prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Min kännedom om hur dessa frågor ofta hanterasgör mig tyvärr inte särskilt överraskad.Också för dem som gör ett stort nummer i denflyktingpolitiska debatten av att flyktingar skall hjäl-pas att återvända borde det vara värdefullt att kontak-terna mellan anhöriga som skiljts åt av folkmordetshärjningar kan återupprättas. Endast så kan alla debosniska flyktingar som själva önskar återvända skaf-fa sig kunskap om och tilltro till förutsättningarna attåtervända, om inte nödvändigtvis hem så åtminstonetill någon del av det sargade Bosnien.Jag undrar om inte statsrådet ändå finnerdet angeläget att instämma i min uppfattning att möj-ligheterna till detta bör underlättas och uppmuntras påalla sätt. Måste vi i så ofta ha som ingångs-värde att de som vill besöka vårt land är potentiellabedragare?Anf. 94 Statsrådet ()Fru talman! Vad först gäller byråkratiska formu-leringar vill jag säga att det är många som ogillarbyråkrati i sig men att de här s.k. byråkratiska formu-leringarna ofta, , är resultat av beslutsom har fattats av själv här i riksda-gen. De formuleringarna tycker jag alltså inte att manskall angripa.Jag vill till säga att han i den härfrågan kan vända sig till sin partirepresentant i . Den är den som avgör regler-na för den här typen av visering.Min inställning har jag tydligt gett uttryck för imitt svar. Man skall inte i onödan försvåra släktbesök,särskilt inte för flyktingar från Bosnien eller någotannat håll.Anf. 95 ()Fru talman! Det är i lik-som här i så att inte förfogaröver den största representationen, framför allt inteöver majoriteten. Det gör det angeläget att få ett utta-lande även från de politiskt ansvariga när det gällerfrågan om besöksviseringen av anhöriga till flyktingarfrån Bosnien.Jag konstaterade att byråkratiska formuleringardominerade i statsrådets svar. De är givetvis korrektaoch riktiga och säkerligen också uttryck för de politis-ka beslut som fattats här i , även om jag troratt det ibland finns litet mer av känsla bakom deställningstaganden som gör än i den senarehanteringen av dem i praktiken.Trots detta tycker jag, som sagt, att det är angelä-get med ett klart uttalande från statsrådets sida.Jag vill i sammanhanget ta upp ytterligare en frå-ga, som det verkligen brådskar med och som jag trorskulle intressera statsrådet. Om allt går som det ärtänkt - och det är ju långt ifrån säkert - kommer den14 september val att hållas i Bosnien i enlighet medbestämmelserna i . På några håll iEuropa finns ett stort antal bosniska flyktingar somenligt - det är en av förutsättningarnaför att valet skall kunna genomföras - skall ha rätt attrösta och medverka i de här valen.Det rör sig om betydande valkretsar, sett från po-litiskt håll. Jag vet att det finns ett stort intresse frånde politiska partier som börjar vakna upp efterkrigets långa dvala för att kunna besöka sina väljare iSverige och på andra håll. Jag kunde vid mitt besök iSarajevo konstatera att många avdet liberala partiets företrädare har anhöriga somflyktingar i , och det kommer naturligtvis attfinnas åtskilliga företrädare för partierna i Bosnien,oavsett om det är på den bosniska eller på den bosni-enserbiska sidan, med ett legitimt intresse av att kun-na besöka sina potentiella väljare även i Sverige.Det är ju ett undantagsfall att ett val äger rum pådet här sättet. Jag hoppas att statsrådet, utan att utfär-da några anvisningar, kan instämma med mig i attdessa representanter, även om de inte kan hänvisa tillatt de har anhöriga i , snabbt och smidigt be-viljas möjlighet att komma hit och träffa sina lands-män och kanske sina sympatisörer och informera demom förutsättningarna för att ta ställning och delta i dekommande valen i Bosnien.Anf. 96 Statsrådet ()Fru talman! Detta är en viktig fråga. Om valet blirav skall det för det första ses till att flyktingar frånBosnien här i får möjlighet att rösta, ochsådana förberedelser pågår. Det gäller t.ex. flyktingarfrån , som det finns 4 000 av i , ochäven de