prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — Mot den bakgrunden har vi vidtagit åtgärder föratt successivt styra upp den kommunala situationen.Jag mottog i förrgår från en utredningsom visar vad vi skall göra i de fall kommuner fårsvårigheter att infria förpliktelser mot det finansiellasystemet, dvs. hamnar på obestånd. Den frågan utredsalltså i särskild ordning.Den typen av kommuner är ju inte aktuella sommedlemmar i och kommer heller inteatt vara det med den typ av arbetsmetod som de harvalt. har deras sätt att agera inte givit anled-ning till någon oro. Tvärtom: Det jag har sett avKommuninvest så här långt ger anledning att säga attde har skaffat sig rutiner som har visat sig vara välfungerande.Om man i Regeringsrätten nu tolkar kompetens-frågan är det en poäng att detta har skett i Regerings-rätten. Detta ligger inom den kommunala kompeten-sen. Jag ser ingen anledning att ändra i lagstiftningenbara därför att regeringsrätten kommer fram till ettställningstagande som inte passar kan finna att de som finns i Kommu-ninvest har gjort en bättre tolkning av kommunallagenän den som tycker borde varafallet. Lagstiftningen ligger mot den bakgrunden fast,och jag kommer inte att föreslå några förändringarfrån regeringens sida just med hänvisning till dettaregeringsrättsutslag.Anf. 9 ()Herr talman! Jag vill bara erinra finansministernom att hela den kreditexpansion som skedde i slutetav skedde inom ramen för gällande lag-stiftning. Ändå ledde det till en katastrof. Det skeddeockså under tillsyn. Ändå blevdet en katastrof. Kan vi nu kanske visa att vi någon-ting har lärt av den läxan så att vi tar tag i dessa pro-blem? Jag ser ett embryo till någonting som kan bli enfinansiell kris av samma magnitud som då men nuinom den kommunala sektorn.Jag kan tyvärr inte leverera någon fullständiganalys av vad innebär på dethär området, men jag kan försäkra finansministern omatt jag är i full färd med att förbättra mina kunskaperpå det området. Om det inte är förmätet av mig att gefinansministern goda råd, skulle jag vilja råda till att göra det samma i samband medbehandlingen av Kommuninvests ansökan om oktroj.Jag har inte ställt den här interpellationen därföratt den på något sätt har betydelse för min process.Jag processar inte för min egen räkning, utan jag gördet lilla som står i min makt för att rädda skattebeta-larna i Säters kommun från att hamna i detta, som jagtror blir ett elände. Jag hade hoppats och trott att fi-nansministern skulle vilja göra det som står i hansmakt, som är betydligt mer, för att rädda övriga skat-tebetalare i från att få betala dyrt för det häräventyret.Jag kan försäkra om att mitt partiverkligen värnar om ökad konkurrens på alla områ-den. Men det är under förutsättning att det är fråga omsund konkurrens på lika villkor. Det är det ju inte i dethär fallet, när en enda aktör på marknaden får tillgångtill solidarisk proprieborgen, medan allaandra får nöja sig med traditionella säkerheter ochdärmed följande betydligt högre kapitaltäckningskrav. "Naturromantisk oberoende avmarknaden" - ja, det är möjligt att det är en språkliginnovation. Men jag tycker att det är befogat medsådana innovationer på det här området just nu.Anf. 10 ()Herr talman! Jag fick också erfarenhet av de priva-ta finansföretagens verksamhet i på1980-talet. Jag minns bolagen: , Askenoch allt vad de hette. hade en viss överlikviditet, och man pla-cerade en del av denna överlikviditet i olika finansbo-lag. Tack och lov fanns inte dessa krediter kvar när destora krascherna kom. I det läget hade det varit väldigtbra om vi hade haft en bank där Göteborgskommun hade kunnat placera sin överlikviditet.Jag skulle vilja fråga om dethär med sund konkurrens på lika villkor. Hur var detmed de privata aktörerna? Det var väl ändå så att detvar där den stora kraschen inleddes? Det var i ageran-det i de stora privata finansbolagen och de stora priva-ta bolagen över huvud taget det började. Sedan ramla-de Nordbanken ned i det hela. Osund konkurrens