prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — Ock-så det nya rådet bör helst följa den, det vill jag gärnatillägga.I det här förslaget står det tydligt att en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik förutsätter en gemensamförsvarsindustri. Riksdagsmajoriteten har en annanuppfattning än i den frågan. I tidigareriksdagsbeslut har det sagts att man vill främja detgemensamma försvarsindustrisamarbetet.Min nästa fråga till statsrådet är därför:Anser statsrådet att en gemensam utrikes- och säker-hetspolitik och en gemensam vapenindustrimarknadkan skötas utan att man har ett gemensamt försvar?Anf. 44 Statsrådet ()Herr talman! Det finns ett intensivtsamarbete mellan den svenska försvarsindustrin ochutländska sådana. Det är möjligt inom ramen för densäkerhetspolitik som vi har lagt fast här i riksdagen.Det är inte bara möjligt att ha ett samarbete utan vibedömer det också som angeläget eftersom det i höggrad avlastar den svenska staten när det gäller pengar.Det finns alltså inget som helst samband mellan be-hovet av en gemensam försvarspolitik och försvarsin-dustrisamarbetet. Det är tvärtom fullt möjligt ochockså önskvärt att svensk industri inom ramen för denlagstiftning som detta parlament har lagt fast samarbe-tar med parter i andra delar av världen.Anf. 45 ()Herr talman! Jag skulle vilja höra ut-veckla detta. Om jag förstår honom rätt menar han attvi här har en ny princip som innebär att de enskildapartierna själva får avgöra vilka personer som skallsitta i parlamentariskt tillsatta statliga utredningar.Men när det gäller andra parlamentariskt tillsattaorgan, som råd och nämnder, har regeringen en heltannan ställning. På de områdena är det regeringensom bestämmer och som har sista ordet när det gälleratt avgöra vilka personer som de olika partierna skalltillsätta. Är det en riktig tolkning av regeringens be-slut?Anf. 46 Statsrådet ()Herr talman! Varken jag eller denna regering harförsökt att införa någon ny princip. Regeringen be-stämmer faktiskt vilka personer som skall tillsättas ide kommittéer, utredningar m.m. som regeringensjälv har fattat beslut om.Kallar man däremot till en parlamentarisk utred-ning är det högst rimligt att partiernas önskemål vägertyngst. Men om man diskuterar sammansättningen tillett råd eller en styrelse för ett verk eller en myndighetär situationen naturligtvis delvis annorlunda. Då harfaktiskt regeringen också att ta hänsyn till hur dennamyndighets eller detta verks arbete kan komma attpåverkas av hur sammansättningen av denna styrelseeller detta råd ser ut. Det är sålunda inte på något sätten ny princip. Det är den princip som alltid har gällt,och jag utgår från att den kommer att gälla ävenframdeles tills dess annat bestäms.Anf. 47 ()Herr talman! Den enda principiella skillnadenmellan rådet och utredningen i fråga är, som jagser det, att har beslutat att riksdagenspartier skall få finnas i rådet. Därför måste detsnarare vara tvärtom: När det finns ettriksdagsbeslut måste det vara upp till partierna attavgöra vilka de skall nominera. Det finns juriksdagsbeslut på att partier skall ha enplats i det här rådet.Anf. 48 Statsrådet ()Herr talman! Det vore förmätet av mig att försökapåverka vilka riksdagsledamöter som partierna nomi-nerar. Däremot är regeringen i sin fulla rätt att blandde nominerade välja att utse någon eller att avstå, medutgångspunkt, naturligtvis, i förarbeten och den dis-kussion som har förts.Rådet till denna myndighet är faktiskt en ombild-ning av den tidigare s.k. rådgivande nämnden. Det haraldrig rått någon som helst tvekan i denna församlingom att det skall besättas av riksdagsledamöter eller,för den delen, före detta riksdagsledamöter som tidi-gare, under sin riksdagsledamotstid, tagit plats inämnden.Tittar man på de kontakter vi har haft, på den praxissom har utbildats och i förarbetena framgår detalldeles tydligt och klart - så tydligt som det överhuvud taget är möjligt - att regeringen önskar attdenna tradition skall fortsätta och att rådet skall besät-tas med parlamentariker eller med människor som harparlamentarisk anknytning. Detta är icke någon nyprincip. Regeringen använder sig av den möjlighetsom lagstiftningen ger utrymme för.FastighetsbeskattningenAnf. 