prot · GJ0958 · 1996-02-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:58Tisdagen den 20 februariKl. 14.00 16.2218.00 - 18.30Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 13 och 14 februari.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget att vara suppleant i Organisatio-nen för säkerhet och samarbete i ().Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att vid den aktuella debat-ten om välfärden skulleregeringen företrädas av statsrådet ochinte, som tidigare meddelats, av socialminister § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1995/96:83Till riksdagenFördröjt svar på interpellation 1995/96:83 av Er-ling om avregleringen av elmarknaden i Göte-borg.Härmed meddelas att ovanstående interpellationinlämnad av , på grund av arbetsbelast-ningen inte kan besvaras inom föreskriven tid.Den kommer i stället att besvaras fredagen den15 mars kl. 9.00 vilken är den första lämpliga tidenför både och mig.Stockholm den 15 februari 1996Jörgen Andersson5 § Svar på interpellation 1995/96:54 om grus-vägar i DalslandAnf. 1 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat migom jag vid en kommande fördelning av statliga medeltill vägnätet avser att verka för en fördelning som gerDalslands grusvägar möjlighet att få en bärighet somminskar tjälskadorna och avstängningstiden till sam-ma nivå och omfattning som övriga Sydsverige.Bakgrunden till frågan är att en stor del av vägnä-tet i är avstängt för tung trafik under tjäl-lossningen. Dessutom är den genomsnittliga avstäng-ningstiden bland de längsta i . Under våren1994 var av vägarna i avstängda förtung trafik under i genomsnitt 57 dagar.För mig är den bristande bärigheten på vägnätet iDalsland väl känd. Deproblem som finns där är mer att likna vid de förhål-landen som finns i än vid de som finns isödra att minska restriktionerna på vägnätetunder tjällossningsperioden är direkt beroende avvilka resurser som ställs till förfogandeför drift och underhåll av vägar. Jag tycker att det ärrimligt att dessa anslag skall höjas, men det torde fåske på bekostnad av nyinvesteringar. I vilken måndetta är möjligt får utvisas av den budget för år 1997som regeringen arbetar med.Jag är emellertid inte beredd att vidta några åtgär-der som ensidigt gynnar vägnätet i . Fördel-ning av resurser mellan olika regioner och mellanolika ändamål är en i allt väsentligt operativ funktionsom åvilar . interna budgetfastställs utifrån de övergripande krav och mål somregering och riksdag har lagt fast och innefattar enkomplex avvägning mellan olika samhällsmål.Anf. 2 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka kommuni-kationsministern för svaret. Jag tycker att det vittnarom både insikt och kunskap om vägnät ochdess situation.Det är också glädjande att kommunikationsminis-tern i sitt svar anger och anser att det behövs en höj-ning av anslaget för drift och underhåll av Dalslandsvägar. Egentligen kvarstår endast knäckfrågan, varfinns pengarna?Jag tänker inte redovisa någon synpunkt på det,även om jag skulle kunna ha en sådan, utan snarareytterligare anvisa argument för att och dessvägar behöver mer pengar och ett större anslag.150 mil allmänna vägar finns i detta landskap. Jagvill påstå att det är unikt vid en nationell jämförelse.Våra grusvägar och landsbygdsvägar är utsatta för ettmycket hårt slitage. Vi har 2 000 företag i detta land-skap. Enbart de 27 största företagen fraktar treoch en halv miljon ton gods. Man gör ofta det medlastbilsekipage på ca . Vi vet att en enda sådanlastbil orsakar samma belastning på vägarna som10 000 bilar.Detta gör man i ett landskap med mycket dåligbärighet. Man gör det i ett landskap som just undertjällossningsperioden måste stänga av hälften av sinavägar. Man måste också stänga av sina vägar i enomfattning som är mycket stor vid nationell jämförel-se. Om man lägger ihop tiden är det avårets tolv som vägarna är till hälften avstängda.Samtidigt tvingas vi i medge dispenser,inte minst för mjölktransporter, men också