kanalltså förekomma också på den privata sidan.Vad har vi lärt av ? Det är viktigt attverkligen dra slutsatser. Man kan dra slutsatsen avreglerade för mycket. Man avskaffade förmycket av kreditkontrollen och den statliga övervak-ningen över det finansiella systemet.Jag är fullständigt övertygad om att kommunpoli-tiker, moderata såväl som socialdemokratiska ochvänsterpartistiska, är fullt kapabla att själva göra be-dömningar av vad som är vettigt och vad som inte ärvettigt. Jag håller också med om be-dömningen att om Kommuninvest inte kan ge såmycket fördelaktigare villkor är det säkerligenjust ett resultat av att de privata bankerna tvingasskärpa sig när det blir fler aktörer som arbetar utifrånandra förutsättningar.Anf. 11 ()Herr talman! vet lika väl som jagatt bankkrisen hade sitt ursprung i att hela fastighets-marknaden kollapsade. Fastighetsvärdena slutade attrusa i höjden, och så fanns det inga säkerheter förlånen.Kommuninvest omfattar de kommunala bostads-bolagen. Det finns all anledning att misstänka attsamma problem redan finns eller kommer att uppstådär.Finansministern skulle på ett mycket enkelt sättkunna förhindra en omfattande kollaps i den kommu-nala sektorn genom att snabbt införa en ändring ikommunallagen som förbjuder en kommun att lämnaborgen annat än för egna åtaganden, dvs. att skärpaupp den s.k. lokaliseringsprincipen.Jag anser för övrigt att hela institutet kommunalborgen bör bli föremål för översyn. Det har kommitatt tillämpas på ett sätt som leder till osund och sned-vriden konkurrens, framför allt på bostadsmarknaden.Målet för en sådan översyn bör vara att inskränkamöjligheterna för kommunerna att lämna kommunalborgen till att endast avse sådant som är obligatoriskauppgifter för en kommun. "to basics", finansministern! Låt oss kommatillbaka till det läge när en kommun tillåts ta ut skattför att bestrida sina egna angelägenheter, inte andras.Anf. 12 Finansminister ()Herr talman! Det sista var värt en kommentar.Denna regering vidtar ju åtgärder som tydligare sättergränserna för den kommunala ekonomin inte genomatt inkräkta på den enskilde förtroendemannens eller -kvinnans situation i den enskilda kommunen, utangenom att ge ett tydligt regelverk för vad som gäller -något som kanske borde ha gjorts sedan.Vi har balanskravet - i praktiken förbud att låna tilldriften. Vi kommer att ge klara regler för kommuner-nas externa redovisning - en bokföring-slag. Vi har en lagreglering som gäller för kommunersom riskerar att hamna på obestånd. Vi har det nyautjämningssystemet.Är det någonting som vi verkligen har arbetat medså är det att klara ut att undvika en situation där viskulle riskera att kommunerna fick en utveckling somblev okontrollerat negativ. Vi har lagt ned mycket tidoch kraft på detta.Mot den bakgrunden reagerar jag faktiskt närChristel varnar för någon jättelik kris i dekommunala bostadsföretagen. Jag tror också att vi saken under kontroll.Vi skall passa oss väldigt noga för att dra in dendebatten i diskussionen kring Kommuninvest. Kom-muninvest är placerat i en ekonomiskmiljö som har ett ordentligt ramverk- i vardande eller redan på plats. Jag skulle varamycket mycket oroligare för Kommuninvest om vihade haft den politik som gällde för tre sedanpå det kommunalekonomiska området. kännerjag inte samma oro.Men man skall självklart aldrig vara slapp och lutasig bakåt och säga att ingenting kan hända. Den riskenfinns alltid i banksystem, oavsett om det finns enkommunal huvudman i bakgrunden eller en privat.Den risken finns. Detta har vi en finansinspektion somskall följa.Finansinspektionen har just nu ett ärende som äraktuellt rörande Kommuninvest. Därför diskuterar jaginte den frågan. Principiellt har jag gjort klart var jagstår. Jag har inte samma ståndpunkt som ChristelAnderberg.Däremot har jag gjort saker. Regeringen har vid-tagit åtgärder på den kommunala ekonomins områdesom har givit mycket tydligare och klarare spelregler- sådant som tidigare ministärer uppenbarligen interiktigt orkade med.