prot · GJ0999 · 1996-05-24 00:00:00 — Sveri-ge spelar också en pådrivande roll i framarbetandet avsamarbetsavtal mellan och , t.ex.med regionala organisationer som ochAndinska Gemenskapen, och med bl.a. ochChile. Dessa avtal kan i första hand ses som en natur-lig fortsättning på de latinamerikanska ländernas ochEU:s allt öppnare handelspolitik, men inbegriperockså samarbete på det sociala och politiska området.Sedan i mars i år är permanent observatöri , , och förnärvarande pågår förhandlingar om svenskt medlem-skap i den karibiska . Denna stärktasvenska närvaro i är bara några exempelpå hur vi har markerat vårt fortsatt stora intresse förregionen.Anf. 50 ()Fru talman! Jag skall be att få tacka biståndsminis-tern för svaret. Jag delar i huvudsak ministerns analysav utvecklingen i , och jag tycker attsvaret är mycket bra.Men jag tillåter mig att ta upp en del frågor somjag tycker är särskilt viktiga för utvecklingen av denlatinamerikanska kontinenten. Enligt FN:s studie frånEkonomiska kommissionen för ochKaribien som jag refererar till i min interpellationkommer de latinamerikanska ekonomierna, trots enbättre stabilitet, inte att kunna bekämpa fattigdomen,massarbetslösheten och andra sociala missförhållan-den. Inte heller orkar dessa ekonomier att bekämpa enallmänt växande kriminalitet och, i vissa länder,knarkkarteller.Detta är naturligtvis mycket oroande. Missförhål-landena skapar, som ministern själv vet, utrymme förpolitiskt våld. Ett konkret exempel är . IMexiko, som jag besökte , är denekonomiska situationen katastrofal. Fattigdomenbland mexikaner och indianer är mycket stor. Hoppetfinns i att fred kan skapas mellan zapatisterna ochregeringen. Vi vet alla att olika typer av samtal pågårmellan dem.FN:s studie har skapat en debatt mellan dem somstöder en marknadsekonomisk liberalisering och demsom hävdar att just denna ekonomi fördjupar klyftanmellan rika och fattiga i . Jag hör tilldem som tror att de sistnämnda i huvudsak har rätt isin kritik. T.o.m. påven, , kritiserarolika regeringars icke-aktiva politik i bekämpningenav de enorma klasskillnaderna i . I Me-xiko är det i huvudsak zapatisterna som står för kriti-ken.Den studie som jag pratar om pekar också på atten del av reformerna har, som ministern själv säger,skapat stabila priser och lockat utländska investerare.I vissa länder har demokratin t.o.m. kunnat förstärkas.Men, som sagt, trots detta har de fattiga inte fått delav dessa reformer. i , åter-kommande upplopp i , , ,och i andra länder är bara några bevis påde ökande klyftorna.En av rapportens mest oroande slutsatser är attden ömtåliga sociala situationen på kanskapa oroligheter och sätta dessa länders demokratipå prov. Om tillväxten, som ministern mycket korrektpåpekar, inte stiger, nya jobb inte skapas och socialareformer inte kommer till stånd kan som sagt demo-kratins grundvalar sättas på prov.Fru talman! Enligt regeringens vårbudget som pre-senterades skall det svenska utlandsbi-ståndet skäras ned . För SIDA:s del avbiståndet motsvarar det en bantning med 1,7 miljarderkronor under budgetåret 1997-1999, varav hälftenunder . Sida tvingas därmed att skära nedbidraget till FN:s program för barnens rättigheter iLatinamerika och att ge minskade anslag för aids-bekämpningen. Detta är självfallet inte bra. Barn iLatinamerika behöver stöd. Detsamma gällerför bekämpningen av sjukdomen aids.Anf. 51 ()Fru talman! Det är bra att har väcktden här interpellationen för att få en debatt om ut-vecklingen i . Däremot tycker jag atthans fråga till statsrådet var alltför enkel. Hur skallregeringen kunna svara att man inte uppmärksamtföljer vad som händer i och att man inteär intresserad av utvecklingen där? Svaret är ju själv-klart. Men det är bra att frågan har väckts, och jagtycker att svaret innehåller många intressanta faktaoch synpunkter från regeringen.Den studie som refererar till harkommit . Men för oss som har följt Latiname-rika har problemet med ökade klyftor mellan demsom har och dem som inte har, varit en fråga