prot · GK0934 · 1996-11-27 00:00:00 — Dessutom kan det förbättra passage-rarvänligheten på flera sätt såsom avgångstider, ökadkapacitet och, som sagt, inte minst snabbare överresa.Detta, goda vänner, kan jämföras med tåget på fast-landssidan, eller varför inte jämföra det med X 2000.Beslutet om nedtrappning av Gotlandstillägget harvållat en ganska stor oro hos närings-livet på . Denna minskning innebär att gods-transportörerna har aviserat en höjning av fraktpriser-na till och från med för att kom-pensera sig för nedtrappningen av Gotlandstillägget.Av regeringens proposition om riktlinjer för upp-handling av Gotlandstrafiken framgår att regeringenavser att ge berörda myndigheter i uppdrag att följaupp avvecklingen av Gotlandstillägget och högstpris-regleringen. Därför kändes det betryggande att i in-terpellationsdebatten få bekräftat attregeringen har för avsikt att lägga utuppdraget till och/eller Konkurrensverket.NUTEK har bl.a. till uppgift att stödja och stimuleranäringslivet. Därför känns det bra att kommunika-tionsministern i interpellationsdebatten sade att honhade för avsikt att låta just utvärdera av-vecklingen. De har också en rapporteringsskyldighetnär det gäller denna utvärdering. För det gotländskanäringslivets framtid är det oerhört viktigt att trans-portkostnaderna inte tillåts skena i väg i förhållandetill övriga landet.Fru talman! Den långsiktighet som betänkandetandas är till nytta och gagn för näringslivet och Got-land och därmed för övriga . Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan.Anf. 95 TOM () replik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt liknelsen meden navelsträng. Idén med en navelsträng är ju att manklipper av den. Men så har vi inte sett på Gotland-strafiken. Vi tycker nog att man skall ha en bra Got-landstrafik.Problemet med trafiken, som jag ser det, är justden statliga detaljregleringen. Det är just kravet på attstatliga verk och myndigheter skall bestämma hurmånga som skall åka och när de skall åka.Om jag jämför med trafiken till som jagser utanför fönstren hemma kan jag konstatera att påsommaren, när reseunderlaget är stort, går det 14 turervarje dag. när underlaget är mindre reduce-ras antalet till kanske 4 turer. Men det går alltid båtaroch har så gjort ända sedan krigsslutet, utan någonstatlig reglering, utan krav på någon bestämd bastra-fik, utan problem. Man har anpassat sig till de kapaci-tetsbehov som har funnits.Problemet med Gotlandstrafiken är att man intehar gjort det, därför att staten i ett avtal har regleratbegränsningar i trafikmöjligheterna.Anf. 96 ()replik:Fru talman! Jag blir alltmer övertygad om att TomHeyman inte har förstått vad Gotlandstrafiken inne-bär. När han jämför Gotlandstrafiken med den trafiksom går till tycker jag att det med all önsk-värd tydlighet visar att han inte har förstått.Gotland har 58 000 invånare och tillhör Sverige.Gotlänningar har behov av att kunna förflytta sigmellan fastlandet och samt, inte minst, av attkunna leverera gods och annat för näringslivet bådetill och från fastlandet.Jag tycker att det beskriver en ganska stor okun-nighet när Tom tror att det är möjligt, somhan sade, att ha en god turtäthet utan sub-ventioner.Allting är i och för sig relativt. Men vad är godturtäthet? För oss är det god turtäthet att kunna hadaglig förbindelse med fastlandet även under vinter-halvåret.Anf. 97 TOM () replik:Fru talman! Det är nog även min uppfattning attdet skall finnas en daglig förbindelse till . Detär också min övertygelse att det behovet tillgodoses.Tittar vi på godstrafiken, som är det viktiga i dethär sammanhanget, är volymerna faktiskt tämligenkonstanta över året. För godstrafiken finns inte sam-ma kraftiga nedgång som för passage-rartrafiken. Det finns alltså ett underlag för att ha engod trafikförsörjning året runt.Det ligger inte någon okunnighet bakom vårtställningstagande, och att jämföra Gotlandstrafikenmed andra färjelinjer är faktiskt inte orimligt.Anf. 98 ()replik:Fru talman! vet vi att man kan finansiera trafikmellan länder på ett helt annat sätt än vad som ärmöjligt när det gäller trafik