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:56 om bär-plockning och momsenAnf. 13 Finansminister ()Herr talman! har, mot bakgrund avde av beslutade reglerna ommervärdesskatt vid handel med begagnade varorm.m., frågat mig vilka förändringar jag är beredd attvidta i frågan om handeln med vilda bär.Riksdagen beslutade att anta de förslagpå mervärdesskatteområdet som regeringen lagt frami proposition 1994/95:202 om mervärdesskatten påomsättning av begagnade varor, m.m. De nya mervär-desskattereglerna trädde enligt riksdagsbeslutet i kraftden . Det innebär i huvudsak enteknisk anpassning till det regelsystem för handelnmed begagnade varor som EU-länderna efter flera årskomplicerade förhandlingar kunde enas om under år1994. tillämpades i ett system förhandel med begagnade varor där avdrag medgavs förs.k. I huvudsak medförde denna annor-lunda teknik samma beskattningsresultat som det nubeslutade systemet, nämligen att beskattningen vidförsäljning av begagnade varor sker med beaktande avatt skatt tidigare betalats. De tidigare reglerna omavdrag för fiktiv skatt fick emellertid tillämpas även ivissa andra situationer, t.ex. vid inköp av bär ochsvamp från privatpersoner. Som angavs i propositio-nen kan den tidigare avdragsrätten för fiktiv skatt idessa fall närmast ha ansetts innebära ett stöd tillverksamheter av detta slag, givet inom mervärdesskat-tens ram. I propositionen angavs vidare att denna typav mervärdesskatteanknutna åtgärder inte är möjliganär vårt mervärdesskattesystem anpassas till EG-reglerna.Klart är således att fiktiva mervärdesskatteavdragvid inköp av vilda bär från privatpersoner inte ärförenliga med gällande EG-regler. Några sådana av-drag finns inte i de länder nämner,nämligen och . Jag anser heller inteavdragen skattetekniskt motiverade. Att återinförareglerna, eller andra regler med motsvarande verkan,är därför inte aktuellt.Anf. 14 ()Herr talman! Tack för svaret, finansministern!Som jag har skrivit i min interpellation är Norr-frys/Polarica ett av ledande företag inombär- och viltbranschen. Man har förädlingsanlägg-ningar i , , och ,förutom i , där man har sitt säte. Dessutomfinns det verksamhet i , och ,där man också har olika typer av anläggningar.Det finns över landet i övrigt många företag i bär-branschen. Det finns ett stort i som heterOlle av råvara har inneburit att tusentals bär-plockare har blivit leverantörer till de olika bärföreta-gen. Enbart i östra beräknades värdet avuppköpta bär 1994 motsvara ca 100 årsarbetstillfällen.Bärplockning har således inneburit ett betydandeekonomiskt tillskott för deltidsarbetare, arbetslösa,skolungdom och pensionärer.Den stora arbetslöshet vi har - i går såg jagen siffra för på - och dessutom delägre ersättningsnivåerna gör att behovet av extrainkomster är större och viktigare än tidigare.I den hårda konkurrens som råder på den europe-iska marknaden, främst från bärodligsfarmer i Kanadaoch , kan avskaffandet av fiktiv moms bli ödes-digert för bärbranschen i . Skulle man sänkaplockarpriset är risken uppenbar att intresset för bär-plockningen minskar och vår värdefulla naturresursblir kvar i skogen. man priset på slutproduktenär risken stor att avsättningen blir sämre.En av orsakerna till att fiktiv moms infördes varväl att komma åt den s.k. svarta handeln, vilket nuockså påstås ha givit resultat. Om den återuppstår ärdet till förfång för de seriösa bärföretagen med föräd-lingsanläggningar.Finansministern säger i svaret att det inte finnsnågra avdrag i och . Enligt uppgiftersom jag har inhämtat från bär- och viltgrossister samtförädlingsföretag i finns fortfarande avdragför fiktiv moms. I finns en form av lagerstödsom motsvarar storleken på fiktiv moms, men det ärnågot annat.Jag är inte för lagerstöd, men den modell somtydligen är accepterad i borde vara möjligäven i Sverige.Om jag har förstått de handlingar jag har fått migtillsända rätt går det ut anvisningar som ger den lokalaskattemyndigheten möjlighet att efter ansökanpröva avdrag för fiktiv