prot · GK0926 · 1996-11-07 00:00:00 — Jag har en fråga till statsrådet som rör förslaget till ny arbetsrätt.Fackliga organisationer har kritiserat det nya för-slaget. Det hävdas bl.a. att detta kan misslyckas ochleda till lägre löner.Jag vill fråga statsrådet: Hur är er syn på detta?Om det leder till ett misslyckande och lägre löner, hurkommer detta att följas upp?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! De nya arbetsrättsregler som vi har fö-reslagit , och som det skall fattas beslut omden , följer ingångna avtal som finnsmellan arbetsmarknadens parter. Ett exempel är dennya anställningsformen, överenskommen visstidsan-ställning, som vi föreslår upp . Därgäller avtalen som för övrig personal på den arbets-plats där överenskommen visstid kommer att använ-das. När avtal inte följs brukar de fackliga organisa-tionerna själva vara duktiga på att driva den frågan.FastighetstaxeringenAnf. 92 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till skatteministerThomas . Det gäller fastighetstaxeringen.Det skall ske en utredning av fastig-hetstaxering. Min fråga är: Är det endast effekterna avdet nuvarande systemet som skall utredas, eller skallman utreda hela systemet?Jag har också en fråga som rör det korta perspek-tivet. Regeringen har kommit med ett förslag till entillfällig lösning som har bedömts vara otillräckligt.En annan tillfällig lösning skulle väl kunna vara attavsätta 500 miljoner, vilket motsvarar sänkningen avölskatten, för att få en vettig lösning på det här pro-blemet så att även de värst drabbade gynnas av för-slaget.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Fastighetsskatten och intäkterna frånden är en väsentlig del av statens inkomster. Samman-lagt kommer in från fastig-hetsskatten. Det är naturligtvis en oerhört viktig delav det som vi sedan kan använda till välfärd av olikaslag - barnbidrag, stöd till kommuner och landsting,socialförsäkringssystem m.m. Vi har haft en ekono-misk situation i det här landet som hargjort att vi varit tvungna att gå igenom varje offentligutgift och varje offentlig intäkt för att försöka förbätt-ra situationen. Då har också fastighetsskatten varitmed. Den höjs framför allt av en orsak. Flera partier idenna riksdag vill i stället göra en snabbare avtrapp-ning av räntebidragen till nybyggda bostäder. Detskulle naturligtvis drabba dessa bostäder väldigt hårt,och därför har vi sett det som rimligt att höja fastig-hetsskatten.I propositionen om lindring av effekterna av fas-tighetsskatten för dem som berörs mest säger vi att viskall utvärdera fastighetstaxeringssystemet. Detkommer vi också att göra, framför allt med inriktningpå att det skall vara ett system som kan fånga mark-nadsvärdet på fastigheterna. Det är viktigt. finnsdet problem med fastighetsvärderingssystemet. Sedanär det naturligtvis upp till att besluta omytterligare indikation.Anf. 94 PER ():Fru talman! Jag frågade om man även skall utredasystemet. Det skall man alltså inte, eftersom det fort-farande är marknadsvärdet som skall gälla generellt.Hur man kommer fram till detta marknadsvärde ochhur det sedan slår för de fastboende som över huvudtaget inte tänker sälja sin fastighet skall ni alltså inteutreda, om jag förstår svaret riktigt.Min andra fråga är: Ni har råd att sänka skatten fördem som har förmånsbil - män, snittinkomstöver - men ni har inte råd att i nuvarandeläge rädda de skärgårdsboende. Menar ni alltså att deskall behöva ta lån för att betala sin fastighetsskatt?