prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — vill egentligen helt slopa ar-betsrätten.Dessa budskap sprids i alla sammanhang, i nä-ringspolitiska diskussioner, i arbetsmarknadspolitiskadiskussioner och var vi än diskuterar hur vi skall klaraav att få ned arbetslösheten, trots att det knappast ärbevisat att den svenska bolagsskatten eller arbetsrät-ten på något vis skulle hämma näringslivets utveck-ling.Vi vet att den svenska företagsbeskattningen är lågvid en europeisk jämförelse. Faktum är att näringsut-skottet också vet att en av de mest dynamiska regio-nerna i , nämligen , klarar både enexpansiv näringslivsutveckling och en hög inkomstper capita, trots högre skatter och striktare arbetsrättän vad vi har i vårt land.Det skulle vara intressant att höra om verkligen ärligt kan säga att just de svenska före-tagsskatterna, de svenska arbetsrättsreglerna och desmidiga svenska fackföreningarna är de som hämmardet svenska näringslivet och som gör att arbetslöshe-ten är hög.Fru talman! anser att staten måste tadet övergripande ansvaret för näringspolitiken. Det ärdärför ingen överraskning att vi också vill användaNärings- och teknikutvecklingsverket, ,mycket offensivt. Normalt kan dock inte näringspoli-tiken skapa snabba sysselsättningsökningar. Justlångsiktigheten motiverar dessutom att det behövs ettordentligt statligt ansvar.Ett typiskt exempel på långsiktighet är NUTEK-programmet såddfinansiering. Detta program hargenom stöd från getts möjlighet att utvecklakvalificerade tekniska idéer till nya produkter, systemoch tjänster och därmed varit framgångsrikt. Vänster-partiet vill alltså kraftigt utöka detta NUTEK-program. Det finns flera delar i den näringspolitiksom drivs genom som borde få större möj-ligheter och där vi borde satsa mera för att uppnåsnabba genomslag på ett antal områden.För att snabbt försöka att pressaned arbetslösheten till mer normala nivåer behövs detandra åtgärder, enligt . Detta har attgöra med en fördelningspolitik som leder till ökadefterfrågan på hemmamarknaden. Det var intressantatt höra diskussionen mellan och Centernnyligen. De tror att man genom olika regeländringaroch förändring av skatter skulle kunna få till stånd ettstort antal nya företagare. Det borde ju vara ganskagivet att det i hög grad är efterfrågan på hemmamark-naden som styr detta. Klarar vi inte av att öka efter-frågan på hemmamarknad, lär det inte hjälpa medvare sig mina eller andras olika varianter för att göradet mer intressant att vara företagare.Dessutom är det viktigt att låta den offentligasektorn ta del av BNP-tillväxten. Under de senasteåren har inriktningen i allt högre grad varit att offent-liga sektorn skall ha mindre och mindre del av dentillväxt som ändå sker. Jag tror att det är ganska vik-tigt att vi ändrar den inriktningen. Utöver att detskulle vara bra för vård och omsorg, vore det natur-ligtvis också en stimulans för mycket stora delar avden privata sektorn.En fråga som har diskuterats mycket och som jagtror stämmer är att arbetsgivarinträdet är ett problem,framför allt för de små företagen. Det är alldelessjälvklart att exempelvis en företagare med mindre änfem anställda ser det som ganska chansartat att anstäl-la nya medarbetare som han eller hon inte kännerriktigt ordentligt. Risken för företagaren är ju ändå attdet kan leda till en ganska stor merkostnad.Det vore intressant att från meddebattörerna få hö-ra om man, trots beslutet om 28-dagarsinträde, skullekunna tänka sig att så snabbt som möjligt slopa ar-betsgivarinträdet för företagare med mindre än femanställda. Det tror jag skulle ha en mycket kraftiginverkan på de riktigt små företagen.Självfallet är den påbörjade arbetstidsförkortning-en en viktig åtgärd. Jag tycker att LO-förslaget, att setill att alla löntagarna skall få möjlighet till frivilligpension vid , är värt att utredas ytterligare.Fru talman! Årets näringspolitiska betänkande in-nehåller ett antal punkter. Även om det har varit be-svärligt att hantera