moms. körsbärsodlingar, och bland dem som säljer bä-ren finns både professionella, momsregistrerade, ochprivata, och möjligheten att göra sådana härprövningar gör att det blir rättvist.En sådan åtgärd skulle kanske vara avgörande förförädlingsföretagens råvaruförsörjning, och varsleninom bärbranschen skulle utebli eller i vart fall mins-ka. , när arbetslösheten snarare ökar än minskar,anser jag att vi inte har råd att förlora vare sig företageller arbetstillfällen.Skulle inte finansministern kunna ompröva denhär frågan och kanske införa den tyska modellen?Anf. 15 Finansminister ()Herr talman! Jag förstår engage-mang i frågan - det skall inte underskattas. Den för-ändring som har genomförts är viktig för mångamänniskor. Frågan är bara om vi mot bakgrund av detresultat vi nådde i medlemskapsförhandlingarna harutrymme för att göra någonting annat än det vi hargjort. Detta var ju inte precis någon prioriterad fråganär vi ansökte om medlemskap och genomförde för-handlingen.Olle pekar på . Jag har motbakgrund av interpellationen tagit del av regelverket ibåde och . konstate-rade själv i sitt anförande att man i har enannan typ av stöd och att det stödet infördes just där-för att vi i behöll vårt stöd ytterligare något årefter det att vi inträdde i EU. Finnarna införde någotsom kan kallas ett lagerstöd och som motsvarade enfjärdedel av det tidigare stödet. Det finska systemet äralltså inte längre aktuellt.Det system för skatteredovisning som finns iTyskland kan faktiskt inte enligt det tyska regelverkettillämpas för privatpersoner. Systemet avser uppköpfrån jordbrukare. De jordbrukare som det här sammanhanget finner anledning att knyta antill odlar körsbär. Vi har genom kontakter med för-bundsfinansministeriet fått klart för oss att dessa reg-ler över huvud taget inte kan tillämpas i ifråga om uppköp av vilda bär utan enbart i sambandmed jordbruksproduktion. Sådan jordbruksproduktionkan i ibland vara bärodling, exempelviskörsbär.Det är dessa delikata gränsdragningar som dethandlar om. Därmed tror jag att jag har avgränsat detskattetekniska utrymmet att hantera frågan inom ra-men för det här momssystemet. Huruvida man sedaninom EU på nytt börjar resonera kring en fiktiv momstörs jag inte uttala mig om. Momsförhandlingar-na har varit ett av de knepigaste kapitlen i skatteför-handlingarna inom EU, och innan man enades om dethär systemet fördes mycket långvariga förhandlingar.Att bryta upp detta och ersätta det med ett annat sys-temet tror jag således inte är särskilt realistiskt. Dettaär en anpassning som vi nu har genomfört och somfinnarna uppenbarligen också har genomfört, ochdärmed försvinner den konkurrenssnedvridning somhar funnits i gränstrakterna. Situationen i ärsom jag sade förut en annan. Vi tittar naturligtvisgärna en gång till på systemet i , men det vihar sett ger oss inte hopp om att kunna lösa detproblem som pekar på.Anf. 16 ()Herr talman! Min tyska är i och för sig inte så bra,men jag har när jag har tagit del av de anvisningarsom går till de lokala skattemyndigheterna inte kunnatse att det är fråga om någon begränsning för privatabärodlare eller bärplockare. Möjligen gäller bestäm-melserna inte i fråga om vilda bär - jag kan inte sägasäkert om det är så. Jag är emellertid beredd att eftervår debatt överlämna dessa anvisningar till finansmi-nistern.Det viktiga med den fiktiva momsen var ändå därigenom kunde få ett engagemang och få fleratt plocka våra bär, så att de inte blev kvar i skogen.För några år sedan ansåg bäruppköparna att man vartvungen att sänka priset därför att man inte klaradekonkurrensen med andra bäruppköpare i . Manförsökte sänka bärplockarpriset med . Resultatetblev att många inte ville sälja bär och att man kanskesålde svart i stället. Priset på exempelvis hjortron ärhögt, och risken är då uppenbar att bären säljs på torgoch att försäljningen sker vid sidan av förädlingsföre-tagen. Detta är inte bra, och därför borde någon formav åtgärd vidtas.Jag är som sagt medveten om de problem somuppstår i och med EU-reglerna. Detta kan bearbetaspå olika nivåer. Jag vill ändå att finansministern tartill sig de här anvisningarna, och jag hoppas att hankanske också kan göra något åt saken. Jag tror attdetta är något värdefullt. Jag kommer från en lands-ända där bärplockningen är av stort intresse och germånga arbetstillfällen. Framför allt menar jag att dettaär något som behövs just nu.