avstörsta vikt . Jag har utifrån min egenerfarenhet, vid besök i och och , kunnat jämföra dessa länder. Jaghar kunnat konstatera att man med blotta ögat - utanatt kunna språk, utan att tala med människor - direktkan se hur gatubarn, tiggare och människor ute i för-ortsområden lever i nästan total avsaknad av denstandard som de flesta människor har behov av. Det ärmycket uppenbart att det är på det viset.Som har framförts i svaret finns det samtidigtglädjande tendenser. Militärdiktaturer har försvunnit,och demokrati har införts i de flesta av de latinameri-kanska länderna. kan vi konstatera att manäven i ett land som , som många av oss har följtoch där vi med stor glädje har sett att diktaturen harförsvunnit, inte har rått på det grundläggande proble-met med ekonomiska klyftor. Mycket återstår att göra,trots att ekonomiskt sett är mycket framgångs-rikt. Man kan fundera på vad som hade hänt om Chilehade haft ekonomisk kris och stora problem.Jag vill också referera till det svenska biståndet,som även tar upp. Den beskrivning somges i interpellationssvaret skulle kunna tolkas som omvi står inför stora satsningar, och eventuellt ökadesatsningar, på . Men alla vet ju att så inteär fallet. Statsrådet väljer att över huvud taget intekommentera på vilket sätt biståndet till Latinamerikakommer att minska. Var och en inser ju att det intekan bli tal om ytterligare minskningar när det gällersatsningar för del, som redan är för små. Desatsningar som görs på ligger också fast.Jag vill alltså konkret veta vilka områden som kom-mer att drabbas. Är det de i mina ögon mycket befo-gade och välskötta projekt som gäller t.ex. MR-biståndet i , och en rad andraländer, som kommer att drabbas? Var kommer rege-ringen att minska biståndet?Jag vill också peka på frågan om demokrati. tar upp att det nu bara är som inte har endemokratiskt vald regering. Formellt är det så. MenPierre vet ju precis lika väl som jag att dendemokrati som finns i , i och i ett fler-tal andra länder är minst sagt bräcklig och uppfylleregentligen bara de formella kraven på en demokrati.Respekt för mänskliga rättigheter och över huvudtaget för människors liv finns ju inte i exempelvisColombia. Jag menar att man måste tala klartext. Detgår inte att bara hänvisa till att demokratin finns.Slutligen vill jag beröra agerandet i EU. Sverigehar lyft fram de här frågorna och ökat kontakternamellan och . Det är bra. Men samti-digt undrar jag: Hur mycket driver man på när detgäller de sociala klausulerna i de länder där bristen pårespekt för de mänskliga rättigheterna är så uppenbarsom i ? Det har satts upp hinder för Kubashandel med EU. Men vad gör man från svensk sidaför att sätta press bakom krav på att de mänskligarättigheterna skall respekteras när handelsavtal mellanEU och Latinamerikanska länder läggs fram?Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Som jag beskrev i mitt inledande svarhar efter regeringsskiftet kraftfullt ökat sinpolitiska närvaro i genom det permanen-ta observatörskapet i OAS, genom sin avsikt att blimedlem i Karibiska och ävengenom ett kraftfullt aktivt agerande i EU:s dialog ochkontakter med Latinamerika.Men har också varit en av de drivandekrafterna för att få de internationella finansiella insti-tutionerna som och Inte-ramerikanska banken att i högre grad även beaktasociala aspekter, som tog upp, vid ut-formningen av de s.k. strukturanpassningsprogram-men. Särskilt har under sindriftige ordförande slagit in på dennalinje och har som policy att av lånevo-lymen och lån skall avsättas tillprojekt inom den sociala sektorn. Det är något heltnytt.Sverige och övriga driver också frågan omatt utlåningen skall inriktas på insatser för de fattigas-te grupperna, med särskild hänsyn till ursprungsbe-folkningarnas behov. I länder där räntor och amorte-ringar motsvarar en tredjedel av exportintäkterna ochen stor del av statsbudgeten, som fallet är i mångalatinamerikanska länder, är statens handlingsutrymmemycket begränsat. Därför har agerat aktivtinom skuldlättnadssektorn