49 ()Herr talman! För sedan ställde jag enfråga till statsministern angående fastighetsskatten.Jag fick tyvärr inget svar. Därför vill jag upprepafrågan till finansministern.Skärgårdsborna har haft ett extra skär-gårdsting. De känner sig hotade av den nya fastighets-skatten. Många är rädda för att de skall tvingas flytta.Den politik som bedrivs är onekligen inkonsek-vent. För att värna en levande skärgård får skärgårdenstöd i olika former. beskattas skärgårdsbor-na så hårt att de inte kan bo kvar.Finansministern lovade att återkommamed ett förslag till ändrad fastighetsskatt för dem somär mest utsatta. gäller den oskäligt höga fastighetsskatten.Inte bara skärgårdsbor utan även många andra hotasav att behöva lämna sina hem.När kommer den utlovade propositionen om lätt-nad i fastighetsskatten?Anf. 50 Finansminister ()Herr talman! Jag har i kammaren flera gångerförut svarat på samma fråga. Jag har sagt att jag räk-nar med att kunna presentera ett förslag, om det gåratt hitta ett sådant, i år.Anf. 51 ()Herr talman! Jag skulle gärna vilja veta hur fi-nansministern ställer sig till förslag omatt minska beskattningen av markvärdet. Förslagetinnebär att alla som drabbas av den höga fastighets-skatten - inte bara skärgårdsborna - får möjlighet attbo kvar i sina hem.Anf. 52 Finansminister ()Herr talman! Som redogjordes för i en särskild debatthär i kammaren varförslaget också vid det tillfället granskat. Det harstora statsfinansiella effekter och löser inte detproblem i skärgården som vi just nu diskuterar.NazistmötenAnf. 53 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Arisk stat, judehat, ekadedet i min vackra hemstad i lördags.Vaktade av 180 poliser till en kostnad av 700 000kronor kunde cirka 700 nazister och skinnskallargenomföra ett nazistmöte.Min fråga till justitieminister är:Jag såg i går i TV att biträdande riksåklagaren tyckteatt det var fel handlat och att polisen borde ha stoppatdetta. Polisen gör en annan bedömning. Man villehellre se till att mötet genomfördes i lugn och ro.Vilken är justitieministerns bedömning?Anf. 54 Justitieminister ()Herr talman! Först vill jag korrigera påståendet attbiträdande riksåklagaren skulle ha gjort en bedömningav vad den polisiära uppgiften borde ha varit. Jag sågockså inslaget i nyhetsprogrammet. Biträdande riksåk-lagaren redogjorde för den lagstiftning vi har och demöjligheter som finns att ingripa i olika situationer.Jag tänker inte sätta mig i polismyndighetensställe och avgöra hur polismyndigheten bör agera i enenskild situation. Däremot kan jag säga att jag anseratt det är oerhört väsentligt att vi använder den lag-stiftning vi har för att stoppa uttryck för nazis-tiska åsikter som innebär brottsligt beteende. Att ropaSieg Heil och göra den typen av utmanande gester ochåtbörder som har förekommit bl.a. i undersenare tid, kan bedömas som hets mot folkgrupp ochär alltså ett allvarligt brott.Det är givetvis polisens sak att ingripa mot brotts-lig verksamhet, även av det slaget. Men avgörandet avhur polisen skall agera i ett enskilt fall överlåter jagtill polismyndigheten. Därefter finns det möjlighet föröverordnade myndigheter att granska ett visst hand-lande, kritisera det, utveckla metoderna och kommamed goda råd. Men den uppgiften ankommer inte påmig.Anf. 55 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Jag såg också inslaget i går. Det vardärför jag refererade till det. Jag skall titta på det engång till. Jag fick dock uppfattningen att det somskedde i , där man stoppade en motsvarandedemonstration, var något som biträdande riksåklaga-ren förordade.Jag tycker mig höra en underton av någon sortsvag kritik hos justitieministern och en möjlighet attpolisen skall agera annorlunda vid ett annat tillfälle.Det är mycket provocerande om polisen står utanförlokalen och vaktar