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Per ställer en mängd skat-tefrågor, och jag har på mig att besva-ra dem.Låt mig tala om fastighetsskatten. Det vi skall göraär först och främst att se över på vilket sätt marknads-värdet fångas . Marknadsvärdet är grundenför fastighetstaxeringen. Finns det felaktigheter därskall de förstås rättas till. Det är dock så att riksdagenännu inte har behandlat propositionen. Jag vet ännuinte vilka ytterligare önskemål har när detgäller vad regeringen skall utvärdera.Det finns i debatten ett antal olika system för fas-tighetstaxering. Ett skulle t.ex. vara - kanske finns detde som förespråkar det även här i kammaren - att manbeskattar fastigheterna efter antalet kvadratmeter,oberoende av var man bor i landet. Det skulle innebä-ra dramatiska skattesänkningar i och Dan-deryd och dramatiska skattehöjningar ute i bygdernadär fastighetsvärdena inte är så stora. Det finns flerasådana här typer av förslag som kan föra med sigganska dramatiska fördelningseffekter.Det är klart; om så begär skall vi ävenredovisa hur olika typer av system kan fungera. Menvi skall ha en fastighetsskatt som har fördelningspoli-tiskt hyggliga konsekvenser och som bidrar till väl-färden. Det kan inte bli tal om att sänka intäkternafrån fastighetsskatten, för det drabbar välfärden.Anf. 96 ():Fru talman! Den höjda skatten är ett hårt slag motdem som bor i storstäder och skärgårdar. Regerings-företrädare har sagt att man förstår att detär ett problem för låginkomsttagare och pensionärer.Här i har socialdemokrater sagt att det inteär meningen att folk skall behöva gå från hus och hemnär skatten höjs. Man har lagt fram ett förslag somger lindring åt ungefär 50 000 fastigheter, dvs. unge-fär av småhusen i . Det finns dock mångasmåhusägare som har fått väldigt kraftiga skattehöj-ningar men som inte har fått någon lindring.Anser skatteministern att förslaget till temporärlindring av fastighetsskatten förhindrar att människorbehöver lämna hus och hem på grund av den höjdaskatten?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det regeringen gör i sin proposition äratt föreslå lättnader för dem som drabbas hårdast avfastighetsskattehöjningen - i en situation där vi fortfa-rande inte har kommit upp på fast mark i budgetsane-ringen. Vi ärvde en situation med raserade statsfinan-ser. När man sanerar dessa statsfinanser innebär detnaturligtvis att man drar ned på offentliga utgifter menockså att man höjer skatter.När det gäller just fastighetsskatten var alternati-vet - jag vet inte om fortfarandeställer upp på det - att snabbare trappa av räntebidra-gen till de nybyggda husen. Det skulle innebära kon-kurser i nya bostadsrättsföreningar och svårigheter föralla som uppbär räntebidrag. Vi valde då i stället attlåta alla vara med och dela på den bördan. Det är denprincip vi har försökt följa i hela budgetsaneringen.Alla måste på olika sätt vara med.Det är klart att det märks när man tar landet ut uren depression; det är alldeles självklart! Men med denhär lindringen har vi ändå, i denna situation, åstad-kommit en förbättring för dem som drabbas mest avfastighetsskattehöjningen.Anf. 98 ():Fru talman! Statsrådet svarade inte på frågan omdet här räcker för att människor skall slippa lämna husoch hem. Jag har viss förståelse för det, för jag trorsjälv att det kommer att bli en våg av försäljningarunder hösten när människor tvingas lämna sina hus.I dag går drygt en tredjedel av människors dispo-nibla inkomst till boendet. Den höjda fastighetsskat-ten leder inte bara till höjda boendekostnader utanockså till hämmad byggmarknad, ökad arbetslöshet,minskat utrymme för konsumtion och kanske t.o.m.till konkurser och kreditförluster. Delar skatteminis-tern uppfattningen att man bör vara extra försiktig närdet gäller skatter på boende, och är regeringen inteberedd att ompröva den här frågan så att den får enmer långsiktig lösning?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag noterar att kd-representanten intesvarar på frågan om alternativet till att höja fastighets-skatten. Det finns naturligtvis saker i Kristdemokra-ternas politik som är oerhört jobbiga att bära för bo-stadsmarknaden.Fastighetsskatten är en väsentlig del av våra intäk-ter. Vi är i en oerhört svår statsfinansiell situation. Detär klart att det skulle vara önskvärt att sänka skatter.Regeringen har ingenting emot att sänka skatter. Detär också klart att man inte skall höja skatter medglädje och utan att fundera på konsekvenserna. Menden faktiska situationen är sådan att vi måste användaalla typer av medel för att få statsfinanserna att gåihop och för att få räntorna att gå ned. Faktum är attmed ett räntefall på , tack vare regeringens politikmed stöd av , har bostadskostnaderna fördem som har lån på säg en halv miljon minskat med1 . Det är ett exempel på hur en braregeringspolitik kan leda till en bättre situation för deboende.SJ:s resultatAnf. 