och beviljat s.k. betal-ningsbalansstöd till bl.a. och , somtillhör de mest skuldtyngda länderna i Latinamerikaoch i världen. Så sent som underteck-nades i samband med den bolivianske presidentensbesök här i ett avtal om 60 miljoner kronori sådant stöd till , resurser som kommer attanvändas för att betala av en del av landets skuld tillVärldsbanken.När det sedan gäller bistånd genomSIDA till vill jag säga att de något alar-merande uppgifterna i det här avseendet vad gällerLatinamerika har spritts genom ett pressmeddelandefrån SIDA, inte genom ett pressmeddelande från re-geringen. Man kan säga att SIDA spår och regering-en/UD rår i det här fallet. Jag avser inte att ge avkallpå frågan om mänskliga rättigheter och stöd till de-mokrati i Latinamerika.Det är självfallet också riktigt att man inte kan sedemokratin bara som ett formellt begrepp och att, somEva påpekar, allting inte är klart i och medatt man haft val. Ingenting är så förödande för demo-kratin, som vi ser det, som lågintensiva demokratier.Det må gälla i västvärlden eller i den s.k. tredje värl-den.Det är klart att kan man diskutera skillnader mel-lan exempelvis och . Jag kan säga attdet i , där presidenten nu har varit utsatt förstarkt tryck att avgå på grund av olika anklagelser,ändå pågår en process där man på ett tydligt sätt kanifrågasätta, vilket inte går på . Däremot kan detkanske i stort sägas att människor relativt sett lever ien bättre materiell situation i än i Colombia.Demokrati är viktig, men också demokratins inne-håll är viktigt. Våra begränsade resurser från svensksida kommer att gå till strategiska projekt som skallstödja mänskliga rättigheter och demokratisk utveck-ling, och våra insatser i EU och andra internationellainstitutioner skall ha den sociala profil som jag angavhär.Anf. 53 ()Fru talman! Det gläder mig att biståndsministernredovisar regeringens avsikter när det gäller biståndettill . Det gläder mig också att regeringenkan tänka sig att titta på det pressmeddelande som jagciterade.Huvuddebatten om utveckling ärväldigt omfattande. Den berör en hel kontinent,många olika länder med olika typer av problem osv.Vi kan vara överens om följande saker.Till en del har ekonomin i de flesta av ländernakunnat förbättras. Demokratin har kunnat fördjupas,och det finns en process för att förnya och vidareut-veckla demokratin. Men vi kan också vara överensom att fattigdomen fördjupas, att sociala missförhål-landen ökar, att våldet, också det politiska våldet, somen konsekvens av fattigdomen ökar och att kriminali-teten, som sprider sig inte bara i utan iländer som , och , kan komma attöka ytterligare. Maffiagrupper kan, som tydligt visas iColombia, få ett ganska stort inflytande. Detta är destora problem som finns i Latinamerika.Eftersom har spelat en mycket viktig roll iLatinamerika, är det angeläget att dessa frågor lyftsupp litet oftare i den här församlingen. en av dem som tar upp frågor om iriksdagen. Jag tycker att den latinamerikanska konti-nentens frågor inte får föras åt sidan. På något sätt harLatinamerika efter de militära kupperna blivit bort-glömt.Vi blev påminda om att enmilitärkupp nästan var på gång i . Den typenav kupper kan när som helst dyka upp i Latinamerika.Om fattigdomen, den sociala misären och deekonomiska och sociala missförhållandena fördjupas,kan vi hamna i situationer där denna typ av kupperkommer tillbaka. Förhoppningsvis händer inte detta,men roll i utveckling är väl-digt viktig.Jag vill också lyfta upp biståndsfrågorna. Även omjag håller med om att det bistånd som riktas till skall syfta till att fördjupa demokratin, är detviktigt att den latinamerikanska kontinenten uppleveratt fortsätter att vara ett av de länder som mankan lita på.Anf. 54 ()Fru talman! Det är något svårt att föra en sådanhär debatt om en hel kontinent och dess problem vadgäller ekonomi, mänskliga rättigheter och social ut-veckling. Det är nödvändigt att begränsa debattennågot.Jag vill först säga att jag tycker att den strategi ochden policy som