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:35 om bi-dragsfuskAnf. 17 Statsrådet ()Herr talman! har frågatsocialministern bl.a. vilka konkreta åtgärder regering-en tänker vidta mot bidragsfusket. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan.Margareta E frågor är bl.a. föranleddaav de rapporter om bidragsfusk som har publicerat. Rapporterna, somtillkom på initiativ av (bet. 1993/94:SfU2,rskr. 1993/94:11), redovisar en kartläggning överomfattningen av fusk, överutnyttjande och systembris-ter i socialförsäkringssystemen och vilka kostnaderdetta för med sig.Jag kan nämna att jag med anledning av rapporter om bidragsfusk vid två tidigaretillfällen har besvarat liknande frågor från GullanLindblad och vill först informera om att Riksrevisionsver-kets rapporter har varit utsända på remiss till ett tret-tiotal berörda myndigheter, organisationer, m.fl. Re-misstiden gick ut . Det är alltså litetväl tidigt att nu komma med konkreta förslag medanledning av rapporterna. görs enremissammanställning inom departementet. Jag harför avsikt att med utgångspunkt från förslaget, re-missynpunkterna och annat pågående arbete föreslåregeringen åtgärder för att komma till rätta med deoegentligheter som kunnat konstateras.Jag vill poängtera att det är viktigt att den debattsom nu förs inte blir enbart en onyanserad fuskdebatt,utan att den ingår i den större debatt som förs om våravälfärdssystem.Den svenska socialförsäkringen bygger i huvudsakpå generella, inkomstrelaterade förmåner. Det är enav den generella politikens stora fördelar att man medden minimerar individuell inkomstprövning med alltvad en sådan innebär av närgången insyn och behovav kontroll. Försäkringarna skall ge trygghet i olikasituationer. De är betydelsefulla för medborgarna, ochdet är därför också viktigt att de kan uppfattas somlegitima. Systemen måste vara utformade så att driv-krafter till felaktigt eller tvivelaktigt utnyttjande mi-nimeras.Regeringen har tagit initiativ till utredningar omdels bostadsbidragssystemet, dels bidragsförskottssys-temet. I dessa utredningar har förslag lämnats sombetydligt förbättrar möjligheten till kontroll och tarbort drivkraften för icke avsett utnyttjande. Bådadessa utredningar har överlämnat sina rappor-ter. Båda rapporterna bygger på den viktiga principenatt såväl rättigheter som skyldigheter för den enskildeblir mycket tydligare. Det är en viktig princip, somminskar utrymmet för både medvetet och omedvetetöverutnyttjande - eller för den delen underutnyttjandeav rättmätiga förmåner. Dessutom pågår en översynav bl.a. sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna samtförtidspensioneringen. Avsikten är också här att dennya ohälsoförsäkringen skall utformas på ett sådantsätt att regler som kan fresta till missbruk ändras. Menallra viktigast för att undvika överutnyttjande är attohälsoförsäkringen aktivt samspelar med arbetsmiljö-och rehabiliteringsansvariga.Inom har även påbörjats enöversyn av registerlagarna på socialförsäkringsområ-det. Översynen görs för att förbättra effektiviteten.Behovet av förbättrad kontroll kommer att beaktas,som respekten för integriteten upprätthålls.Jag vill erinra om att konstate-rat att det direkta fusket är relativt ovanligt och att desom får ersättning från socialförsäkringssystemen somregel får den ersättning som de är berättigade till. Detär min uppfattning att de största ekonomiska vinsternanär det gäller att minska oavsiktliga utnyttjanden finnsatt hämta i förbättringar av systemen.Men det direkta fusket i våra välfärdssystem ärnaturligtvis oacceptabelt och måste bekämpas. Försocialförsäkringssystemens