100 ():Fru talman! Jag har en fråga till den senaste halvårsrapporten från pekas påförlust med nästan . Nästa årräknar man med att förlusterna skall fortsätta. Manhar också sagt att man inte kommer att kunna fortsättamed en stor del av verksamheten, bl.a. tågtrafik påövre - både gods- och persontrafik.Jag förstår att det skall hållas överläggningar medSJ, men kan kommunikationsministern lätta litet påförlåten vad gäller regeringens syn på det här?Anf. 101 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis väldigt allvarligt attvi nu ser prognoser om att den korta perioden avsvarta siffror för SJ nu kommer att avlösas av en nyperiod med röda siffror. Det här är inte något halvårs-bokslut, utan vad det handlar om är att vi på departe-mentet kände en oro för SJ:s ekonomiska utvecklingoch därför begärde en särskild analys av ekonomin.Det är denna som haroffentliggjorts.Vi kommer att diskutera de kortsiktiga åtgärdersom kan vara nödvändiga med SJ:s ledning och SJ:sstyrelse. Sedan handlar det också om hur vi skall sepå järnvägspolitiken på lång sikt. Vi måste kommaihåg att det dominerande järnvägsföretaget i ,SJ, faktiskt är mest effektiva och produktivajärnvägsföretag och har den absolut bästa ekonomin.Det hindrar dock inte att vi förmodligen måste vidtaytterligare rationaliseringsåtgärder. Det är det ena.Det andra är att ytterligare subventionera järnvägs-trafiken med skattelättnader. Det är inte aktuellt.Anf. 102 ():Fru talman! Den här majoritet har vid-tagit en rad åtgärder som också hardrabbat SJ. Några exempel är momsen på resande,ökade möjligheter att konkurrera med busstrafik närdet gäller persontransporter, de borttagna kilometer-avgifterna, de ökade lasterna på långtradare osv.Detta är en rad av åtgärder som majoriteten i riksda-gen politiskt har vidtagit och som alltså har försvåratSJ:s verksamhet. En möjlighet skulle vara att minskakravet på banavgiften och kravet på avkastning frånSJ.Anf. 103 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det var just banavgifterna jag menadenär jag talade om ytterligare statssubventioner. Omman skulle dra ned på kravet på att betala banavgifterskulle det innebära att vi i stället via statsbudgetenskulle lägga in den halva miljarden på . Vihar nämligen också ett mycket stort investeringsprog-ram för att klara järnvägstrafiken på lång sikt somligger på Banverket.Jag vill klart deklarera att jag inte tror att det ärtransportpolitiskt riktigt att på lång sikt göra det säm-re för andra transportslag, och på det sättet gynnajärnvägen. Järnvägspolitiskt måste det vara det bästaatt göra det transportslaget så effektivt och så miljö-mässigt riktigt som möjligt. Detta är det som bl.a.Kommunikationskommittén just nu arbetar med införsitt slutbetänkande.Anf. 104 ():Fru talman! Jag är också oerhört oroad över deprognoser för SJ:s resultat som vi nu nås av. Jag vetju att SJ:s ledning och inte tycker att mani dag har samma konkurrensvillkor när det gällergodstrafik och persontrafik som landsvägstransporter.SJ:s ledning pekar ju ofta på att man måste ge SJsamma konkurrensvillkor. Jag tycker att kommunika-tionsministern måste utveckla detta litet ytterligare.Min följdfråga blir: Tycker kommunikationsminis-tern att det är SJ:s styrelses och lednings ansvar atthelt och hållet göra olika prioriteringar? Har interegeringen det slutliga ansvaret vad gäller regional-politiska hänsyn?Anf. 105 ():Fru talman! Vi är väl alla medvetna om att en avgrunderna till problemen är att konkurrensvillkoreninte är rättvisa mellan trafikslagen. De trafikpolitiskaprinciper som beslutade om 1988 har inte ipraktiken genomförts. Kostnader för olyckor, mil-jöskador och trängsel i storstadstrafiken belastar interättvist de olika trafikslagen.Därför vill jag fråga: Kommer regeringen att verkaför att rättvisa villkor för en fri konkurrens införs?Anf. 106 ():Fru talman! En vinstrik period i SJ:s historia haravlösts av en förlust, sade kommunikationsministern.Om jag har förstått det jag har läst rätt handlar detmycket just om hur man redovisar sitt resultat. Därhar ju haft synpunkter.