mellan orter inom Sveri-ge. Restaurangrörelsen står för en väldigt stor del avtrafikkostnaderna. På de grunderna bär det sig bättreän för trafiken till . Därmed inte sagt att jagvill att vi skall ha taxfreehandel mellan ochfastlandet. Men jag tycker att jämförelsen haltar be-tänkligt.Anf. 99 ():Fru talman! Motion T1 angående kompletterandesommartrafik till , av mig, har fått en relativt välvillig behandling.Men i utskottet verkar man ändå litet kluven i sinuppfattning om kompletterande trafik till Gotland.Man delar tydligen vår uppfattning om turismens viktför . Möjligen inser man också kopplingenmellan de två stora öarna, alltså även med desssommarturism, liksom kopplingen till Blå kusten,och inlandet med turism.Trafikunderlaget är mycket stort. Storapositiva synergieffekter skulle kunna vinnas genomkompletterande trafik till norra via StoraKarlsö.Eftersom det gäller så , några månader,vore det egentligen inte något större problem att be-vilja tillstånd enligt cabotageförordningen för såvälhöghastighetsfartyg som bil- och passagerarfärja. Meni utskottet är man försiktig, trots att regeringen tydli-gen är ovillig att tillåta konkurrens till bastrafiken.Oavsett om det strider mot andan i i utskottet inte klart och tydligt ge regeringen tillkänna sina insikter i turismens betydelse. Det är ne-gativt för dem som skulle vilja investera och startaverksamhet. De behöver klara besked, och de behöverdem inför sommarens turisttillströmning.Följden av utskottets velande kan bli påtagligt ne-gativt för både och näringsliv ochturism.Fru talman! Jag tycker ändå att utskottets skriv-ning tillsammans med vad som har sagts här ärså pass positiv att jag inte ämnar yrka bifall till mo-tionen. Jag ställer mitt hopp till att signalerna nu harvarit tydliga och gått fram, och att det leder till ettpositivt resultat för alla dem som vill starta komplette-rande trafik och som bara väntar på att beslut skallkomma för att de skall våga göra de investeringar sombehövs.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill uttrycka min tillfredsställelseöver utskottets förslag till yttrande vad gäller densocialdemokratiska motionen T6.Motionen tar upp möjligheten att be-driva kompletteringstrafik från exempelvis Västervikoch norra . Vidare pekar man på möjligheten tillkonkurrerande och kompletterande trafik till exem-pelvis via Gotland.I yttrandet påpekar utskottet vikten av att turistnä-ringens utveckling inte hämmas av bristen på lämpligasjöförbindelser, samt att trafik mellan ochandra länder i kan bli av stor bety-delse för utveckling.Dessa synpunkter sammanfaller väl med vad somframförts i s-motionen, och jag instämmer i utskottetsbedömning att motionen i allt väsentligt är tillgodo-sedd.Min förhoppning är att de ändrade förutsättningarsom nu kommer att gälla i det nya avtalet liksom dettariksdagsbeslut leder till att både bastrafik och komp-letterande trafik kommer att finnas och blomstra iframtiden.Herr talman! Jag vill härmed yrka bifall till trafi-kutskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Ändrad grund för förvaltning av vissastatligt reglerade bostadslånFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU3Ändrad grund för förvaltning av vissa statligt reglera-de bostadslån (prop. 1996/97:37)Anf. 101 ():Herr talman! I bostadsutskottets betänkande BoU3tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändradgrund för förvaltning av vissa statligt reglerade bo-stadslån.De lån som avses är lån för bostadsändamål somär beviljade enligt äldre författningar och undermyndighetsmedverkan och som dessutom har betalatsut. Lånen har antingen betalats ut över statsbudgeteneller av , föreslås att det offentligrättsliga skyddet skallersättas med ett civilrättsligt bundet lån för att StatensBostadsfinansieringsaktiebolag och skall kunna medverka på marknaden påsamma villkor som övriga kreditinstitut. Detta tyckervi moderater är bra. Vi ser förslaget som en åtgärd föratt nå marknadskonforma villkor helt i linje med vårpolitik.Vad vi däremot inte kan förstå är varför regering-en, när man nu tar detta betydelsefulla steg, inte full-följer med att privatisera . En privatiseringhade i detta läge varit den mest logiska vägen.Frågan om en privatisering har aktualiserats av ossflera gånger, i motion Bo13. Då ansågutskottet att det var riktigt med en sådan åtgärd -men, sade man, låt oss vänta med att ta ställning tillprivatiseringsfrågan tills regeringen lägger fram enproposition just med den innebörden.Sedan dess har det gått , och regeringenhar inte återkommit i denna angelägna fråga, somskulle ha inneburit att hade konkurrensutsattsfullt ut, med alla de fördelar det har för verksamheten.