andra.Jag tycker också att det är viktigt att tillresandepolitiker som vill informera inför dessa val skall kun-na komma hit. Jag tror dock att de nog kommer att fåägna all sin energi åt att försöka klara hemmafronten- det är svårt nog där - men jag tycker att det skullevara i strid mot anda att förhindra ennormal partipolitisk information på det ena eller andrasättet.Anf. 97 ()Fru talman! Jag tackar för det svaret och vill baraframhålla att det är till valdagen. Tremånader är oftast en väldigt för dem somsöker visum för att kunna besöka att överhuvud taget hinna få ett besked. Min oro är nog intealldeles obefogad på den punkten.Valen utomlands skall, såvitt jag förstått, genom-föras tidigare än . Med minkännedom om hur det ser ut i Bosnien och södra kommer nog valrörelsen därnere att huvudsakligen äga rum under de en och enhalv månader som följer på det att människor sombefinner sig som flyktingar i andra länder skall haröstat. Jag vet att intresset är stort från de politiskapartierna i Bosnien att få komma till bl.a. föratt besöka sina landsmän. Det hoppas jag att de skallfå göra snart och smidigt.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1995/96:247 omförföljelse på grund av kön m.m.Anf. 98 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen i sin kommande proposition är beredd attförorda att den som hyser välgrundad fruktan förförföljelse på grund av kön eller homosexualitet skallanses tillhöra "viss samhällsgrupp" i enlighet medartikel 1 A (2) flyktingkonvention.Den grundläggande frågan är om skydd nu ges ochi framtiden bör ges till människor som söker asyl iSverige och är förföljda på grund av kön eller homo-sexualitet. exemplifierar med sådanaomständigheter som vägran att bära slöja, att leva ienlighet med traditionella sociala mönster eller atttillåta att en dotter könsstympas. Situationen kan härvara sådan att den asylsökande redan nu ges skydd iSverige.I förberedelserna för den migrationspolitiska pro-position, som regeringen avser att lägga fram i sep-tember, är en viktig ledstjärna att skall föra enhuman och tydlig politik. Jag är ytterst angelägen omatt vi i vår lagstiftning och dess genomförande skallleva upp till internationell standard för mänskligarättigheter, som den kodifierats i bl.a. flyktingkon-ventionen, om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna ochFN:s tortyrkonvention. Det kommer att framgå av deolika förslag som regeringen avser att lägga fram.Avsikten är också att lägga fram förslag som tillgodo-ser rätten till skydd undan förföljelse på grund av köneller homosexualitet.Vad specifikt frågar om gäller omdetta skydd skall lämnas genom att den som förföljspå grund av tillhörighet till visst kön eller homosex-ualitet skall anses vara flykting enligt flyktingkon-ventionen. Skydd skulle han eller hon få i vilket fallsom helst enligt Flyktingpolitiska kommitténs förslag.Kommittén stannade emellertid för att inte tolka inskyddsbehovet under konventionen utan lägga inskyddet i en särskild paragraf om övriga skyddsbehö-vande.Jag instämmer med i att det finnsen möjlighet att tolka definitionen i flyktingkonven-tionen så att kvinnor, som möter hård eller omänskligbehandling på grund av att de överskridit de socialasedvänjorna i det samhälle där de lever, kan betraktassom flyktingar, förföljda på grund av sin tillhörighettill "viss samhällsgrupp" i konventionens mening.Det är också riktigt att några stater - det är inte såmånga men i alla fall - nu i vissa fall tolkar konven-tionen på detta sätt. , som är sammansatt av ett antal av konven-tionsstaterna inklusive , gav utrymme förtolkningen redan för något decennium sedan genomatt anta en s.k. konklusion. Det är alltså fråga om enmöjlighet att tolka konventionen på detta sätt, inte omatt staterna skall eller ens bör göra detta.När Flyktingpolitiska kommittén arbetade framsitt förslag hade inte heller Flyktingkommissariatetnågra invändningar eller påpekanden till att skydd vidrisk för förföljelse på grund av kön eller homosexuali-tet