Är det enbart sättet att redovisa resultatet som harvänt en vinst till en förlust? Om man går tillbakanågra år och ändrar på redovisningen, kommer det dåatt visa sig att SJ gick med förlust även för två årsedan?Anf. 107 ():Fru talman! Vi har varit inne på frågan om skatte-växling och att de olika kommunikationsslagen skallbetala sina fulla avgifter. Det innebär alltså att manför in miljö, hälsa och trafikolyckor i beräkningarna.Då skulle det inte vara så billigt att köra en buss paral-lellt med järnvägsspåret som man gör i dag.I dag har blivit dubbelt så långt. Jag tyck-er att vi skall införa ett runt igen och en fol-kets järnväg.Hur skall det förverkligas?Anf. 108 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag får då börja med trafik-politiska beslut, som också hänvi-sade till, där sade att varje trafikslag skallbära sina egna kostnader, dock med ett undantag -, som så långt möjligt skulle bärasina egna kostnader. Det innebär att det finns ett kravfrån riksdag att företaget eller affärsverketStatens järnvägar så långt som möjligt skall drivasenligt företagsekonomiska principer. Dessutom harriksdagen fattat beslut om att vi skall handla upp ettantal järnvägssträckor som är av regionalpolitisktsärskilt intresse. Det handlar t.ex. om sovvagnarna tillövre Norrland.Jag menar att principen att varje trafikslag skallbära sina egna kostnader är en oerhört bra princip,dock med det medvetande som vi har och somman kanske inte hade på samma sätt 1988. Det hand-lar om de externa effekterna, dvs. långsiktiga miljöef-fekter och långsiktiga effekter på hälsan; trafikolycks-fall och sådana saker. Detta diskuteras i hela ,och det kallas att man skall internalisera de externaeffekterna.Det här är inte så enkelt, därför att det är oerhörtsvårt att sätta en prislapp på att bofinken slutar spela.Men det är ändå nödvändigt. Det är nödvändigt förtransportpolitiken i men också för ,och det är därför vi har den största trafikpolitiskakommitté som någonsin har förekommit i Sverigeshistoria - den kallas för KOMKOM och heter - för att försöka långsiktigthitta den rättvisa konkurrensneutralitet mellan deolika trafikslagen som också kommer att gynna järn-vägspolitiken. Att gynna järnvägspolitiken är en sak -att gynna SJ som affärsverk eller företag är en annansak. Där kanske man inte alltid skall vara lika senti-mental.Protestlistor till KinaAnf. 109 ():Fru talman! Jag vill vända mig till utrikesminis-tern, som har fått vila . Vi kommerväl att hamna ungefär där vi började den här fråge-timmen om än inte med riktigt samma fråga.För ett år sedan, eller rättare sagt för 15 månadersedan, i samband med kvinnokonferensen i ,hade dåvarande statsrådet med sig en hel bibbamed protestlistor som riktade sig mot kinesernas sättatt behandla sina barn och bevars även kvinnorna.När jag tillsammans med en kollega var iPeking frågade vi efter de här listorna på ambassaden,och fick det något generade svaret att de låg där. Isamband med statsministerns besök nu kunde vi sehäromdagen att ambassadören, när man hade frågatefter listorna, hade svarat: Kom inte dragande meddem . I gårdagens ena kvällstidning kunde man läsaatt ambassaden förbjöd bilder på protestlistorna. Detfinns t.o.m. de som har ifrågasatt om listorna finnskvar, men det utgår jag ifrån att de gör.Min fråga till utrikesministern är: När anser utri-kesministern att tillfället är lämpligt för att överlämnade här protestlistorna till kineserna?Anf. 110 Utrikesminister ():Fru talman! blir det här med