budgetprocessen, vill jag nämna delokala kooperativa utvecklingscentrumen i vår reser-vation 3. Jag tycker att det är synd att den inte har fåttett starkare stöd. får vi hoppas att dessa kooperati-va utvecklingscentrum ändå kan utvecklas, för de harvisat sig vara effektiva. Får vi sådana LKU i varje län,kan det spela en ganska betydande roll för möjlighe-ten att skapa kooperativ och andra mindre företag.Den maringeologiska verksamheten, SGU, hartydligen varit ett problem . Som härhar sagts fick vi löfte om att den maringeologiskaverksamheten skulle klara sig och att de skulle blifinansierade fullt ut. Så har inte blivit fallet. Därför ärdet ett mycket enigt utskott, vill jag påstå, som gerregeringen uppgiften att klara ut situationen. Vi villatt verksamheten skall vara kvar på samma nivå ochutgår från att regeringen återkommer i vårbudgetenmed ett vettigt förslag till uppläggning för verksamhe-ten.Jag har också nöjet att få yrka bifall till ett parmoderata motioner i betänkandet om rymdstyrelsensoch rymdbolagets placering. Jag tycker liksom motio-närerna att det vore naturligt att flytta bolagets verk-samhet från till . Jag tror att det vore braför verksamheten. Självfallet måste rymdbolagetsstyrelse själv fatta ett sådant beslut. Men måhändaskulle ett uttalande från kunna vara en hjälppå vägen.Fru talman! Jag skall ta upp en fråga senare underpunkten handelspolitik. Men jag vill redan nu säga attfrågan om trähusexport inte bara är en handelsfrågautan också och mycket mer en riktig näringspolitiskfråga. Här har vi chansen att genom beslut om attunderlätta export av trähus, vilket vi i ärganska duktiga på, få ned arbetslösheten i stora delarav landet. Det är litet märkligt att det verkar så trögtatt få till stånd dessa satsningar. Om vi inser att små-husexporten skulle kunna skapa mycket jobb inom enväldigt , vore det väl naturligt att på olika sättagera för att verkligen underlätta för exporten. Menjag väntar med att utveckla denna fråga ytterligare tillnästa punkt och yrkar bifall till reservationerna 3 och9.Anf. 125 () replik:Fru talman! Den politik som stårför är en politik som ingen småföretagare i detta landskulle lägga in i begreppet ett gott näringsklimat.De stora bolagens beskattning är förmånlig. Demindre företagen är ju snarare diskriminerade. Jaginte bara tror att de här frågorna är viktiga för företa-gande och jobb - alltså skatter, arbetsrättsliga regleroch regelsystem - utan jag vet det. Det vittnar oupp-hörligen de företagare vi träffar om.Anf. 126 () replik:Fru talman! Både och jag har juvarit på ett annat ställe i . Vi kunde båda kon-statera att det fungerade väldigt bra där. Arbetslöshe-ten fanns inte och inkomsterna var godtagbara ursvensk synvinkel. Trots mycket höga skatter ochhårda arbetsrättsliga regler, sker där en dynamiskutveckling. Även om man inte kan överflytta sakeroch ting från till , så tycker jag ändå attdetta borde få oss att tro och förstå att det kanskefinns annat som är lika viktigt som sänkta skatter ellerförsämrad arbetsrätt.Anf. 127 ():Fru talman! En obegränsad tillväxt är inte möjligpå en begränsad planet, har en vis man sagt. Jordensbegränsade resurser sätter gränser för näringslivetsexpansionsmöjligheter. All mänsklig produktion harnämligen sitt pris, sina kostnader, i form av energi ochråvaruförbrukning. Mycket av det som kallasproduktion är i själva verket konsumtion av naturre-surser.Statsministern har talat om ett ekologiskt hållbartsamhälle. Vi i vill också ha ett ekologiskthållbart näringsliv. Grundprincipen för det hållbarasamhället är att det som är hållbart långsiktigt ocksåblir lönsamt kortsiktigt. är det ofta tvärtom.Därigenom stimuleras näringslivet att producera ickeekologiskt anpassade varor på ett icke hållbart sätt.För att komma till rätta med detta krävs en grund-läggande grön skatteväxling, dvs. sänkta skatter ochavgifter på arbete och höjda skatter och avgifter påenergi, råvaror och utsläpp. Den marknadsekonomisom utvecklas är inte värd namnet eftersom