ett möte, där man öppnar fönstrenoch skriker de här slagorden. Rubriken i Norrköpingstidningar var: Polisen vågade inte stoppa nazistkonser-ten. Det är ungefär den uppfattning folk har. Det ärdärför viktigt med en signal som visar att polisen tarsitt ansvar och stoppar sådana här yttringar.Anf. 56 Justitieminister ()Herr talman! Jag har i likhet med biträdande riks-åklagaren uttryckt uppskattning över detresoluta sätt Göteborgspolisen har agerat påvid händelser av likartat slag. Av det kan man inte draslutsatsen att vi anser att man i varje situation bordehandla likadant. Det måste vi överlåta på de myndig-heter det rör.Jag har i denna kammare vid ett flertal tillfällen,och jag får att offentligt säga det,sagt att jag anser att det är en oerhört angelägen upp-gift för våra myndigheter, såväl polismyndigheter somåklagare, att agera effektivt och kraftfullt mot den härtypen av brottslighet.Anf. 57 FÖRSTE VICE TALMANNENInnan vi går vidare vill jag erinra om att kamma-ren inte får överlägga om lämpligheten eller rättsen-ligheten av myndighets avgörande i enskilt fall, enligtde regler som gäller för kammarens arbete.Anf. 58 ()Herr talman! Vi var nog många som blev upprördanär vi fick se nyhetsinslagen från nazistmötet i . Jag ställer mig kritisk till polisens agerande.Över själva tillställningen känner jag mig - jag får välinte säga det - f-bannad.Min fråga till justitieministern är: Behöver lag-stiftningen skärpas? Det gäller t.ex. straff för bulvanersom hyr åt den här typen av rasistiska och nazistiskaorganisationer. Om jag inte är felunderrättad fanns detnågot lagarbete som hette Stöd till organiserad rasism.Vad har hänt med det? Skulle man inom ramen för detarbetet kunna skärpa myndigheternas verkan?Anf. 59 Justitieminister ()Herr talman! För att man skall kunna skärpa straf-fet för en gärning krävs det att det är ett brott sombegås. Att hyra en lokal är inget brott. Däremot utgöri det här fallet en del av den aktivitet som nazistiskapersoner och organisationer har för sig definitivt ettbrott.Merparten av de aktiviteter som en nazistisk or-ganisation kan ha för sig är kriminaliserat i vårt sam-hälle. Det finns över huvud taget ytterst litet utrymmeför dem att agera.Däremot är det naturligtvis viktigt att de som harmakten att bestämma över lokaler och hur de användsutnyttjar den om de anser det vara rätt att förhindra attmänniskor möts för den här typen av möten.Det är ingenting vi kan styra via strafflagstiftning-en.När det gäller översyn av lagstiftningen på det härområdet totalt sett finns det ett område som jag anservara något oklart , nämligen i vilken utsträckningvi kan komma åt användandet av nazistiska och rasis-tiska symboler på klädedräkten.Vi har en gammal lag om förbud motpolitiska uniformer. Den är värdeneutral. Med denkan man förbjuda varje politisk markering i klädseln.Det är en lagstiftning som är helt föråldrad med hän-syn till hur situationen är när det gäller att ge-nom märken o.dyl. markera sin politiska tillhörighet.Däremot anser jag det angeläget att vi säkerställer attvi i vår lagstiftning har möjlighet att ingripa mot ra-sistiska symboler även på klädedräkten. Det lagstift-ningsarbetet pågår.Anf. 60 ()Herr talman! Det är inte lätt för en Folkets Hus-föreståndare vare sig i eller att vetavem man hyr ut till, om det heter att det t.ex. skallvara ett 40-årskalas. Bulvanen som hyr åt dessa orga-nisationer borde man väl också kunna komma åt pånågot sätt. Jag tycker ju att det är en form av stöd åtde här organisationerna som bulvanen ägnar sig åt.Finns det någon översyn av lagstiftningen på detområdet? Eller finns det redan en sådan lag? Om detär någon som känner till det, borde det väl vara justi-tieministern.Anf. 61 Justitieminister ()Herr talman! Det är naturligtvis inte lätt för demsom hyr ut lokaler att veta. Jag tror att en skärpt upp-märksamhet mot den här typen av aktivitet kanskekan föda viss kreativitet när det gäller att ställa frågoroch skaffa sig information om vem som skall användalokalerna. Det är