regeringen har vad gäller Latinameri-ka liksom inriktningen av biståndet och relationernaär viktiga frågor. Jag delar denna strategi, och Väns-terpartiet står bakom den. Att avsätta till skuldlättna-der och att gå in för MR-bistånd är en helt riktig väg.Vi är alldeles klara över att det som kan läm-na i bidrag är marginellt. Naturligtvis är också detsom vi kan åstadkomma för att utjämna de socialaklyftorna marginellt, men jag tror ändå att det är vik-tigt att vi politiskt markerar hur vi ser på de här frå-gorna, där vi har möjlighet att påverka.Jag vill också peka på exemplet , där ettväpnat uppror inte har lett till de omfattande struktu-rella förändringar som vore nödvändiga. Vi ser alltsåatt kriser fördjupas utan att leda till nödvändiga åtgär-der.Jag vill återigen framhålla att intesvarar på frågan hur biståndet kommer att minska.Oavsett vad SIDA har skrivit i sitt pressmeddelandeär vi klara över att det kommer att bli minskningar.Eller menar att är undan-taget från besparingarna? Det vore väldigt intressant.Jag är beredd att diskutera om det verkligen skall varaså med tanke på fattigdomen i Afrika.Till slut, , vill jag vad gäller Kubaoch säga: Nej, är ingen demokrati.Det är väl ingen här som har hävdat det. Problemet äratt anses vara en demokrati. Men ett landsom inte kan skydda sina invånare, där över 30 000mördas och där ett vänsterparti för närvaran-de håller på att utrotas med hjälp av staten, kan knap-past kallas demokrati.Anf. 55 ()Fru talman! Jag är mycket glad för att och tar upp frågor om Latiname-rika och vårt förhållande till . Det be-hövs i dessa navelskådande tider, också i geografiskatermer.Men det är inte bara så att riksdag ochregering skall sända ut en tydlig signal om att problem och även dess positiva sidor -litteratur, musik och sådant - angår oss. Vi engageraross i detta och kommer att fortsätta att göra det.Vi lever också i en värld där globaliseringens ef-fekter är så starka på de sociala nätverken och struktu-rerna i alla samhällen - det må gälla , ,och - att problemockså är våra problem. Man kan tydligt se hur globa-liseringens sociala konsekvenser verkar med liknandemekanismer i , och Botkyrka.Det är bara en gradskillnad, men arterna är desamma.Därför måste vi ha en konsekvent politik mot socialutslagning både här hemma och i vår biståndspolitik,handelspolitik och utrikespolitik. Utslagningen ärnämligen den stora faran framöver. Därför är jagtacksam för den debatt som vi har haft som har varitmycket bra.Eva , jag kan ännu inte säga hur de storanedskärningarna kommeratt påverka, eftersom vi håller på att bereda detta. Jagvill bara säga att det pressmeddelande som gick utinte är regeringens pressmeddelande. Jag står fast vidvad jag sade till om inriktningen på vårtstöd och samarbete med Latinamerika.Anf. 56 ()Fru talman! är det svårt att debattera enfråga när man är någorlunda överens. Men ibland kanman hitta en del punkter som man kan vidareutveckla.En av dem kan vara roll inom EU just därföratt har haft en stor tradition i Latinamerika.Sveriges roll är mycket känd. Just därför kan Sverigepåverka väldigt mycket inom EU för att man skallutveckla de olika relationer som man har, inte bara deekonomiska till utan även andra typerav saker. I detta sammanhang förväntar jag mig attSverige spelar en viktigare roll än vad man hargjort, men har ju inte varit medlem länge.Detsamma gäller den roll som spelar inomFN.Fallet kommer att tas uppi en annan interpellation från . Jag villinstämma i hennes beskrivning. Däremot kan jag intedirekt säga att ur juridisk synpunkt och urparlamentarisk synpunkt inte skulle vara en demokra-ti. Vi kanske skiljer oss åt i den bemärkelsen. Där-emot kan vi konstatera och vara överens om att falletColombia är mycket bekymmersamt och att man frånSverige inte kan fortsätta att se fallet somen isolerad företeelse. har betydelse förhela . Det är som tar upp,nämligen att man i praktiken utrotar all opposition.Det är mycket bekymmersamt. Det måste vi alla taavstånd från, och det måste