deexterna kostnaderna för en verksamhet i allt störreutsträckning betalas av det offentliga. Vinsterna pri-vatiseras, kostnaderna socialiseras.Genom ett väl fungerande näringsliv skall samhäl-let försörjas med mat, kläder och andra varor ochtjänster av hög kvalitet. Produktion och konsumtionskall ske på ett uthålligt sätt i samklang med natur ochmänniskor. För att det skall vara möjligt, måste sam-hället och vårt gemensamma regelverk utformas så attdet skapas ett stort utrymme och att det lämnas platsför människors kreativitet och skaparvilja. delaktighet och närhet i beslutsfattandet måstestärkas. Fantasi, flexibilitet och mångfald skall upp-muntras. I utvecklas företag ochteknik i samspel mellan globala nätverk och lokalanärsamhällen.Vi lever i som rymmer unika möjligheterlikväl som stora hot. Å ena sidan har vi centralisering,arbetslöshet, fattigdom och miljöproblem, å andrasidan har vi välfärd, frihet och gröna tekniska lös-ningar. För att ta till vara på dessa möjligheter ochmöta hoten, behöver samhället växa ut från envärldsbild som inte är fokuserad på materiell kon-sumtion, utan som mer är inriktad på kulturell ut-veckling, självtillit och livskvalitet.Politikens roll inom näringslivet är framför allt attskapa lagar och regler som underlättar mångfald ochförändring som gränser sätts för marknadensutrymme ur sociala och miljömässiga aspekter.Vi förespråkar ett differentierat ägande beståendeav såväl privata, kooperativa och kommunala företagsom av statliga företag. Offentligt styrda företag gerav flera skäl ett väsentligt bidrag till näringslivet. Detgäller t.ex. situationer där det är viktigt att ha demo-kratisk kontroll över viktiga naturtillgångar, in-frastruktur m.m. För framtiden vill vi framför alltstödja de små företagen i enskild och kooperativ ägo.Därför vill satsa merän regeringen på småföretagsutveckling. Vi vill satsa25 ytterligare på utveckling av ko-operativa företag. Det handlar både om LKU, utveck-lingscentrum, och om kooperation.Det är viktigt att ge ett spritt ägande i ett decent-raliserat näringsliv de bästa förutsättningar för endemokratisk samhällsutveckling. Vi ser att det är desmå företagen som måste stärkas för att arbete ochförsörjning skall tryggas. Små företag står för denidérikedom och livskraft som är nödvändig för förny-else och utveckling av vårt näringsliv. Kooperativaidéer ger möjlighet till delaktighet och samarbetemellan människor på lika villkor. Det är något somsaknas i det tyvärr ofta alltför ensidigt konkurrensin-riktade, och fantasilösa, konservativanäringslivet. har därför storaförutsättningar att bli den vitamininjektion - ochfolkrörelse - som behövs i svenskt näringsliv.I dag domineras det svenska näringslivet av ett li-tet antal mycket stora företag. I vissa fall är det bådebra och nödvändigt, men i andra fall är det till skadaför både konsumenter och samhället i stort. Miljöpar-tiet vill därför skärpa konkurrenslagstiftningen i Sve-rige, så att branscher med alltför stor koncentrationtvingas till förändring. Vi har också föreslagit att manskall göra en satsning på forskning om konkurrens.1 miljon kronor skall satsas för att se om man medsärskilda åtgärder kan öka det lokala ägandet ochsedan följa utvecklingen av det hela.Miljöpartiet har i sin partimotion pekat på att manradikalt måste förenkla regler och minska skatter förnystartade företag. För att kunna starta, bygga upp,driva, mijöanpassa och på andra sätt utveckla företag,behövs i första hand ett brinnande intresse från demsom vill starta. Alltför många exempel visar emeller-tid att företagsstarten är förenad med så knappa ellerojämnt fördelade inkomster att man inte ens klarar avatt betala den kalkylmässigt beräknade preliminärskat-ten. På samma sätt uppstår problem med momsredo-visning och momsinbetalning. Det tar attbygga upp ett litet, ofta tjänsteinriktat, enmansföretag.Jag vill i det sammanhanget instämma i LennartBeijers fråga om man kan tänka sig andra regler förföretag med mindre än