givetvis inte någon lagstiftningsfrå-ga. Det överlåter vi åt de privata fastighetsägare ochorganisationer som disponerar lokalerna.När det gäller bulvanens medverkan i det hela ärfrågan om det i sig är en straffbar gärning att hyralokal. Det kan det knappast vara. Jag tror inte attBjörn heller anser det. Det är snarare frågaom huruvida det som sedan sker i lokalen är brottsligt.Om man på något sätt kan anknyta själva hyrandet avlokalen till det och om det är att bistå i en brottsliggärning, är det givetvis redan straffbelagt.Anf. 62 ()Herr talman! Detta är spetsfundigheter. Jag tror attden som hyr en lokal för ett 40-årskalas, och sedansäger: Oj, det övergick visst till en nazistfest, natur-ligtvis vet vad han har gjort. Han har indirekt genomsitt bulvanskap stött en odemokratisk verksamhet. Detär min uppfattning. Jag förstår inte de juridiska spets-fundigheterna.Anf. 63 Justitieminister ()Herr talman! Det som kallar förspetsfundigheter kan naturligtvis uppfattas så av densom inte är insatt i lagstiftning. Det har jag den störstaförståelse för. Men det är ju bl.a. därför vi lägger nedett stort arbete vid lagstiftningen, och kräver högkompetens av de människor som i våra myndigheteroch på annat sätt har att tillämpa lagstiftningen.Att lura till sig ett hyreskontrakt t.ex. är naturligt-vis en civilrättslig fråga. Det är klart att den som påfelaktiga grunder ingått ett avtal med någon annan harmöjligheter att bryta upp det avtalet. Det är en sak försig.Vad jag förstår så är ute efter attdet också borde vara straffbart att hyra en lokal fördetta ändamål. Mitt svar är att om det handlar ommedverkan i något som är brottsligt, så är detta redanstraffbelagt. Naturligtvis krävs det en hel del"fundighet" ifrån juristernas sida för att kunna bevisaatt ett brott har begåtts i dessa sammanhang. Men detär till detta vi har våra jurister och domstolar. De ärnog kompetenta att hantera det, även om alla vi idenna kammare kanske inte alltid är det.Anf. 64 ()Herr talman! Jag skall fatta mig kort, för jag troratt jag har fått svar på mina funderingar.Efter att ha upplevt detta väckelsemöte - som detkallades för - med dess knutna nävar, Hitlerhälsning-ar och allt vad det var fråga om blir min spontanafråga: Är det verkligen i överensstämmelse medsvensk lagstiftning att detta får förekomma i ? Tydligen är det så. Jag måste då ställa en frågatill justitieministern.Jag vill påstå att det finns många oklarheter kringdetta tema hos oss vanliga människor och kanske ävenhos jurister, hos handläggare och hos arrangörer m.fl.Vi måste tillsammans göra reglerna klarare. Vi bordekanske, i likhet med Göteborgspolisen, få fram ettklart, bestämt och rakt uppträdande och handlande.Jag tror att det är ett måste i dag.Delar justitieministern uppfattningen att det fortfa-rande finns oklarheter?Anf. 65 Justitieminister ()Herr talman! I den mån det finns oklarheter ilagstiftningen anser jag att vi skall rätta till dessa.Detta är bakgrunden till att jag har tillsatt en arbets-grupp som arbetar med översyn av lagen om förbudmot politiska uniformer. Där finns nämligen en oklar-het om i vilken utsträckning man kan komma åtanvändandet av denna typ av symboler i klädedräkten.I övrigt kan jag inte säga att det finns någon oklar-het i lagstiftningen på detta område. Det kanske delvisberor på att vi har varit förskonade från dennatyp av brottslighet. Vi har inte någon väl utveckladpraxis på detta område därför att det inte har funnitsså många fall där man har kunnat pröva lagstiftning-en. Skulle det i rättstillämpningen visa sig att det finnsnågon oklarhet i övrigt i lagstiftningen skall dennagivetvis rättas till. Min bedömning är att vårlagstiftning inte är oklar på denna punkt.Svaret på frågan om ifall det är i enlighet med vårlag att anordna möten av detta slag är nej. Enligt enallmän bedömning från min sida - jag har inte någonnärmare information - är det som försiggick på dettamöte klart brottsligt genom att det utgör hets motfolkgrupp.Anf. 66 ()Herr talman! Svaret på den sista frågan blev nej.Detta möte var ett klart fall av hets mot folkgrupp.