vi på göra något åt.Anf. 57 Statsrådet ()Fru talman! När det gäller roll i EU är viaktiva och har deltagit mycket talfört, skulle jag viljasäga, i de dialoger som vi har haft både i Latinameri-ka och i i de grupper som finns. Det finns juen särskild grupp för och en för som har regelbundna dialoger på utrikesmi-nisternivå och motsvarande nivå. Det kommer vi attfortsätta med. Jag tror nog att vi redan har märkts iden dialogen och skaffat oss förtroende och kontakter.Slutligen vill jag beträffande säga, ef-tersom jag är säker på att även ambassadörtar del av en sådan här debatt, att det gläder mig attkonstatera att president nu tydligen harfrikänts från alla anklagelser. Det är en del av proces-sen. Han har varit en mycket stark företrädare i deninternationella dialogen, också med EU, när det gälleratt det är hög tid för att betalaav sin sociala skuld till befolkningen. Det är ett temasom vi stöder.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:184 om bi-stånd med anledning av TjernobylkatastrofenAnf. 58 Statsrådet ()Fru talman! har med anledning av kata-strofen i Tjernobyl frågat mig vad gör för attnå de drabbade med bistånd, hur kan utvecklabiståndet till de drabbade, vilka möjligheter till re-habilitering ger genom att ta emot drabbadebarn för vistelser i samt om stöderutbytesprogram så att svenska läkare kan bistå medsitt kunnande till de drabbade områdena.Den 26 april 1986 inträffade i i Ukrainaden allvarligaste kärnkraftsolyckan i världen.Förutom allvarliga konsekvenser för själva kärn-kraftsanläggningen resulterade olyckan i stora utsläppav radioaktiva ämnen. Många länder har drabbats avradioaktiva nedsläpp efter olyckan. Särskilt drabbadeär förutom länder som och Vitryss-land. Olyckan har i dessa länder resulterat i stora ochsmärtsamma påföljder för människors hälsa och livs-förhållanden. Olyckan har också lett till stora eko-nomiska påfrestningar i dessa stater.De medel som står till regeringens förfogande församarbetsinsatser i är begrän-sade - - och en geografiskprioritering måste därför göras. Som framgår av denproposition om samarbete med länderna iCentral- och skall samarbetet koncentrerastill det s.k. närområdet, dvs. länderna och regionernarunt . Samarbetet med övriga länder i Cen-tral- och är emellertid inte uteslutet, ochframför allt men även tillhör deländer som utanför närområdet har en given plats isamarbetet.Sverige insåg på ett tidigt stadium vidden och be-hoven av hjälp för de drabbade länderna. Vi var jusjälva drabbade.Förutom de stora insatser på det medicinska ochhumanitära området som gjorts och görs via svenskafrivilligorganisationer har SIDA lämnat ett bidrag på650 till Skandinaviska barnmissionen för in-satser i . Ett bidrag på harockså lämnats för socialt arbete med barn och familjeri . Väsentliga inslag i dessa verksamheterhar varit korttidsrehabilitering av barn i Sverige.Fru talman! Jag vill här även framhålla vad somgörs på den tekniska sidan vid kärnkraftverk ochdrabbade områden i vårt närområde. Otillfredsställan-de teknik och säkerhet vid kärnkraftsanläggningar ärroten till det onda som drabbat så många människor,djur och växtlighet i samband med Tjernobylkatastro-fen.Statens kärnkraftsinspektion () har gjort ochgör omfattande insatser för att öka säkerheten vidbefintliga kärnkraftverk och skapa system för kontrollöver kärnämnen i de enskilda staterna. För att åstad-komma största möjliga resultat i denna verksamhethar de svenska insatserna i huvudsak kommit att kon-centreras till kärnkraftverket i i -hälften av våra insatser i går dit - men ävenandra kärnkraftverk i närområdet är föremål försvenska insatser, såsom exempelvis Sosnovyj Borutanför strålskyddsinstitut () verkar i flertaletav länderna i med att åstadkomma ett för-bättrat strålskydd och en bättre säkerhetskultur, ef-fektivisera organisationen inom strålskyddsområdetsamt bistå med att lösa eventuella akuta strålskydds-problem. Även projekt syftande till sanering av kon-taminerade områden och uppskattning av stråldosefter