fem anställda. Vi går på denlinjen, precis som Vänstern.Den ekonomiska otryggheten gör att man varkenkan eller vågar. Korrespondens med myndigheter,deklarationer, tillståndsgivningar och andra administ-rativa åtgärder i det svenska regelsystemet, upplevs avmånga som nystartare som en oöverstiglig barriär. bryr sig inte, och det leder ofta fel.Miljöpartiet anser dels att man bör göra en över-syn av regelsystemen i sig - och i möjligaste månförenkla dem just för nystartare - dels att man genomAlmi bör kunna ge alla nystartare under det förstaåren en utökad gratis service när det gäller att fylla iblanketter, hjälp med deklarationer etc. Dessutom börman som sagt var ge en skattereduktion det förstaåret.När det gäller glesbygdens förvaltning, anser vi måste observera skillnaden mellan att utvecklalandsbygd och att utveckla tätorter. har oftaglesbygdens utvecklingsproblem definierats som enbrist på entreprenörskap och entreprenörer. Det hargivit oss en glesbygdspolitik som bygger på att utifrånkommande entreprenörer skall stimuleras att etableraverksamhet och skapa försörjningsmöjligheter för denlokala befolkningen. Det innebär att man egentligeninte tilltror den lokala befolkningen förmågan attförsörja sig själv. Landsbygden har i huvudsak uppfat-tats som leverantör av råvaror.Det finns en risk att allt färre människor framdeleskommer att ha permanenta jobb att bygga sin försörj-ning på. Många, kanske rentav de flesta, kommer attfå kortvariga projektanställningar och sedan i olikaperioder vara "o-anställda". Rörligheten på arbets-marknaden kommer att vara stor, även om dennarörlighet inte som tidigare kommer att vara förenadmed att människor flyttar runt i landet. En sådan ut-veckling som den vi nu ser växa fram på arbetsmark-naden, kan paradoxalt nog gynna landsbygdens män-niskor eftersom dessa redan har stor vana vid sådanaarbets- och försörjningsförhållanden.Uppgiften för stödet till glesbygden är inte främstatt ge ekonomiskt stöd, tillföra eldsjälar utifrån ellerskapa projekt. Den är snarare att synliggöra ortensekonomiska tillgångar och möjliggöra en aktiveringav dessa utan att ortens befolkning förlorar kontrollenöver dem. Det är viktigare att ta reda på vad man haroch vad man är bra på än att undersöka vad som fat-tas. Att exempelvis skapa processer för vidareföräd-ling av glesbygdens råvaror bör vara en uppgift förnäringspolitiken.Som en konsekvens av det synsättet, har Miljö-partiet framhållit principen att ägandeav jord- och skogsbruk skall vara förenat med en bo-och brukarplikt. Principen är att företag och naturre-surser så långt möjligt bör ägas och brukas av delokalt boende och engagerade människorna. Det inne-bär också att det i första hand bör vara de lokalt bo-ende som får förköpsrätt då äganderätten skall överfö-ras. Vi tycker att det skall finnas en lagstiftning på detområdet.Fru talman! 800-miljonersprogrammet 1994/95har enligt utvärderingar varit relativt framgångsrikt.Programmet har visat att det är möjligt att åstadkom-ma en hög sysselsättningseffekt vid korta tidsfrister.Vi i anser att en liknande satsning underkommande budgetår skulle kunna bli ännu effektiva-re, eftersom programmet kan baseras på vunna erfa-renheter. Dessutom kan man satsa på en processorien-terad utveckling. Jag vet att sådan försöksverksamhethar förekommit i . Det som händer i iHälsingland är väl ungefär detsamma. Det är väldigtmycket kvinnorna som håller i handtaget.Vi i tycker också att det skall finnasstarta-vårat-bidrag och att det behövs riskkapital tillkooperativa nystarter. När en grupp formas för attstarta ett gemensamt ägt företag kan någon i gruppenha rätt till starta-eget-bidrag, medan andra i gruppenhar arbete och därmed ingen rätt till ett sådant stöd.Konsekvensen kan bli att gruppen får en sämre sam-mansättning kompetensmässigt. Det skulle undvikasom samtliga medlemmar fick rätt till stöd, och fram-för allt skulle det leda till fler etableringar. Vi i Mil-jöpartiet föreslår att regelsystemet ändras