för annatgods som måste fram i detta landskap.Jag vill påstå att är mest utsatt och värsta situationen om vi jämför med andra land-skap. Om vi tittar på antalet allmänna vägar i relationtill avstängningstid och tjällossningsperioder är detDalsland som toppar. Sedan kommer ochdärefter en del andra norrländska skogslän.Tittar vi dessutom på den situation som råder i våregen närhet, och konstaterar att ligger isödra och att det är där som näring, företagoch verksamhet skall konkurrera, finner vi att har en avstängningstid på och att viligger nästan på . Då förstår alla att läget ärmycket allvarligt.Min fråga till kommunikationsministern blir motdenna bakgrund: Är det kommunikationsministernsbedömning att det är möjligt att åstadkomma en bä-righet för vägnätet i så att tjälskador ochavstängningstider minskar till samma nivå och om-fattning som för övriga ?Anf. 3 ()Fru talman! Statsrådet har gett en bild av och be-kräftat det svåra läge som råder för vägnät.Det har sedan understrukits av interpellanten att detbehövs insatser på olika håll.Interpellanten säger för övrigt att knäckfrågan ärpengarna, men jag skulle vilja säga att knäckfrågan ärännu vidare. Det handlar också om pengarnas fördel-ning. har avsett att inte lägga sig i detaljer,men jag tror att riksdag och regering kanske ändå börge synpunkter. Det finns skäl att markera den storaandelen grusvägar och framför allt vägar som är tjäl-känsliga, så att tillräckligt starkt beaktardetta.En annan del i komplexet av avvägningar somstatsrådet talar om i sitt svar handlar naturligtvis omhur mycket pengar som totalt går att lägga ut, hurmycket skall det vara på investeringar, hur mycketskall det vara på underhåll? Det är naturligtvis intealldeles enkelt, men jag tror att det är viktigt att verk-ligen göra den prövningen. De stora investeringarna,som slukar de många miljarderna, skulle kunna avståett antal miljoner. Kronorna skulle räcka ganska långtvid t.ex. en vägupprustning i landskapet är känsligt bl.a. för näringslivet. Mjölkin-dustrin, som nämndes, är inte den största. Jag skulle istället vilja peka på timmerindustrin, som i dubbelbemärkelse är oerhört tung och som genererar oerhörtmånga transporter. Sågverken klarar inte att lägga uppstora lager utan måste vid avstängningar avstå fråndrift ett antal dygn, vilket naturligtvis är mycket på-frestande.Fru talman! Det skulle vara intressant att få hörastatsrådets kompletterande svar. Det behöver föras endiskussion i dessa frågor. Annars riskerar ett landskapsom med sin storlek och inriktning att kom-ma i kläm. Jag vill påstå att så har skett av och tillunder åren. Det behövs därför en stor uppmärksamhetpå dessa frågor.Anf. 4 ()Fru talman! Det gläder mig att statsrådet inte tän-ker vidta några åtgärder som ensidigt gynnar vägnäteti . Jag är helt införstådd med de riksdagsbe-slut som innebär att vi skall fatta målbeslut och intedetaljbeslut i sådana här frågor.Jag beklagar situation när det gäller av-stängda vägar, som kan jämföras med motsvarandesituation i . Jag förstår att hellre vill ha en standard på vägarsom motsvarar den som finns i det övriga Sydsverige.Mitt hemläns vägregion, som omfattar Norr- ochVästerbotten, är inte den som är allra värst däran - detär . stängs av underi genomsnitt , trots att man nu satsar mycketpå bärighetspaket och har gjort så även under senaretid.Jag tycker att det här är en viktig fråga. Vad jagtycker att vi gemensamt borde fundera över är om desamhällsekonomiska kalkylerna tar tillräcklig hänsyntill näringslivets behov. Tar man exempelvis i till-räckligt hög grad hänsyn till minskat exportnetto ochsådana saker i de beräkningar som ligger till grund förvåra prioriteringar?Jag skulle vilja fråga statsrådet: ministern be-redd att verka för att man ser över de samhällseko-nomiska kalkylerna i syfte att konstatera om det ärbefogat att ta större hänsyn till näringslivets behovoch lönsamhet i dessa beräkningar?Anf. 5 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag delar