utrikespolitikväldigt mycket form. Jag tror att det är mycket bättreatt vi ser i sak.Det som fanns i dessa protestlistor var svenskafolkets upprördhet över missförhållanden på barnhemi . Denna upprördhet och krav på förändringarhar framförts av dåvarande statsrådet och avbiståndsminister i . Jag var därför och tog mycket tydligt upp det. Eftermitt besök sade jag att vi också skulle skriva direkt tillde kinesiska myndigheterna för att tydliggöra detta.Det budskap som finns i dessa listor har alltså kommitkinesiska myndigheter till del under våra besök tidiga-re, under statsministerns besök nu och dessutomskriftligen.Anf. 111 ():Fru talman! Jag är övertygad om att man har redapå det. Men man har inte ens brytt sig om att ta medsig underskrifterna dit. På den kinesiska ambassadenser man till att få veta vad som händer också i Sveri-ge.På något sätt känner sig de 27 000 undertecknarnaoerhört frustrerade av att de inte ser något resultatrent fysiskt av det som de gjorde. Många har upplevtdet som räddhågat att inte de facto lämna över under-skrifterna och markera hur påtagligt svenskarna rea-gerar. Jag tror att det är viktigt för kommande demo-kratiska protestaktioner i det här landet.Anf. 112 Utrikesminister ():Fru talman! Undertecknarna kan vara alldelesförvissade om att deras budskap har kommit fram. Jagär övertygad om att det var detta som var avsiktenmed att skriva på listorna. Det är inte någon allmändemonstrationspolitik som gör att man skriver på enlista, utan man vill se resultat. Vi har konstruktivtverkat för att det skall kunna bli resultat genom bi-stånd, samarbete, utbildning av barnhemsföreståndareosv. Vi har gjort detta bilateralt och tillsammans medUnicef. På det viset har dessa protester faktiskt givitresultat.Statsministerns uttalande i KinaAnf. 113 ():Fru talman! Det finns också ett annat , nämli-gen . Det är ett land som går mot demokratioch marknadsekonomi. Man är nu snudd på världs-mästare i tillväxt.Det som ansåg vara politisktstabilt hotade så sent som för Taiwanmed vapenmakt. Orsaken var att man skulle hålla friaval i . Tydligare kan det inte bli hur fel GöranPersson hade, inte bara moraliskt utan också i sak närdet gäller frågan om vad som är tillväxt och vad somär stabilitet.Då vill jag fråga: Delar utrikesministern den vär-denihilistiska syn på utrikespolitiken som kommer tilluttryck i uttalande om politisk stabili-tet?Anf. 114 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt hur vi skall föraden här typen av diskussioner i . För enstund sedan fick jag sju frågor om detta. Jag tydlig-gjorde då väldigt klart vad faktiskthade sagt och vad ni tillskriver honom att han mena-de. Vad ni lägger in i ordet stabilitet är inte detsammasom han lade in. Detta ord är inget värdeomdöme isig.Anf. 115 ():Fru talman! Då vill jag förtydliga mig. Politiskstabilitet i det ena fallet är inte samma sak som poli-tisk stabilitet i det andra fallet. Här i talar viom politisk stabilitet i och med regeringens center-samarbete. I handlar politisk stabilitet om för-tryck. Därför måste man ha den mänskliga känslan attkunna särskilja att politisk stabilitet i det ena falletskall fördömas, dvs. I det andra fallet kanpolitisk stabilitet mycket väl berömmas av en social-demokrat.Anf. 116 Utrikesminister ():Fru talman! Om begreppet nyanseras på det härsättet skulle vi kanske t.o.m. kunna bli överens omvad det faktiskt handlar om. Ordet stabilitet är i siginte värdeladdat, det var det i varje fall inte förstatsministern. Stabilitet kan betyda olikas saker iolika sammanhang. Han talade i ett sammanhang medaffärsmän och konstaterade att deras tolkning av Kinaär att stabiliteten gör det lättare för dem att delta iKinas ekonomiska utveckling. Detta är ingentingovedersägligt, eftersom det faktiskt har varit på detsättet. Ändå vill vi ifrågasätta den stabiliteten, efter-som vi vill att systemet skall ändras så att man respek-terar mänskliga rättigheter och demokrati.BarentssamarbetetAnf. 