så att ar-betsförmedlingen kan bevilja starta-vårat-bidrag vidkooperativa etableringar.För de medarbetarägda och kooperativa företagenär det ofta svårare att erhålla riskkapital än det är förandra typer av företag. Vi föreslår därför att en sär-skilt anpassad stödform inrättas för att stimulera tillnystart av kooperativa företag.Fru talman! Vi i har fyra reservatio-ner, men jag yrkar bifall bara till reservationerna 4och 6. Vi har ju också reservation 2, men i det sam-manhanget kan vi ansluta oss till ,och gemensammareservation. Det handlar alltså om verksamheten vidSGU och om den båt som vi vill skall flyta. Det ärsynd att den frågan inte lösts . Regeringen hade juuppdraget att se till att det här skulle lösas långsiktigt.Vi reserverar oss därför. Vi har nämligen anslagitpengar till den här båten. För övrigt är det allvarligtatt det är en sådan kris vid SGU. Vi hoppas att dethela löser sig och att vi får en bättre redovisning tillvåren.Det fjärde området handlar om hela vår närings-livspolitik. Vi har stuvat om där och faktiskt dragitned med på detta utgiftsområdeför att i stället lägga dem på energiområdet. Vi satsarpå småföretagsutveckling, miljöteknik, gröna jobboch åtgärder åt det hållet. Vidare gäller det konsu-mentpolitik. Vi vill satsa på kon-sumentmakt för att stärka denna. I samband med att viblir mera globaliserade och internationaliserade är detockså viktigt att ha en bra märkning. De som håller påmed KRAV-märkning tycker vi skall få ersättning viastatliga anslag.Jag yrkar, som sagt, bifall till reservationerna 4och 6.Anf. 128 ():Fru talman! Alltmer av debattiden här i kammarenägnas nu åt att diskutera den förödande höga arbets-lösheten. Vad är rätta nivån för a-kassan? Hur längeskall man kunna uppbära arbetslöshetsunderstöd? Hurstora resurser skall ställas till AMS och Samhallsförfogande? Det här är några av de frågor som vidiskuterar väldigt ofta i denna kammare. Jag tror attdet är viktigt att vi påminner oss om att arbetslöshets-debatten är orsakad av en misslyckad närings-, skatte-och finanspolitik. Litet slarvigt uttryckt blir arbets-marknadspolitiken en restpost efter det att bl.a. nä-rings-, skatte- och finanspolitiken har fått verka. Detär i antalet arbetslösa som vi kan se betyget på rege-ringens politik.Regeringen arbetar med att sanera statsfinanserna.Man gör det delvis med hjälp av besparingar som slårorimligt mot redan utsatta grupper. Man har höjtskatter, något som motverkar att nya jobb kommertill. återställer man många av de åtgärdersom fyrpartiregeringen vidtog i syfte att få bättre fartpå företagen och företagandet.I dagens läge förekommer också en diskussion omlagstadgad arbetsdelning eller arbetstidsförkortningsom en lösning på arbetslöshetsproblemen. Jag anseratt arbetslösheten inte är ödesbestämd. Arbetslöshetenbehöver inte ligga på den nivå som den liggerpå. I stor utsträckning beror detta på den politik somförs. Det är viktigt att koncentrera sig på det som gerjobb, inte på hur man fördelar arbetslösheten.Vad behövs då? Ja, det behövs naturligtvis stabilaspelregler. Den som planerar att starta ett företag ochden som redan driver ett företag måste kunna över-blicka framtiden så väl som möjligt. Det gör att företagandeti sig blir en svår verksamhet. Ideliga politiskt beting-ade förändringar gör det nästintill omöjligt att varaföretagare. Där kan vi politiker självklart bidra till ettbättre klimat.I det sammanhanget vill jag passa på att vändamig till . Han sade i sitt huvudanföran-de att de borgerliga vill sänka a-kassan. Där kan jagtala åtminstone för och möjligenockså för - kanske kan tredje vice talman-nen nicka ifall han instämmer. Båda partierna verkarväl för a-kassa, alltså högre än dagens nivå.Jag kan heller inte i detta sammanhang låta bli attta upp frågan om arbetsgivarperioden i sjukförsäk-ringen. Att regeringen och har fördubblat dentid under vilken arbetsgivarna har kostnadsansvaretför de anställdas sjukersättning är självfallet en åtgärdsom inte underlättar