be-dömning att knäckfrågan är pengarna men ocksåElver bedömning att det handlar om fördel-ningen av pengarna. Jag vill i frågan om investeringareller underhåll i vårt vägnät peka på att det gällerinsatser som varar . De är dyra, och de får lång-variga konsekvenser, vilket innebär att det är väldigtviktigt att man satsar varje krona så bra som möjligt.Jag har absolut ingen annan uppfattning.Vi vet också hur det historiskt kommer sig att vis-sa län har mera bekymmer med de här frågorna änandra. Det hänger ihop med att det finns del gamla vägar som är pålappade eller ombygg-da, medan andra län har nyprojekterade vägar menockså ett underlag - sand eller sådant - som gör attdet i stort sett aldrig blir tjällossning eller att tjälloss-ningen inte medför samma problem.Dalsland hör till de landskap söder om har både det ena och det andra problemet, dvs. andel gamla och ombyggda vägar, som är i höggrad pålappade, och ett i grunden bekymmersamtunderlag.Jag vill inte delta i tävlingen om eländesbeskriv-ningar. Vi är mycket väl medvetna om att man inomÄlvsborgs län har mest bekymmer i just ,men också samtliga län norr om vill förastill listan över län som har riktigt stora problem medtimmertransporter och även andra transporter. Det ärockså riktigt att de har sådana problem.Nils-Erik frågar om jag delar hans be-dömning att det skall gå att i åstadkomma enstandard liknande den som finns i övriga delar avSydsverige. Ja, jag delar den bedömningen, men ingenskall få mig att utlova något årtal för när det måletskall vara uppnått. Det har nämligen att göra med debeslut som kommer att fatta med anledningav den nya investeringsplanering som ni kommer attfå tillfälle att diskutera här i . Vi kommer iregeringen att förbereda denna planering under som-maren och hösten. Den kommer, som jag sagt i mittinterpellationssvar, enligt min bedömning att innebäraatt vi kommer att göra om fördelningen mellan delsnyinvesteringar, dels drift och underhåll.Som sade kan reinvesteringsmedelräcka mycket långt, om man satsar dem på strategiskaställen. Jag tror att man på den vägen kan göra en heldel. Man skall dock vara medveten om att detta ocksåinnebär att en del län och regioner som räknar med attkomma i åtnjutande av nyinvesteringar och nya storaprojekt som har lämnat utrymme för i 1993års riksdagsbeslut - det som brukar kallas 98-miljarderspaketet - kommer att bli oerhört bekymradeöver att deras projekt då kommer att få stryka påfoten.Jag delar uppfattningen att den här diskussionenbehöver föras. Men jag tycker att vi alla när vi för dendiskussionen skall vara medvetna om att det intekommer någon ny manna från himlen i form av någranya 98-miljarderspaket eller nya stora satsningar. Dethandlar i stället om omfördelningar mellan de olikatrafikkontona i framtiden.När det gäller de samhällsekonomiska kalkylernaär det viktigt att komma ihåg att det är en mängd olikafaktorer som vägs in och skall vägas in. Det handlarom miljöfrågor, om näringslivets behov och om till-gänglighet. Det handlar helt enkelt om nyttan i förhål-lande till de pengar som man satsar. Man kan säkerli-gen förfina de här kalkylerna, och det är något somStatens , , ärsysselsatt med. Man arbetar där oerhört seriöst meddetta och räknar med att det till de beslut som riksda-gen skall kunna fatta kommer att finnas ett änbättre underlag än vad som funnits.Anf. 6 ()Fru talman! Jag har full förståelse för att kommu-nikationsministern nu inte kan ange något exakt årtalför när det kan komma medel och förbättringar i denomfattning som jag vill se för . Jag vill ocksåsäga att det är tillfredsställande att vi talar om enomfördelning av anslag. Som jag sade i mitt inledandeanförande handlar det nu om att se hur vi får frampengarna.Jag vill ytterligare lyfta fram också ur enannan aspekt, där på många sätt skiljer sigfrån det övriga landet, nämligen när det gäller nä-ringsstrukturen.Om man tittar på hur det ser ut i i jämfö-relse med övriga landet ser man att andelen jobb inomverkstadsindustrin, inom