Ändå fanns det 180 personer utanför från polisen sominte gör någonting. Visst finns det oklarheter - ochdem måste vi hjälpas åt att reda ut.Anf. 67 Justitieminister ()Herr talman! Jag vet inte vad det beror på att poli-sen har valt att agera på det sätt som har skett. Jagtänker inte heller lägga mig i den bedömningen. Jagtror inte att det beror på oklarheter - det kan bero påandra saker.Jag är övertygad om att den närmast berörda po-lismyndigheten och med sin över-vakande funktion kommer att diskutera frågor somhar att göra med hur Polisen bör agera i denna typ avsituation. De kommer att diskutera hur arbetsmeto-derna kan utvecklas och hur Polisen kan bli effektiva-re i tillämpningen av lagstiftningen.Jag vill understryka att jag anser att detär oerhört viktigt visa att den lagstiftning och vilja vihar också kan omsättas i ett konkret handlande, så attdenna typ av demonstrationer från nazister kanförhindras.Invandrarnas situation på arbetsmarknadenAnf. 68 ()Herr talman! Jag vill upprepa en fråga som jag ti-digare har ställt till arbetsmarknadsministern. Nuvänder jag mig i stället till invandrarministern.Det gäller invandrarnas situation på arbetsmark-naden. Den är som bekant mycket svår. I dagens läge,när antalet varsel ökar, blir den inte precis bättre ochlättare. lade redan förrasommaren fram ett delbetänkande med förslag tillåtgärder för att regeringen skulle ha möjlighet attganska snabbt ta tag i detta.Delbetänkandet innehöll en rad olika förslag somsyftade till att i någon mån jämställa invandrarnassituation och möjligheter till egenförsörjning medsvenskars. Jag vill poängtera att det är fråga om jäm-ställdhet och inte särbehandling, som detta ofta upp-fattas som. Jag tänker särskilt på förslagen om attunderlätta invandrarnas företagande. En bankgarantiför startkapital för småföretag föreslogs t.ex.De svar jag har fått tidigare när jag har ställt dennafråga tycker jag har varit ganska vaga och undanfly-ende. Innebörden har varit att en del av detta inte ärarbetsmarknadsministerns område utan hör till andradepartement osv. Man sade också att förslagen kom-mer att vägas in i den stora arbetsmarknadspolitiskapropositionen som jag tror kommer tillsommaren.Jag tycker att detta är oacceptabelt. Det är viktigtatt ge signaler om att regeringen tar dessa frågor påallvar. De är nämligen allvarliga. Därför vill jag frågainvandrarministern - som ju har ansvaret för invand-rarna och en större förmåga att se helheten i dessafrågor - hur han ser på invandrarnas svåra arbetslös-het. Vad tänker regeringen göra? När kommer detnågot förslag?Anf. 69 Statsrådet ()Herr talman! Regeringen ser mycket allvarligt påsituationen på svensk arbetsmarknad över huvud ta-get, och i synnerhet på invandrarnas möjligheter attvara jämlikar med svenskar när de söker jobb.Inom loppet av knappt kommer vi attfå ett helt förslag från . Iförslaget finns förslag om ytterligare ett antal steg isyfte att nå denna jämlikhet. De förslag som redan harkommit behandlas för närvarande.Det är inte alldeles enkelt att hitta ett system föratt finansiera egenföretagsamhet och identifiera deproblem som uppkommer för att man är invandrare.Det är svårt att hitta ett system som möjliggör enspeciell finansiering för just invandrare. Detta ärsamtidigt en avvägning av affärsidén kontra de even-tuella svårigheter man kan ha för att man råkar hainvandrarbakgrund.Det här är svåra och komplicerade frågor. Rege-ringen avser att försöka se allt detta som en helhet ochåterkomma under året.Anf. 70 ()Herr talman! Detta är ungefär samma svar som jaghar fått förut. Självfallet är detta svåra frågor.Det förslag om egenföretagande som vi har lagtfram handlar om en bankgaranti - inte om ett stödeller en subvention. Kostnaden uppkommer egentli-gen först om bankgarantin skulle utlösas. Det kan intevara så svårt att finansiera detta när man tänker på dekostnader som är förknippade med att människor istället lever på bidrag. Dessa