52 ()Herr talman! Jag kan inte se att det är något sak-ligt eller principiellt försvar för att man skall betalaförmögenhetsskatt på något som man inte har, ellerrättare sagt på en ännu inte betald skatt. Det var detmin fråga gällde.Får jag också passa på att fråga om biträdande fi-nansministern möjligen har funderat över vad det kanfå för följder om man fortsätter att missgynna sparan-de i just aktier framför andra typer av sparande, ochöver vilka följder detta kan få för svenskt aktieägandei förhållande till utländskt?Anf. 53 Statsrådet ()Herr talman! Det är inte så att aktier är missgynnadejämfört med andra tillgångsslag. Om man tittar påhela skattebilden, är inte aktier missgynnade framförandra tillgångsslag. Det är klart att vi skall haförmögenhetsskatt som så långt möjligt neutralt hante-rar olika tillgångar som hushåll har. Då tycker jaginte alls att det är orimligt att vi uppvärderaraktierna i förmögenhetsbeskattningen.Arbetsdomstolens sammansättningAnf. 54 ()Herr talman! Jag har en fråga att ställa till jäm-ställdhetsministern om Arbetsdomstolens samman-sättning. Kvinnorepresentationen är , ochSAF:s, LO:s, och Landstingsför-bundets ordinarie ledamöter är alla män.Jag vill veta om jämställdhetsministern delar minoro över att Arbetsdomstolen, med två tredjedelarmän, kommer att styra kvinnornas framtida arbets-marknad och den viktiga frågan om arbetsvärderingenoch kvinnornas löner. Om hon delar min oro undrarjag: Vad avser jämställdhetsministern att göra åtdetta?Anf. 55 Statsrådet ()Herr talman! Ja, jag delar oro.Bland de ämbetsmannaledamöter som finns i är kvinnor. Det finns alltså ett bättrekönsperspektiv bland de ledamöterna.Vi i regeringen tycker att också parterna skall tahänsyn till jämlikheten när man gör sina nomineringari fortsättningen. Regeringen har inte på något sättmöjlighet att påverka de nomineringar som görs, merän att vi kan påpeka att vi tycker att det är oerhörtvärdefullt att också parterna nominerar både kvinnoroch män till Arbetsdomstolen.Anf. 56 ()Herr talman! Om man tittar på suppleanterna serdet ju inte så mycket bättre ut där. Det är fler kvinnorom man tittar på organisationerna, som SAF och LO,men det är fortfarande oerhört mansdominerat. Jagtror att man måste göra mer än att bara påtala detta.Annars kommer vi att se att det är män som styr överkvinnors arbetsmarknad. Det gör åtminstone migväldigt orolig.Anf. 57 Statsrådet ()Herr talman! Bland ledamöterna i det rimligt att se både ersättare och ledamöter somarbetande, eftersom ersättarna också tjänstgör iväldigt stor utsträckning. Jag delar att det är oerhört viktigt att både ledamö-terna och ersättarna i Arbetsdomstolen speglar deförhållanden som finns på arbetsmarknaden i övrigt,så att allas våra erfarenheter, synpunkter och bak-grunder kan vägas in i den sammanställning somArbetsdomstolen gör. Regeringen och jag avser attpåpeka för parterna att det när det gäller derasfortsatta nomineringar är oerhört viktigt att också setill jämställdhetsperspektivet.Anknytning till ERMAnf. 58 ()Herr talman! Så här skriver , chefse-konom i SE-banken, i ett marknadsbrev: är detbara en tidsfråga tills , och Bäck-ström genom en ERM-anknytning formellt vill visa attSverige återvunnit finansiell stabilitet.Jag skulle dels vilja fråga finansminister bedömning är riktig, dels om det är rim-ligt att beslutet om en eventuell ERM-anknytningfattas före det att har tagit ställning tillEMU.Anf.