jord- och skogsbruket ochinom skogsvarubaserad industri skiljer sig avsevärtfrån motsvarande andel i övriga landet. Av dem somhar jobb är dubbelt så många sysselsatta i verkstads-industrin i som i övriga landet. När det gäl-ler jord- och skogsbruket är det likadant. I skogsvaru-baserad industri är andelen fem gånger så hög som iövriga landet.Detta belyser, precis som tog upp,unika situation och behovet av bra kom-munikationer och bra vägar i detta landskap. Dalslandär starkt beroende av bra möjligheter att transporteragods i landskapet. Dessutom ingår nu i EU:sstödområde enligt mål 5b. Det innebär att det i ett samhällsmål för - likväl som detfinns för en del andra landskap - att utveckla Dalslandsom landskap, inte att avveckla det. Då måste detfinnas bra kommunikationer och bra vägar som möj-liggör för att dra till sig nya näringar ochverksamheter, men som också möjliggör utvecklingför de näringar och verksamheter som finns.Jag tolkar kommunikationsministern så att hon äroptimistisk i bedömningen av möjligheten av att få tillstånd en annan fördelning som skulle gagna Dalslandnär det gäller att få del av ökade väganslag för driftoch underhåll. Är den tolkningen riktig? Det är så jagändå har tolkat ministern.Anf. 7 ()Fru talman! Kommunikationsministern har för-modligen rätt när hon säger att vi inte kan räkna medmanna ovanifrån, även om det vore en nåd att stillabedja om med tanke på hur penningläget är. Däremothar interpellanten intecknat en hygglig fördelning, ochhar den här debatten spelat honom så i händerna ärden ju inte förgäves.Kommunikationsministern nämnde att de gamlavägarna med dåligt underlag har sina särskilda be-kymmer. Man skulle också kunna nämna de mångabroar som också har alltför svag standard. Framföross har vi nu eller av en be-svärlig tjällossningsperiod. I samband med den är detnågra saker som är nya, och dem skulle jag vilja näm-na för statsrådet.Under 1996 har inga extra insatser planerats pågrund av de låga anslagen. Det är ett faktum. Detbetyder att ordinarie underhållsarbeten - gruskomplet-tering, hyvling, dammbindning och annat - kommeratt vara det som gäller. Något annat som är nytt föross som bor söder om är den kraftiga kylan.Söderut behärskar man tjälen betydligt sämre ännorrut, och man räknar med att den skall bli upp emoten och . Det är en försvårande omstän-dighet. Utöver grusvägarna har de belagda vägarna enmycket låg bärighet i , och det var väl vadstatsrådet indirekt sade.Vad jag skulle vilja skicka med, och jag hoppas attdet också kan nå fram till och dess regiona-la organ, är att det krävs relativt enkla bygghandlingarför att komma i gång med upprustningen av grusvä-garna. Byggstarter på sådana upprustningsarbeten kanske . Sådana insatser skiljer sigbetydligt från de stora, tunga investeringarna.Till sist, fru talman, vill jag säga att jag helt delarstatsrådets uppfattning att pengarna kommer att räckalängre om man lägger upp detta strategiskt, och dettror jag är väldigt viktigt nu när det är ont om dem.Pengar som läggs på vägar kommer atträcka väldigt långt.Anf. 8 ()Fru talman! Jag vill, kommunikationsministern,kommentera detta att det skall bli en omläggning fråninvesteringsbudgeten till drift och underhåll. Om jagär rätt underrättad och minns rätt gagnar det föga devägar, vare sig i eller i , som hardålig bärighet. Det går inte på drifts- och underhåll-sanslaget. Det krävs någon form av investeringar fördet.Jag tror att det finns ett gemensamt intresse iDalsland och i övriga delar av landet där man hardålig bärighet men där det finns en tung del av nä-ringslivet, framför allt ett exportintensivt näringslivsom skogs- och verkstadsindustrin, att vi får till stånden översyn över hur tungt näringslivet viktas i fördel-ningen av pengarna eller i de samhällsekonomiskakalkylerna. Jag har en känsla av att det är alldeles förlätt.Om man sedan sneglar på förslag tror jag att både ochnorra kan se sig i stjärnorna efter någranyinvesteringar på vägsidan. Det är ju