har genomförts av Strål-skyddsinstitutet.Med hänsyn till de svåra förhållanden som råderför den saneringspersonal som även nu arbetar vidden havererade reaktorn i Tjernobyl beslöt regeringeni mars att bistå brandväsendet i Tjernobyl medutrustning till ett värde av . I april i årlevererades således genom försorg50 specialgjorda brandskyddsklädslar för brandmän-nen vid reaktorn och brandsläckningsutrustning tillTjernobyl.Fru talman! har med betydande beloppbistått de drabbade länderna efter medinsatser i form av både humanitär och tekniskhjälp. Effekterna av olyckan har emellertid en såstor dimension att inte ensamt kan kommatill rätta med och lösa problemen. För att nåeffektiva resultat krävs ett internationelltengagemang. Det finns ett sådant, och visamarbetar med ett flertal länder, bl.a. ,och Tyskland.Anf. 59 ()Fru talman! Jag tackar för svaren. Naturligtvis ärjag inte så lycklig över att man satsar så enormtmycket på kärnteknologin, vilket jag anser att mangör. Vi borde satsa mer på människorna.Effekterna på hälsa, ekonomi, miljö och även depsykologiska effekterna efter katastrofen i Tjernobylär mer omfattande än de officiella uppgifter som hit-tills kommit till allmänhetens kännedom har visat.De mest drabbade områdena ligger i vindriktning-en från Tjernobyl, dvs. i norra och Vitryss-land. I är av jordenkontaminerad. 1985 räknade man med att 2 barn perår fick sköldkörtelcancer. 1995, , varantalet 212 barn, alltså 100 gånger mer.Jag har också en ny siffra från ihöstas. sade man från attköldkörtelcancer hos barn i , ochRyssland har ökat med 200 %.Ukrainas egen regering säger att 125 000 männi-skor har dött till följd av Tjernobyl. WHO:s forskarevarnar för att radioaktiviteten, förutom de direkt syn-bara effekterna på barn, ger en rad effekter på hälsan,inklusive större antal hjärtattacker och leversjukdo-mar. De varnar för att hud- bröst- och lungcancerfal-len kommer att öka drastiskt i framtiden.800 000 män arbetade i skift som avvecklare ochsanerare för att stoppa strålningen genom att täckaden brinnande reaktorn med en cementsarkofag. Manräknar med att de flesta dör och insjuknar, antingensom en direkt följd av Tjernobylkatastrofen eller pågrund av att frekvensen av självmord har ökat dras-tiskt i Tjernobyls fotspår, liksom skilsmässor, alkoho-lism etc. Detta drabbar naturligtvis barnen, som harväldigt jobbiga uppväxtförhållanden.I samband med konferensen i Kijev den 20-22april träffade jag en läkare, som fick besöka barnsjuk-huset i och även åkte till , den dödazonen innanför Tjernobyl. Hon reste med en FN-delegation och fick beskedet att av barnen somföds i har genetiska förändringar och att8 000 barn har leukemi.De sade att detta inte hade någonting att göra medTjernobyl. Men jag kan nämna att det i ärungefär 100 barn som får leukemi, medan det iUkraina alltså är 8 000 barn av en population på70 miljoner. Det är en mycket hög frekvens.Pierre nämnde i sitt svar att SIDA bidragitmed till Skandinaviska barnmissionen iUkraina, med till familjer i Vitrysslandoch med till räddningstjänsten. Men dettaär ju en spottstyver, när man vet hur mycket manmåste satsa. Som jag sade tidigare tycker jag att EU:sTACIS-program satsar för mycket på kärnkraften.När vi åkte över med Hoppets Stjärna kostade en-bart transporten av kläder och mat . Dåmötte vi ändå bara åtta grupper barn med ungefär 40barn i varje. De hade varit i tidigare. Vi utspi-sade ca 1 000 personer. Så dessa pengar är bara enspottstyver, när vi vet att de långsiktiga kostnadernaför att klara effekterna av katastrofen uppskattas till191 miljarder kronor.I har man en fond där man avsätter18 % av sina inkomster. I är motsvarandesiffra . har man bestämt att man skall gepengarna från fonden i till människor somflyttar tillbaka till kontaminerade områden. Just när vivar i Kijev lät presidenten meddela att människorskulle få betalt för att flytta tillbaka och börja odladessa jordbruksmarker. Det är skrämmande. Hur skallvi kunna hjälpa och stödja?Anf. 60 Statsrådet ()Fru talman!