frågor måste nämligenställas mot varandra. Det gäller att få människor iegen försörjning.Jag skulle självfallet inte ha något emot att dettakunde bli en generell åtgärd som gäller alla människorsom har svårt att uppvisa någon säkerhet när de gårtill banken och vill låna till eget företagande. Men nuär det invandrarna vi har att behandla. Jag ser dettasom det allra största problemet bland de stora problemvi har.Anf. 71 Statsrådet ()Herr talman! I första hand är det fråga om att vär-dera affärsidén.Om två personer har samma affärsidé och den enaråkar vara svensk och den andra invandrare, är fråganom ifall invandraren skall dra någon fördel av att haneller hon är invandrare. Den frågan svarar nog alla nejpå. Däremot skall det ju inte heller vara någon nack-del att vara invandrare. Det får inte medföra ett mi-nustecken att vara invandrare om man söker stöd fören affärsidé, som skulle vara möjlig att realisera, ochsom en svensk kanske skulle få stöd för. Det är dennasituation som är så svår.Det handlar om att avväga kreditvärdigheten i för-hållande till den affärsidé man har. Det handlar inteom något bidrag till att starta en viss verksamhet somman får bara därför att man råkar vara invandrare.Denna diskussion gör att problemet blir väldigt tyd-ligt, och det är dessutom väldigt svårt att hitta enlösning på det. Vi skall inte på detta sätt gynna in-vandrare på bekostnad av svenskar. Vi vill åstad-komma jämlikhet när det gäller att exempelvis startaföretag.Anf. 72 ()Herr talman! Jag delar uppfattningen att vi inteskall ge invandrare fler fördelar än svenskar.Vårt förslag innebär att man uppväger de nackde-lar som finns. Bedöms man bara först ha en bra af-färsidé, får sedan vars och ens skicklighet avgöra omman klarar sitt företagande. Detta är självklart.Det är viktigt att någonting görs. Det är svårt, menman får inte väja för svårigheten. Det gäller att kom-ma fram till åtgärder.Anf. 73 Statsrådet ()Herr talman! Svensk socialdemokrati har aldrig väjtför svårigheter. Vi skall inte göra det den här gångenheller.Reglerna för inbetalning av momsAnf. 74 ()Herr talman! Jag riktar min fråga till finansminis-tern. I går kom det mycket otrevliga siffror från AMS.Över 13 % är utan jobb. Utsikterna har försämrats,med fler varsel och färre lediga platser. Finansminis-tern har ju själv varnat för att vi går mot sämre tider.Det har också sagts att de nya jobben måste kom-ma i privat sektor. Finansministern har t.o.m. lånat enformulering från , nämligen att Sverigebehöver fler företag och fler företagare. Men samti-digt genomförs nu en allvarlig försämring, som deflesta företagare uppfattar som en rent fientlig hand-ling. Jag tänker på den förändring av momsinbetal-ningarna som just har trätt i kraft.Just har ett antal representanter för mindreföretag i skickat ett brev till EU för att be omhjälp mot finansministerns nya momsregler. Företa-garna skall under det här året betala in 13 månadersmoms, och de skall betala in moms innan de ens harfått betalt från sina kunder. Jag vill fråga finansminis-tern om han är beredd att ompröva dessa mot företa-gandet och jobben fientliga regler eller om utfästel-serna om att halvera arbetslösheten bara är vackra ordi högtidstalen.Anf. 75 Finansminister ()Herr talman! Det var flera frågor i samma fråge-ställning. Vad först gäller momsförslaget vill jag sägaatt det inte är aktuellt att revidera detta. Det handlarom ett verkställande av ett utredningsuppdrag som engång i tiden den regering tillhörde sattei sjön och om ett fullföljande av den effektivisering avskatteuppbörden som den regering till-hörde startade. Före den här skatteförändringen hadepreliminärskatten från företag effektiviserats.Det som gick att göra i regeringsställning, AnneWibble, får man faktiskt fortsätta med också i opposi-tionsställning.Det var det första svaret. Det andra är att dessafrågor rimligen skall skötas av nationella parlament,inte av eller av kommissionen iBryssel. Här gäller subsidiaritet, som det så vackertheter, eller närhetsprincipen.