främst förbe-hållet de stora vägarna och vägarna runt storstäderna.Om man tar hänsyn till miljö och tillgänglighet ochger dessa faktorer tyngst vikt förstår jag att det blir pådet viset. Men jag undrar om det är vettigt för Sverigeoch ekonomi att de får väga tyngre än nä-ringslivets behov. Det är ändå intäkterna från nä-ringslivet vi skall leva på.Anf. 9 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag är väl medveten om att det är ex-tra bekymmersamt med djup tjäle , eftersom detinte har varit så mycket snö men oerhört kallt underen . Det kommer att drabba söder omDalälven på ett sätt som inte har varit så vanligt, åt-minstone inte . Det är inte något som viinte är medvetna om.Samtidigt bestämmer inte vi här i - elleri regeringen, beroende på vem som talar - om attflytta över fördelning från en region till en annan. Detgör man på . När det gällde översvämning-arna gav vi möjlighet att flyttapengar mellan sina olika konton för att klara över-svämningsproblemen och de reparationer man behöv-de göra. Det är alltså som har möjlighet attgöra det. Vi kan inte, och vi skall inte, jobba på dennivån här i riksdagen.Nils-Erik frågade om jag kan vara såoptimistisk att jag säger att vi skall utveckla detta förDalsland. Ja, jag är optimistisk när det gäller att ökamöjligheterna i underhållet, men det vore fel av migatt säga att detta skall göras i . Denna för-delning måste och skall göras av Vägverket.Att bärighetsanslaget hör till nyinvesteringarna ärriktigt, , men om det kommande riks-dagsbeslutet skulle omfatta också bärighet som rein-vesteringar kan det självklart vara på det sättet. Det ärju en fråga om hur man formulerar sig i ett komman-de beslut. kan ju ha synpunkter på dendelen.Vad gäller de överväganden som kommer i första delbetänkande kommerjag inte att kommentera någonting av det förrän jaghar sett det delbetänkandet.Anf. 10 ()Fru talman! Det är riktigt, som kommunikations-ministern sade, att bärigheten får betraktas som enreinvestering. Vi har i inga krav på att viskall få en beläggning av våra grusvägar. Vi accepte-rar mycket väl att åka på grusvägar i detta fantastiskalandskap, men det skall vara bra grusvägar. Det skallvara grusvägar som det går att åka på, så att det inte ärlervälling man åker i.Jag måste efter den här debatten konstatera dels attkommunikationsministern väl känner till situationen,vilket är en förutsättning för att vi skall komma rätt iden här frågan, dels att det finns en vilja att höja an-slaget för att vi skall komma till rätta med våra be-kymmer. Därför tolkar jag kommunikationsministernpositivt, och jag ser framför mig en budget för 1997som innebär en betydande ökning av anslaget så att vikan klara uppgiften.Slutligen vill jag tacka kommunikationsministernför den här interpellationsdebatten.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:57 om Göte-borgsöverenskommelsenAnf. 11 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om jagmed anledning av Göteborgsöverenskommelsen avseratt vidta åtgärder så att:1. En ekonomisk konsekvensbedömning av över-enskommelsen kommer till stånd.2. En heltäckande miljökonsekvensbeskrivning påsystemnivå kommer till stånd.3. Överenskommelsen omprövas, om det visar sigbefogat.I förhandlingarna om innehållet i Göteborgsöver-enskommelsen har de ekonomiska konsekvensernaingått som en viktig del. Göteborgsöverenskommel-sens vägprojekt prövas enligt gällande regler ochlagstiftning, vilket innebär att varje projekts miljökon-sekvenser och ekonomiska konsekvenser prövas påsedvanligt sätt.Kia är inte ensam om att fråga efteren mer utvecklad miljökonsekvensbeskrivning påsystemnivå; det gör de flesta företrädare inom ämnes-området. Det saknas metoder för såda-na beskrivningar, och därför är en metodutveckling enprioriterad uppgift för berörda verk och myndigheter.Den miljökonsekvensanalys som genomförts är detbästa som går att genomföra . Denliknar därtill i allt väsentligt den analys som genom-förts i avseende Dennisöverenskommel-sen.Det