skulle ske utanför konventionstillämpningen. Förstdärefter har Flyktingkommissariatet kommit att före-språka att staterna väljer en annan tolkning.Min ambition, fru talman, inför propositionsarbe-tet är att få en tydlig och human utlänningslag. I denandan prövas olika sätt att lagtekniskt konstrueraskyddet för dem som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet.Anf. 99 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Statsrådet hänvisar till sin ambition att iframtiden skall föra en human och tydlig flyktingpo-litik som lever upp till internationell standard förmänskliga rättigheter och till att den kommande ut-länningslagen kommer att spegla denna ambition. Dettycker jag är bra. Därför känns det angeläget att innansista handen är lagd vid propositionen lyfta fram för-följelse på grund av kön eller homosexualitet.Statsrådet säger i sitt svar att den som förföljs pågrund av kön eller homosexualitet kommer att fåskydd i vilket fall som helst enligt förslag. Och med detta kanske det tycksatt jag borde vara nöjd. Kvinnor som har utsatts försystematisk våldtäkt som ett led i krigföring, kvinnorsom piskats offentligt därför att de vägrat bära slöja,kvinnor som flyr med sina döttrar för att undvikakönsstympning kommer att få stanna. Men jag nöjermig inte med att dessa kvinnor eller homosexuellakommer att ges skydd under en särskild regel utanförflyktingkonventionens ram.Sedan en tid tillbaka pågår ett, såvitt jag förstår,intensivt jämställdhetsarbete i ochpå alla departement. Förtroendevalda och tjänstemänutbildas i hur de skall analysera och anlägga ett jäm-ställdhetsperspektiv på sina respektive områden. Hit-tills har jämställdheten och kvinnofrågorna behandlatsi särskilda rum, i särskilda organisationer, i särskildalagar. Kvinnors situation och problem har behandlatsmed särlösningar som inte har förändrat maktförhål-landena mellan könen. Kvinnor särbehandlas i ställetför att ses som hälften av mänskligheten. Vid kvinno-konferensen i beslutades - och den svenskadelegationen ställde sig bakom - att jämställdhetenskall finnas med i varje beslut, i varje proposition, ivarje politikområde. Jämställdheten skall föras in ihuvudfåran - det är det som kallas för mainstreaming.Statsrådet säger att skall leva upptill internationell standard för mänskliga rättighetersom de anges i . Det låterbanalt att säga att kvinnor också är människor, mendet är faktiskt detta det handlar om. Därför skall intekvinnor som flyr undan förföljelse därför att de ärkvinnor ges skydd i en särskild bestämmelse utanförflyktingkonventionens ram. Det är en mänsklig rättig-het att inte våldtas av militär och att få söka skydd iett annat land när det egna landets myndigheter, somofta är de som utövar våldtäkten, inte kan eller vill geskydd.Om förföljelse på grund av kön eller homosexuali-tet särbehandlas genom att det inte ger flyktingstatus,kommer det att innebära fortsatt särbehandling fördessa grupper. Deras rättsliga ställning blir svagare.De får svårare att röra sig genom att de tilldelas främ-lingspass till skillnad från dem som fått flyktingstatussom får resedokument. De sociala rättigheterna, t.ex.pensionerna, skiljer sig åt. Det ger med andra ordstörre trygghet att få uppehållstillstånd med stöd avkonventionen än nationella regler.I dag har länder som , och be-slutat att dessa grupper skall gå in under flyktingkon-ventionen, alldeles , och enligt uppgiftöverväger att ge en sådan status. Detvisar vikten av trycket från andra länder att ge dessagrupper skydd. Om det blir en allmäntaccepterad tolkning av konventionen att förföljelse pågrund av könstillhörighet eller sexuell läggning inne-fattas, blir det ett globalt genomslag för detta. Särskil-da regler i svensk lagstiftning kommer inte alls att gesamma internationella genomslag.I är ett genomgåendedrag att större hänsyn skall tas till den svenska eko-nomin vad gäller flyktingmottagandet. Det står underavsnittet Särskilda skäl att vägra asyl att bl.a. kanskydd vägras med hänsyn till möjligheter