Även för staten skulle det innebära fördelar:För det första skulle ytterligare en fri kompetentmarknadsaktör kunna arbeta på bolånemarknaden,vilket naturligtvis skulle gagna boendet.För det andra skulle en renodling ske av den stat-liga verksamheten.För det tredje skulle ägarrollens risktagande lyftasav från den statliga verksamheten.För det fjärde skulle statskassan kunna få ett väl-behövligt kapitaltillskott.Till utskottsbetänkandet har vi moderater tillsam-mans med ledamöterna från och Kristde-mokraterna fogat en reservation som rör detta ägar-förhållande. Jag ber att få yrka bifall till den reserva-tionen.Anf. 102 ():Herr talman! har beskrivit vad pro-positionen och utskottsbetänkandet handlar om, näm-ligen att förändra en del regler så att de blir civilrätts-liga. Jag skall inte upprepa det som gäller den delen.Där är vi alla överens. Däremot finns det från bl.a.moderaterna en reservation som går ut på att man avideologiska skäl vill sälja . Motivet är, som StigGrauers säger, att företaget skall konkurrensutsättasfullt ut.Herr talman! Jag vill säga att är ett välsköttföretag, som mycket väl kan konkurrera med övrigakreditinstitut på marknaden. Om man följer TV-skärmarnas uppgifter om ränteläge osv. finner mandessutom att ofta har en lägre räntesats än vadmånga andra kreditinstitut har.Det är alltså ett väl skött företag. Moderaternatycker att det skall privatiseras. Det får man lov atttycka, men så tycker inte vi, och jag yrkar därföravslag på reservationen.Vid betänkandet finns också, herr talman, ett sär-skilt yttrande från vänsterpartisten i utskottet. Låt migdärifrån få läsa upp följande, som präglar Vänsterpar-tiets politik:"Jag har ingen annan mening än utskottet.Jag kommer emellertid att noga följa frågan och åter-komma till den om regeringen inte vidtar de åtgärdersom kan visa sig nödvändiga. "Jag vill här i kammaren bara säga att regeringennaturligtvis alltid kommer att vidta åtgärder som ärnödvändiga.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på reservationen.Anf. 103 ():Herr talman! Jag deltar i denna debatt med anled-ning av de socialdemokratiska motioner som väckts iärendet. Man pekar där på problemen med hantering-en av de myndighetslån som staten en gång beviljatmen som troligen inte kommer att betalas ut ochdärmed inte fullföljas. Det är ett led i marknadsan-passningen av , där myndighetslån skall bortoch där stora riskkrediter hamnar i ett särskilt bolag,, med en lånestock om runt 30 miljarderkronor.SBAB har redan iklätt sig sin nya roll. Dagligenkan man i se företagets reklam om hur bra det ärpå att hantera lån. Vissa lån tycker dock ägaren/statenatt man kan smita från. Detta är ett moraliskt dilemmaoch en fortsättning på den serie av löftesbrott somfastighetsägare i alla boendeformer har råkat ut försedan början av 90-talet på grund av olika beslut avvarierande regeringar. kommer som ytterligare lökpå laxen beslut om att beviljade myndighetslån görsom till civilrättsliga avtal, vilka skall prövas enligtgod kreditsed, som det så vackert heter.Vid bostadsutskottets hantering av ärendet gjordesinte någon konsekvensanalys av dessa åtgärder och avhur många som drabbas av den ändrade lagstiftning-en, men med god hjälp av utskottskansliet har jag iefterhand fått fram siffror från Bostadskreditnämndenom hur läget ser ut.Enligt Bostadskreditnämnden finns 240 ärendenom utestående lånelöften, med ett kreditgarantiunder-lag om ca . Det gäller både hyres-rätter och bostadsrätter samt ca 20 egnahem. Det sägsi en kommentar från att