117 ():Fru talman! Jag vill fråga utrikesministern om . Utrikesministern har valt att se samarbetetsom ett fredsprojekt. Jag vill fråga om det i dettabegrepp inräknas även ekonomiskt samarbete. Det ärockså viktigt för att främja stabiliteten i området.Anf. 118 Utrikesminister ():Fru talman! Vi hade i går vårt årliga möte i . tog då över ordförandeskapet.Jag tror att det samarbetet är väldigt viktigt, intebara för de människor som bor i utandet är också viktigt för en fredlig utveckling av helaEuropa. Det bygger naturligtvis mycket på ekono-miskt samarbete, på att underlätta handel och investe-ringar samt på att komma till rätta med miljöproble-men och med kärnsäkerhetsproblemen. Det är sådantsom står i förgrunden. Människor skall kunna mötasoch komma samman. Folk till folk-samarbete är nå-gonting väldigt väsentligt.Jag tror och hoppas att det inte bara är vi i de län-der som är direkt berörda som skall engagera oss.Från svensk sida skall vi också göra vad vi kan för attfå EU att bli mera engagerat i Barentssamarbetet.Anf. 119 ():Fru talman! Jag gratulerar till ordförandeskapet.Men jag undrar hur det går med MR-frågorna. Vi vetatt , f.d. marinofficer, har suttitfängslad . Miljörörelsen , somhar arbetat tillsammans med Nikitin angående justkärnavfall och utsläpp från Nordflottan, får inte längrekomma in i . Man har också beslagtagit1 500 exemplar av rapporter. Hur kommerutrikesministern som är ordförande att agera i när det gäller dessa frågor?Anf. 120 Utrikesminister ():Fru talman! I fallet Nikitin har det hållits en rätte-gång som vi noga har följt. Vi fortsätter också att följadet fallet, eftersom händelserna kring fallet och do-men har ifrågasatts.Eva kan kanske ha en väldigt bestämd åsiktom detta, men som utrikesminister kan inte jag ha det.Men jag följer fallet.När vi rent allmänt verkar för samarbete mellanenskilda organisationer understryker vi också attmiljöorganisationer är mycket betydelsefulla i sam-manhanget. Det vore bra om man i Barentsområdetlyssnade mera på miljöorganisationerna, eftersom dehar mycket att komma med. Det är en del i vårt miljö-samarbete.9 § Statsrådet lämnar informa-tion om svensk EU-strategi om utvecklingsarbe-teAnf. 121 Statsrådet ():Fru talman! EU är en mycket stor biståndsgivare.EU:s bistånd rör sig om ca per år.Efter snart två års medlemskap i unionenär redo att lägga fram ett första strategidoku-ment om agerande i EU:s internationellautvecklingssamarbete. Den svenska strategin som nufinns tillgänglig för er skall ses som ett öppet doku-ment som fortlöpande skall ses över och revideras.Jag vill därför understryka att jag välkomnar synpunk-ter och reaktioner på dokumentet utöver dem som jagredan har fått från riksdagen.I dag kan vi se fler positiva trender i u-länderna.Demokratin segrar i allt fler länder. I många ländersker också en ekonomisk utveckling som visar attstämpeln u-land på intet sätt behöver vara för evigt.Som exempel kan nämnas , , , och . Men ändå ökar klyftorna.100 länder med sammanlagt en tredjedel av världensbefolkning har blivit fattigare under de senaste åren.Samtidigt kan vi se skörheten och farorna i fram-gångssystemen. Den mänskliga katastrofen i ären smärtsam påminnelse om detta.Vi vet att har ett gott biståndspolitiskt an-seende. Vi har kommit långt i vår egen utformning avdet bilaterala biståndet, som fortlöpande måste anpas-sas till en föränderlig världs skiftande villkor. På detmultilaterala området är vi en aktiv och efterfrågadpartner. Vårt EU-medlemskap innebär att vi har fåttytterligare en viktig arena att spela på, en arena medbetydande volym. Vi har möjlighet att påverkavärldens femte största biståndsgivare som når över100 länder. Vi har också en möjlighet att påverkamedlemsstaterna som står för av världenssamlade bistånd.En styrka är att EU:s övergripande biståndspoli-tiska mål väl stämmer överens med våra egna. De ärinskrivna i , där det bl.a. sägs attjust fattigdomsbekämpningen skall vara ett övergri-pande mål.För EU är vår förbindelse med omvärlden ensjälvklarhet.