attemot utlänningar vid sidan av den reglerade invand-ringen. Det innebär att med hänvisning tilllandets ekonomi kan vägra ta emot människor somflyr undan förföljelse på grund av kön eller homosex-ualitet. Därför måste de grupper vi talar om ges skyddmed stöd av FN:s flyktingkonvention.Anf. 100 Statsrådet ()Fru talman! Den senaste delen av vänder jag mig emot litet. Jag tycker inte att viskall föra in ekonomiska hänsyn när vi talar om justden här frågan.Jag har som man kanske svårt att se att dettaegentligen är en jämställdhetsfråga. Jag ser det mersom en frågan om en grundläggande mänsklig rättig-het. Om man är homosexuell och förföljs eller om enkvinna förföljs just därför att kvinnan är på ett visstsätt när det gäller slöja eller könsstympning, är ettbrott mot mänskliga rättigheter, ens individuellamänskliga rättigheter. Men det kan vi diskutera, ochjag har diskuterat detta med en rad olika företrädareför kvinnoorganisationer, en del feminister. Det är ensplittrad syn jag möter.Till sist vill jag säga att när vi nu lägger sista han-den vid propositionen är det alltså inte fråga om omde som förföljs på grund av kön eller homosexualitetskall få skydd i , utan hur de skall kunna fåskydd i Sverige.Anf. 101 ()Fru talman! Jag tänker inte använda min dyrbaratid till att gå i polemik med statsrådet, utan jag villdiskutera frågan om tolkningen av "en viss samhälls-grupp".Kan kvinnor anses utgöra en viss samhällsgrupp?Kanske inte, men kvinnor kan ingå i en viss samhälls-grupp, t.ex. samhällsgruppen ensamstående muslim-ska kvinnor utan skydd av en manlig släkting. Sågjorde man i när en turkisk änka sökte skydd ilandet. Hon förföljdes av unga män, kränktes sexuelltoch bortfördes. I ansågs att denna kvinnaingick i en viss samhällsgrupp, och hon gavs skyddmed stöd av flyktingkonventionen.En kvinna från ett latinamerikanskt land sökteskydd här i . Hon var politiskt aktiv i sitt landoch träffade i tonåren den man som hon sedan giftesig med. Innan hon födde deras barn hade han förtsbort och avrättats. Hon fortsatte att arbeta politisktefter mannen död, och utsattes hon för hotmen lät sig inte skrämmas. grepshon av militär efter ett politiskt möte. Under tre veck-or förhördes hon och torterades. Hon utsattes ocksåför sexuellt våld, psykologisk tortyr och utstuderadsadism. Efter de kastades hon på ensoptipp. Torterarna hade troligen trott att hon var död.Försvunna människor i det land det är fråga om hittasofta som lik på soptipparna, så hennes familj söktehenne där. Hon var då så illa tilltygad att hennes när-maste i början inte kände igen henne.När hon tillfrisknat började hon åter leva ett poli-tiskt aktivt liv. Men hotelserna mot henne fortsatte.Hennes andre man försvann , och han harännu inte återfunnits. När flera av hennes kamraterdödades vid en demonstration och hotelserna ocksåriktades mot hennes barn beslöt hon sig för att fly ochkom till och sökte asyl.För mig är det självklart att denna kvinna borde hafått asyl, men så är det förstås inte. Hennes ansökanavslogs av invandrarmyndigheterna. Det är inte så attde inte tror på att hon utsatts för systematisk våldtäktoch att den utförts av militären - det tror svenskamyndigheter på. I stället säger man att det säkert varkriminella inom militären som våldtog henne. Låt migdå påminna om att det inte bara är kriminella somvåldtar, men man blir kriminell när man våldtar. In-vandringsmyndigheterna säger också att staten i dettalatinamerikanska land inte beordrat den systematiskavåldtäkten. Vilken stat i världen erkänner att man harsystematisk våldtäkt som ett led i sin krigföring?Denna utomordentligt starka kvinna kommer tillSverige och blir här utsatt för en fortsatt kränkninggenom att hennes asylskäl inte räcker utan hon skallskickas tillbaka. Kvinnan är nu gift och har genomanknytning fått uppehållstillstånd. Hon har beviljatssex månaders uppehållstillstånd som skall prövasunder . Och spricker äktenskapet under dessa tvåår skickas hon tillbaka. För denna kvinna - och förmig som kvinna - är detta den absolut ultimatakränkningen. Hon har i sitt land utsatts för de grövstakränkningar en kvinna kan utsättas för, kommer tillSverige och här behandlas hon som ett bihang till enman. Hon är beroende av att hålla ihop förhållandetför att få stanna. Blir mannen missnöjd med henneåker hon ut. Jag hoppas för denna kvinna och för allaandra kvinnor i samma situation - det finns mångafler - att statsrådet förstår vilken kränkningdetta är.Sverige har, som statsrådet nämnde i ett tidigaresvar, fällts av Committee against Torture,som övervakar att följs. Beslu-tet från kommittén kom , och invandrar-myndigheternas avvisningsbeslut kom innan PierreSchori blev flyktingminister. Jag hoppas att statsrådettar till sig domen när vi nu skall utforma en humanoch tydlig flyktingpolitik i överensstämmelse med demänskliga rättigheterna.Anf. 102 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan naturligtvis fullt ut dela UllaHoffmanns upprördhet över det som hon här relate-rade. Jag har själv med egna ögon sett offer för denhär typen av sexuell terror. efter det attSomozaregimen störtats i såg jag rader avmän, kastrerade med sina testiklar i munnen. Detförändrar egentligen ingenting i sak när det gällerlagstiftningen. Det som är allra viktigast är att på ettvärdigt och fullgott sätt se till att människor somförföljs på grund av sitt kön eller på grund av homo-sexualitet får ett skydd i . Det kommer attinarbetas i propositionen.Anf. 103 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för det svaret.Statsrådet säger i sitt svar till mig att han lyssnarpå vad UNHCR säger liksom till de andra organisa-tionerna och även på argument som förs fram frånandra håll. Jag har tolkat det sista så, att statsrådetäven lyssnar på de argument som jag har framfört ochatt de kommer att beaktas vid utformningen av utlän-ningslagen. Jag hoppas verkligen på en fortsatt dialogi det här ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 1995/96:197 omsanering av gruvavfall i m.m.Anf. 104 Miljöminister ()Fru talman! har frågat arbets-marknadsminister vad regeringenkommer att göra för att snabbt få i gång arbetet medsanering av gruvavfallet i och om rege-ringen kommer att utreda möjligheterna att förläggaett forsknings- och utvecklingscentrum i marksane-ring till . Arbetet i regeringen är så förde-lat att det är jag som skall svara på interpellationen.Ursprungligen hade regeringen reserverat 100miljoner kronor för Dalälvsdelegationens räkning isyfte att sanera utsläpp till . Av dessa medelutnyttjades ca 50 miljoner för avfallssaneringen iFalun. En särskild förhandlingsman, utsedd av rege-ringen, försökte nå en överenskommelse med Boli-den, men något avtal kom aldrig till stånd. Den reste-rande delen av anslaget, ca , drogsin av 1995, eftersom inget avtal kommit tillstånd.I sammanhanget vill jag understryka att en centralprincip i svenskt miljövårdsarbete harvarit förorenarens betalningsansvar, polluter paysprinciple. Med hänsyn till principen om förorenarensbetalningsansvar har det varit viktigt att klara ut vilkasaneringsobjekt i som det nuvarandebolaget har ansvar för. Det är en förklaring till attförhandlingarna har tagit förhållandevis lång tid.Naturvårdsverket har myndighetsansvar för sane-ring av miljöskadade områden. satsades 90miljoner kronor i hela landet för miljösanering, varav75 miljoner inom ramen för sysselsättningspaketetGröna jobb. påbörjade i detta sam-manhang planering av sanering av Herrgårdsområdet iGarpenberg på kommuns initiativ. Kostna-den för saneringen beräknas till 7 miljoner, och för-handlingarna om saneringen är nu inne i ett slutskede.Som tar upp i sin interpellationavslutar sin verksamheti för att möta kraven från neddragnaanslag. Detta leder dessvärre till att jobb på ortenförsvinner. Som en följd av Lantbruksuniversitetetsbeslut att lägga ned verksamheten tillsatte regeringen inovember 1995 en arbetsgrupp med uppdrag att finnaalternativ till den verksamhet i som Lant-bruksuniversitetet avvecklar. förordnadeArbetsmarknadsdepartementet