antalet har reduceratskraftigt och att antaletärenden sjunkit till ca 50, med ett garantiunderlagsom motsvarar ca . De övriga harsatts i konkurs eller fått avslagsbeslut från , däröverklaganden ej bifallits av Boverket.Hur det har gått för de aktuella bostadsrättsför-eningar och hyresrättsfastighetsägare som gått i kon-kurs liksom för deras hyresgäster kan man bara speku-lera om. Det har säkerligen utspelats ett antal tragedi-er i samband med de konkurser och de ekonomiskasvårigheter som människor har hamnat i bl.a. pågrund av att löften från staten om lån inte infriats.Naturligtvis måste man också ifrågasätta de gamlamyndighetsprövade lånens tillkomst. Det var troligenså att prövningen av kreditvärdigheten hos dem somskulle låna pengar liksom av projektens kalkyler intevar den allra bästa, men man kommer inte ifrån att deförändringar som skett kraftigt ändratförutsättningarna för boendekostnaderna och därmedkalkylerna för de projekt som det gäller. Hade mantidigare inga eller små marginaler, har man ingaalls.I propositionen hänvisar man till den universal-lösning som tydligen skall vara tillämplig på allaproblem , nämligen den låga räntan. När detgäller boendekostnader är det bra med låga räntor,men minst lika viktig är realräntenivån, alltså räntaminus inflation. Den är tyvärr högre än tidigare.Det är ett problem när man skall kompensera sig förupptrappningen i räntesubventionssystemet. Då blirvarje hyreshöjning en real höjning, vilket också på-verkar byggandet i dag.En tänkbar lösning i ärendena om utestående låne-löften som troligen inte kommer att infrias skulle hakunnat vara att man där hade fått sina lån och attärendena sedan hade hamnat hos Venantius, . Där kunde man ha gjorten rekonstruktion av varje ärende på samma sätt ochpå samma grund som för dem som hamnatdär.Tyvärr är det så att budgetsaneringsprogram ochbudgetramar inte tillåter sådana mänskligare lösningarför dem som drabbas av sådana här avslag på låne-ansökningar och som då i stället troligtvis hamnar i enkonkurssituation. Det är beklagligt, men det är dettasom gäller när vi diskuterar dessa frågor i bostadsut-skottet.I övrigt tycker jag liksom att sta-ten skall behålla för att upprätthålla konkur-rensen om lånevillkoren för bostadslån. Det visar inteminst debatten i frågan om framtidaöde.Anf. 104 (s:Herr talman! När man lyssnar på man få intrycket att har en mängdförslag till åtgärder för någonting som jag instämmer ikan vara ett problem. Många av de hus som byggdes islutet av 80-talet och har sådanaproblem med anledning av höga produktionskostna-der. Orsaken till att de inte har fått lånen är naturligt-vis att de inte har bedömts kreditvärdiga. Det har gjortatt inte har ställt upp medgarantier.När man lyssnar på kan man ocksåfå intrycket att han och hans parti hade varit bereddaatt här i kammaren lämna garantier på 3,4 mil-jarder om inte budgetrestriktionerna hade funnits. Detär egentligen ett spel, herr talman, som visar attVänsterpartiet tycker ungefär som vi. Men vi vill litetmer, och vi har pengar att ösa.Kan det vara rimligt att staten till varje pris skallta ansvar för varje slags verksamhet som på olikagrunder har slagit fel? Svaret måste naturligtis varanej. Däremot måste man medverka till att försöka lösaproblem.Det kan inte vara avsikten att riksdag ivarje sammanhang skall garantera saker och ting somdet saknas pengar till. Inte ens och hansparti har ju några pengar. Det är därför hans anföran-de från talarstolen bara blir tomt och innehålls-löst.Anf. 105 ():Herr talman! Det stora spelet är det spel som på-går med de människor det handlar om, de som sitter isina bostadsrättsföreningar och de fastighetsägare ochderas hyresgäster som det gäller.Skillnaden mellan och mig är attVänsterpartiet faktiskt vill analysera vad som har häntunder 90-talet, se över skattereformer och andra be-slut som fattats, för att få till en större rättvisa i dessafrågor.Det kan vi naturligtvis inte göra i form av skrivan-den och göranden i anslutning till en sådan proposi-tion, utan det måste vi göra i andra sammanhang.Skillnaden mellan och mig blir att vihar