legitimitet är det mycketangeläget att folk i allmänhet kan vara förvissade omatt systemen fungerar effektivt och att pengarna förde-las till dem som de är avsedda för - detta inte minstmed tanke på de stora besparingar som har varitnödvändiga.Regeringen ser därför allvarligt på bidragsfusk.Fusk och felutnyttjande av bidrag kommer med kraftatt motverkas. Detta framgår också tydligt av denunder hösten lämnade regeringsförklaringen.Anf. 18 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Nu har svaret dröjt mer än två och en halv månad,men det beror delvis på mig själv.Jag kan glädjande konstatera att det faktiskt harkommit förslag om hur man skall ta tag i fusket närdet gäller både bostadsbidragen och bidragsförskotten.Nästan kan vi läsa om neddragningar ochbehov av besparingar inom vård och omsorg. Ersätt-ningarna i socialförsäkringarna har sänkts till 75 %sedan årsskiftet och barnbidraget har minskats. Mångakommuner höjer skatterna och den höjda skatten pådet egna boendet tvingar människor att flytta från husoch hem. rinner det ut pengar i social- ocharbetslöshetsförsäkringarna, och bland dessa går fleramiljarder till fusk och felaktiga utbetalningar. Dettafaktum sticker hederligt folk i ögonen.Många barnfamiljer och pensionärer har svårt att klara sig ekonomiskt och än värre lär detbli. Var tionde svensk lever nästan helt på bidrag.Vem känner lojalitet att arbeta och betala höga skat-ter, sänka sin levnadsstandard och inte få vård ellerfull ersättning vid sjukdom när det försvin-ner flera miljarder i socialförsäkringarna på grund avfusk och otympliga system som bidrar till felaktigautbetalningar?Jag anser att det är betydligt klokare att först ta itumed bidragsfusket och systemfelen innan man börjarskära hårt i välfärden. Det skapar större förståelse fördem som drabbas och kommer inte i samma ut-sträckning urholka viljan att betala skatt.Vi har ett växande politikerförakt, vilketegentligen handlar om en misstro att politiker inte kanförvalta och fördela medborgarnas skattemedel på ettacceptabelt sätt. Jag känner en stor oro inför dettaväxande förakt som på faktiskt hotar de-mokratin. Jag anser därför att det är vår skyldighetoch en självklarhet att ta itu med de problem somfinns inom hela transfereringssektorn. Det måste alltidlöna sig att arbeta och alltid löna sig att vara hederlig.Under den borgerliga regeringsperioden tog soci-alförsäkringsutskottet ett initiativ till att ut-bredningen av fusket i våra bidragssystem skullekartläggas. har i flera rapporter,som nämnts, uppskattat felakti-ga utbetalningar till ca 5-7 miljarder. Därtill kommerfusk med bostadsbidragen för ca 1,5 miljarder. Stick-prov i föräldraförsäkringen, särskild tillfällig föräld-rapenning, visar tyvärr också att det förekommermycket stort fusk. och Stock-holmskassans fuskprogram kom-mer med mer fakta senare i vår.Herr talman! Socialförsäkringssystemen är komp-licerade och svåra att överblicka. Det gäller såväl förde försäkrade som för den personal som under lång tidhar arbetat med dessa frågor. Hur skall man rätt kunnanyttja system som genomgått flera hundra lagändring-ar ? Hur skall vi som beslutarom dessa system över huvud taget kunna överblickaeffekten av våra beslut? En konsekvensanalys införnya förslag saknas genomgående, kanske just för attdet är omöjligt att göra en analys i ett system sommest liknar en myrstack.Med dagens generella välfärdssystem behövs deten bättre kontroll av hur olika ersättningar och bidragutbetalas. Förslag till detta har redan kommit, men detbehöver göras mera.Kontroll är inte roligt, men system som inte harnågon synlig kontroll missbrukas tyvärr alltför ofta. är våra deklarationer offentliga handlingar, ochregelbunden kontroll görs för att tillse att vi följerreglerna. Är det då inte rimligt att den försäkrade somfår ta del av offentliga ersättningar eller bidrag ocksåtvingas utstå viss kontroll? Självfallet måste i så fallden försäkrade vid inskrivning i Försäkringskassanupplysas om vilken typ av kontroll som sker.