är självklart att projekt som inte klarar denekonomiska prövningen respektive miljöprövningeninte skall genomföras, och därmed blir varje projektprövat. I sammanhanget kan det vara värt att påpekaatt överenskommelsen har träffats mellan flera parter.Staten kan därför inte ensidigt ompröva överenskom-melsen.Anf. 12 (mp)Fru talman! Jag tackar för svaret.Göteborgsöverenskommelsen är en stor satsning, 9miljarder, varav 7,2 miljarder skall satsas på vägar:vägar över vatten - en bro - genom berg - en tunnel -och också en tunnel under vägar. Det är stora projektför att trafiken skall få större utrymme och flyta fritt.Det skall underlätta för bilismen.Samtidigt står det i överenskommelsen att målet ärbättre miljö - och det vill jag lägga huvudvikten vid imitt första inlägg - bättre tillgänglighet och förbättra-de möjligheter till regional utveckling. Men den häröverenskommelsen är motsägelsefull i många styck-en. Hur är det med bättre miljö? Ökad trafik, som nyavägar ju bidrar till, skall betalas av bilismen. Det finnsnämligen förslag om biltullar. Det skall bli bättremiljö i innerstaden. Men om det blir mindre bilism iinnerstaden betalas inte vägarna. Det är det förstamotsägelsefulla draget i denna överenskommelse.Enligt prognoser kan man uppnå minus , allt-så minskning av trafiken, i innerstaden. Men detär bara en prognos. De som ändå betalar dyra biltullarkör mer, och det blir mer utsläpp. Människorna ärsådana att när de väl betalat vill de få valuta för peng-arna. Människor väljer även omvägar och periferainköpsställen, stormarknader som ligger utanför sta-den. De kommer att köra ännu mer. Dessutom kan detleda till utflyttning av centrumboende. Om man job-bar i en angränsande kommun blir det dyrt. Lika gäl-ler för företagare och affärer. Miljövinsten blir inte såstor med denna skiss.Problemet i är att pendlare utifrån föror-terna vill köra in till stan. Hur löser vi detta bäst? Integenom att underlätta för bilkörandet utan genom attplanera det så att människor kan ställa bilen och åkakollektivt. Då behövs inga nya stora vägar.Kommunikationsministern säger i svaret att enmiljöprövning gjorts och godkänts. Men i den nuva-rande miljökonsekvensbeskrivningen anges att Göte-borgsöverenskommelsen inte märkbart förmår minskade samlade utsläppen. När det gäller luftföroreningaroch buller från trafiken i regionen blir det ingenminskning enligt konsekvensbeskrivningen. Om manvill uppnå målen måste fordonskraven skärpas. Menför närvarande finns ingenting som tyder på att mil-jömålen kan uppnås med enbart tekniska åtgärder.Vidare sägs i konsekvensbeskrivningen att trafik-systemet som helhet bör byggas upp så att miljömålentillgodoses. Däremot påpekar man att en påtagligpåverkan på stads- och landskapsbilden kommer attske, likaså ingrepp i viktiga friluftsområden och andraskyddsvärda områden. De begränsade förbättringarnai vissa centrala delar och utefter vissa vägar uppvägerinte dessa ingrepp. Alltså bör en fördjupad analysgenomföras enligt Naturvårdsverket.Långsiktighet erfordas från miljösynpunkt. Dennuvarande miljökonsekvensbeskrivningen ger ingasvar på hur olika handlingsalternativ kan tillgodose delångsiktiga miljömålen för ett hållbart transportsys-tem. Det finns ingen analys av vad som fordras för attklara miljömålen i ett perspektiv och hurlångt de föreslagna satsningarna räcker. Miljökon-sekvensbeskrivningen ger ingen uppfattning av trafi-kens miljöpåverkan i i framtiden.Alltså är det helt klart att trafiksatsningarna i sig inteleder till bättre miljö.Motsägelsefullt är också att man gör så här storainvesteringar som miljöminister , regeringskollegan, säger att trafiken är vårtstörsta enskilda miljöproblem. Därför har man före-slagit att höja bensinskatten kraftigt. Flera planerademotorvägsbyggen skall stoppas. sägerockså att utsläppen är farliga och bidrar till växthusef-fekten. Det har vi väl alla förstått vid det här laget.Naturvårdsverket kom med en rapport där man sä-ger att koldioxidutsläppen ökar igen.