en uttalad vilja att reda ut problemen och göra deträttvist.Anf. 106 ():Herr talman! Var i bostadsutskottets betänkandenr 3 har tillstyrkt någon motion somhar belyst det här problemet? Det blirbara ett allmänt tal om att man har vilja. Men omVänsterpartiet hade haft kurage och pengar hade mannaturligtvis i sina budgetalternativ pekat på att statenskall garantera ytterligare 3,4 miljarder och så hademan yrkat bifall till den motionen.Det har inte gjort, och därför blirdet bara tomt prat.Anf. 107 (v:Herr talman! Det här är inget tomt prat. Det kom-mer igen i alla våra andra motioner. Vi tar upp detta iutgiftsområdesmotionen och alla andra sammanhang.Vi har tagit upp det i den bostadspolitiska utredning-en.Problemet är att bara vill diskute-ra utifrån sina budgetramar som gäller för det här åretoch framöver.BeslutSoU6 Forskning inom verk-samhetsområdeMom. 2 (forskning om missbruk)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kd)Votering:182 för utskottet125 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 v, 16 mpFör res. 1: 72 m, 21 c, 19 fp, 13 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 2 kdMom. 5 (forskning om barn och familj)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kd)Votering:182 för utskottet126 för res. 241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 v, 16 mpFör res. 2: 72 m, 21 c, 19 fp, 14 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 12 (forskning om miljö och hälsa m.m.)1. utskottet2. 5 (c)Votering:272 för utskottet36 för res. 541 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 19 fp, 20 v, 1 mp, 14 kdFör res. 5: 21 c, 15 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 15 (epidemiologisk forskning)1. utskottet2. 7 (fp)Votering:289 för utskottet19 för res. 741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 21 c, 20 v, 16 mp, 14kdFör res. 7: 19 fpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 17 (forskning om amalgam)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:267 för utskottet28 för res. 912 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 72 m, 1 c, 18 fp, 18 v, 14 kdFör res. 9: 12 c, 16 mpAvstod: 1 s, 8 c, 1 fp, 2 vFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 21 (ansvaret för kliniskt forsknings- och ut-vecklingsarbete)1. utskottet2. 10 (m)Votering:235 för utskottet72 för res. 1042 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 21 c, 18 fp, 20 v, 16 mp, 14 kdFör res. 10: 72 mFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 c, 8 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU4 Statens köp av färjetrafik till och från Got-landMom. 1 (avtal om upphandling)1. utskottet2. 1 (m)Votering:237 för utskottet72 för res. 140 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 21 c, 19 fp, 20 v, 16 mp, 14 kdFör res. 1: 72 mFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 10 (trafikantrådets möjligheter att delta i direk-ta prisförhandlingar)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:292 för utskottet16 för res. 31 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 21 c, 19 fp, 20 v, 14 kdFör res. 3: 16 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU3 Ändrad grund för förvaltningen av vissastatligt reglerade bostadslånMom. 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (ägarförhållandet i )1. utskottet2. (m, fp, kd)Votering:204 för utskottet105 för res.40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 21 c, 20 v, 16 mpFör res. : 72 m, 19 fp, 14 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 7 fp, 2 v, 2 mp, 1 kd13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:52 Den kommunala redovisningen14 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 26 november1996/97:86 av () till jordbruksmi-nisternNatur- och kulturmiljöstödet till lantbruketInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 26 november1996/97:129 av () till inrikesminis-ternDen framtida länsindelningen i Västsverigeden 27 november1996/97:130 av de () tillfinansministernSkatteinkomsterFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 december.16 § Kammaren åtskildes .