företagandet. Det är heller inte enåtgärd som visar på en överdriven förståelse för deproblem som framför allt de mindre företagen brottasmed, och det är definitivt inte en åtgärd som skaparförtroende för det politiska systemet. Ändra på detsnarast, snälla och Socialdemokraterna!Vidare tror jag att det är viktigt att vi klargör sta-tens roll när det gäller det ekonomiska livet och nä-ringspolitiken. Det är vår uppfattning att statens rollär att besluta om och övervaka spelreglerna på mark-naden. Staten skall inte driva företag inom verksam-heter där det kan fungera lika bra med privata aktörer.Ett område som jag också måste ta upp är tjänste-sektorn, där framtidens stora arbetsmarknad sannoliktfinns. Lär av TCO och Fastighetsanställdas förbundoch titta exempelvis på , , Hollandoch ! Hur länge skall Socialdemokraternatveka på det området? Hur skall det behöva tainnan det som är en självklarhet i många andra länderåtminstone blir något som man vågar tänka inomsocialdemokratin? Varför vägrar man ta till sig idéersom skulle kunna ge tiotusentals arbetstillfällen? Görman så av ideologiska skäl? Är det bättre att gå ar-betslös än att ha arbeten som man av olika skäl tyckerrimligen inte borde finnas?Ett annat område där det behövs lösningar ärskatterna. De frågorna är det självklart svårt att hante-ra. Det gäller att hitta en rimlig balanspunkt. Vi behö-ver ta in pengar för att kunna värna angelägna verk-samheter, men vi får självklart inte ha skatter sommotverkar företag, företagande och nya arbetstillfäl-len. Exempelvis dubbelbeskattningen har sådananegativa effekter. Det borde vara en självklarhet attändra så att alla företag har samma regler och manbara betalar skatt på avkastningen en gång.Varför skall det vara enkelbeskattning på riskfrittsparande i bank - i den mån sparandet är riskfritt -medan det är fråga om dubbelbeskattning för sådanainvesteringar som vi vill se mer av? Vore det så att viville se mindre av investeringar i företagen skulle denpolitiken vara självklar och logisk. Men i det härfallet vill vi ju se mer av företagande. Varför skall dådetta straffas ut?Andra områden där det behöver ändras gällerkapitalbildningen, som delvis hänger samman meddubbelbeskattningen, och byråkratin. Där fordras detmer av förenklingar och avregleringar. Dessutomhandlar det om arbetsrätten. beslut i tors-dags bidrar ju inte nämnvärt till att göra det lättare förde små företagen och självfallet inte heller för dearbetslösa, som naturligtvis är de som har störstabehovet av förändringar.Fru talman! Sammanfattningsvis vill jag säga attjag anser att regeringens politik inte duger för attklara det nödvändiga för att skapa nya och växandeföretag; om vi nu menar allvar med vårt tal om att viradikalt vill minska arbetslösheten.Vi kristdemokrater har i vårt budgetalternativ sat-sat i storleksordningen för tillväxtoch företagande. Det handlar om en del sänkta skat-ter, om satsningar i tjänstesektorn, om slopad dubbel-beskattning och om nej till förlängd arbetsgivarperiodi sjukförsäkringen - sådana åtgärder som vi anser varasjälvklara om man vill få fram nya jobb.I det betänkande som vi nu diskuterar behandlasanslaget för ett av de utgiftsområden som vi har han-tera. Där har i en tidigare beslutsomgångfastställt ramen och innehållet i denna. Vi kristdemo-krater kommer att avstå från att rösta, eftersom vårtförslag har röstats ned av riksdagen.De reservationer som vi tillsammans med Folk-partiet och har fogat till betänkandethandlar om SGU och den maringeologiska verksam-heten. Vi har reagerat på att regeringen inte har följtdet beslut som fattade vid budgetbehand-lingen . Vi har också reagerat motden nya information som utskottet har fått ta del avunder beredningen av ärendet. Det handlar om inne-hållet i den nya informationen som i sig är alarmeran-de och också om formerna. Regeringen hade uppen-barligen inte för avsikt att informerariksdagen om det ekonomiska tillståndet i SGU, menman tvingades besvara utskottets frågor.