ledamöterna i arbets-gruppen, med representanter från både offentlig ochprivat verksamhet i regionen. De skall senaste den 30september 1996 överlämna en rapport till regeringen,i vilken ansvaret för genomförande och finansieringav arbetsgruppens förslag skall redovisas.Såvitt jag har erfarit är en av arbetsgruppens pri-oriteringar att finna en ny huvudman för Lantbruksu-niversitetets anläggning i , och diskussio-ner förs med högskolan i i denna fråga. Re-dan nu finns dock planer på att högskolan skall för-lägga viss utbildningsverksamhet till anläggningen,och det är möjligt att dessa planer kan utvecklas ochutvidgas.Regeringen skall naturligtvis inte föregripa arbets-gruppens arbete utan avvaktar resultatet av det.Anf. 105 HANS ()Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag vill väl-digt mycket tacka för svaret. Interpella-tionen hade ju ställts till , egentli-gen som näringsminister, men det var som arbets-marknadsminister han tog initiativ till arbetsgruppenmed uppdrag att rekonstruera verksamhet i Garpen-berg, så det här är komplicerat.Huvudsakligen är det två konkreta frågor som jaghar ställt. Den ena är: Vad kommer regeringen attgöra för att snabbt få i gång arbetet med att saneragruvavfallet i ? Den andra är: Finns detnågon möjlighet att regeringen intervenerar och tar ettinitiativ för att rekonstruktionen i skall blilyckosam?Egentligen är det ju inte mycket till svar jag harfått. Låt mig starta med en passus i svaret. Där heterdet att det har "varit viktigt att klara ut frågan omvilka saneringsobjekt i som det nuvarandebolaget har ansvar för. Detta är en förklaring till attförhandlingarna tagit förhållandevis . "Det var som Dalälvsdelegationen startade sinverksamhet, och jag tror att det var 1994 som förhand-laren avvecklade sin verksamhet. Problemet är attingenting egentligen är utklarat med Boliden.Samtidigt är det här ett mycket stort miljöproblem.Det här är en del av miljöskulden. Dalälvsfrågan, sominnebär att tungmetaller släpps ut i , är ett avde tio fall där vi i är med på 130-listan medhot spots som gäller Östersjön.I en Östersjöpolitik som fokuserar på miljöfrågan,där vill ha internationell trovärdighet, måstevi kunna lösa frågan om sanering av gruvavfall. Vihar många sådana här platser i , men det här ären av de värre. I gick det; det blev en mycketkonstruktiv lösning med där detblev delat betalningsansvar.Här har jag egentligen inte uppfattat att förhand-lingarna har lett till någonting. Enligt vad jag erfar ärdet bara sporadiska kontakter mellan Bolidenoch jurister från . säger attdet här beror på ifall man kommer att utvidga sinbrytning och gå in och bryta silver under . Iså fall, säger man, kan man ta ett helhetsgrepp omavfallsfrågorna. Det räcker inte. Det är inte ett rimligtsvar.Jag vet att delar uppfattningen att dethär är viktigt - både för att sanera miljön, för att höjaSveriges internationella förtroende på området och föratt skapa jobb. Därför var det initiativ som kom be-träffande viss slaggsanering på herrgårdsområdet bra.Där har det också inträffat problem. Det har nämligenblivit konflikter mellan kulturminnesvård - fornmin-neslagen - och miljöhänsyn. Just nu diskuteras fråganbåde inom i och mellan och . Det här var alltsåinte någon särskilt bra hantering från myndigheternassida.Men den allvarliga frågan för mig är en annan. Jagdelar uppfattningen om att förorenaren skall betala -polluter pays principle. Den principen är mycketviktig. Men att vi inte kommer framåt i den frågan fårju inte leda till att vi inte gör någonting. Det är skälettill att gång efter annan har föreslagitatt vi skall öka det statliga anslaget för att kunna ge-nomföra miljösaneringsåtgärder. Som det nu är har vihär ett av de värre tungmetallsutsläppen som förore-nar och sedan fortsätter rakt ut i Östersjön.På detta måste det finnas ett bättre svar!Låt mig sedan när det gäller säga attdetta inte alls vore att störa arbetsgruppens verksam-het - tvärtom. Arbetsgruppen jobbar nu litet grand imotvind.