prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Därför tänkte jag begränsa mig till ett antalav de punkter vi har att behandla i skatteutskottetsbetänkande 31.Låt mig bara först göra en rent generell reflexion.Det gäller hur skattepolitiken utformas och hur den ärkopplad till det betänkande som vi har diskuterattidigare . Vad man kan konstatera är att det sak-nas en bedömning av utvecklingen av skattekraftenoch de skatter som vi diskuterar. Den diskussion vi förblir litet begränsad. Den blir begränsad i tiden och tillett fåtal ämnen och punkter. Vi vet att hela skatteom-rådet hänger ihop. Samhällsekonomin är ganskakomplex. Det skulle egentligen krävas en mer över-gripande bedömning av vad man förväntar sig avskatteutvecklingen under t.ex. en treårsperiod. Det ärbara att konstatera att en sådan bedömning saknas iregeringens underlag. Vi får leva med bedömningarav kostnadernas utveckling under en längre period.När det gäller intäktssidan får vi nöja oss med ettbetydligt kortare tidsperspektiv. Det är naturligtvisinte särskilt bra. Jag hoppas att vi kan få en förändringi framtiden.Låt oss återvända till det betänkande som vi har attdiskutera . Jag skall bara nämna några av de punk-ter där vi har haft en del avvikande meningar gente-mot det förslag som regeringen har lagt fram. Vi stårbakom en hel del av de förslag som finns i betänkan-det. Vi tycker att de är bra. De ligger i linje med denpolitik som har drivit. Jag tänker påenergiskatteområdet.Det finns en detalj som för många människor ärganska viktig. Den gäller fastighetsbeskattningen.Regeringen lägger fram ett förslag som går ut på höjer gränsen för förmögenhetsbeskattning med100 000. I propositionen anger man att motivet är vill mildra effekterna för dem som har fastighe-ter i särskilt utsatta områden. Det mest logiska voreatt man också begränsade reduceringseffekten till demsom har fastigheter. väljer man i stället en generellförändring som även omfattar dem som inte har fas-tigheter. Det tycker vi är fel, och det har vi utvecklat ien reservation. Vi tycker att man i stället kunde hanöjt sig med att de människor som får höga fastig-hetstaxeringsvärden kunde få en reduktion när de tarupp fastigheten till förmögenhetstaxering. Det är etträttvist och bra sätt att lösa det här problemet.Fastighetsskatten i sig baseras på ett fiktivt värde.Det handlar alltså inte om ett verkligt värde utan omett skenbart värde. Det är inte bra.Man har också sagt att man bör höja beskattningenav aktieinnehavet till av innehavet. Det tyckervi är fel, eftersom det finns en latent skatteskuld i dethär värdet. Det vore litet fel att beskatta detta, efter-som man riskerar att riskvilligt kapital undandras.Man bör se energiskatterna i ett litet större sam-manhang. Flera av dessa skatter ligger, som jag sade, ilinje med den politik som har drivit tidi-gare. Men man bör se det här i ett perspektiv där manbyter energiskatterna mot andra skatter. Jag talar omen skatteväxling. Tyvärr kan man konstatera att deförslag om energiskattehöjningar som har lagtsfram i huvudsak bara är till för att finansiera andraåtgärder. Det är litet synd. Vi hade helst sett att manhade sänkt skatten på arbete. På det sättet kunde manse till att företagen inte urholkas genom att kostnader-na höjs. Det hade också lett till att man kunde få nedbeskattningen på arbete - arbete vill vi gärna ha. Där-emot kan vi undvara konsumtion av energi i rätt högutsträckning.Det är många som säger att det är ett elände medenergibeskattningen. Vi har hört om exempel på före-tag som kommer att råka väldigt illa ut. Av en deldebattörer kan man få intrycket att det går att höjaeller sänka skatter utan att det uppstår några föränd-ringar. Det är något märkligt. Självfallet blir det för-ändringar om man höjer eller sänker skatter. Självaavsikten med att växla skatter är just att det skall bliförändringar.När det gäller de energiskatter som höjs kan jagta upp en artikel som fanns i härom-dagen. Man hade gjort en undersökning om vad före-tag tyckte om förändringar på miljöområdet. Denrörde inte miljöskatter eller energiskatter utan lag-stiftning över huvud taget på miljöområdet. Det visa-de sig att en majoritet av företagen tyckte att det varbra med skärpta miljöregler av det enkla skälet att alladå får spela på samma villkor. De företag som vill gåföre har annars den nackdelen att de tar på sig pion-järskapet och kostnaderna. Om man skapar regler somligger i fas med utvecklingen i samhället i övrigtskapas förutsättningar för att alla företag skall kunnaarbeta på samma villkor. Detta gäller naturligtvis ävenpå skatteområdet. Det är alltså viktigt att man ser tillatt genomföra sådana förändringar att företagen fårlikartade villkor.Fru talman! Jag skall inte uppehålla mig mycketmer i den här debatten. Jag står naturligtvis bakom dereservationer som vi har, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservationerna 27 och 38.Reservation 27 handlar om slopandet av den nio-öring som man har fått i reduktion vid leverans avvärme till industrin. Det har framförts en del synpunk-ter kring detta. Det betänkande som vi nu behandlarinnehåller en förändring gentemot propositionen. Manhar lagt till ett återinförande av de gamla regler somgällde. Det tycker jag är en litet märklig förändring.Det är rimligt att ta bort nioöringen, eftersomkostnaderna för den restitutionen har skenat iväg påett sätt som inte var avsett. Företag som tidigare leve-rerade värme till industrin därför att det var kost-nadsmässigt fördelaktigt har genom en omorganisa-tion på ett icke avsett sätt planerat sig till skatteintäk-ter. Det blir då något ologiskt att föreslå att man skallåtergå till de gamla reglerna. Med de gamla reglernafår företagen ännu mer återbäring om fossilbränslenanvänds.K-G anförde att han såg den risken medett avskaffande av den här nioöringen. Men man kantitta på hur verkligheten ser ut, hur strukturen på vär-meverk som levererar värme till industrin ser ut. Dåupptäcker man att den stora lättrörligheten när detgäller utbyte av bränslen finns hos just värmeverk. Deflesta värmeverk har båda teknikerna, och de hardem i en ganska modern tappning. Ett värmeverk someldar både flis och olja kan alltså i princip bytabränsle , när vi har fattat beslut här ikammaren . Det går så snabbt för dem att ökafossilbränsleanvändningen om det finns en relationmellan dessa bränslen som gör att det blir gynnsamt.Det är alltså väldigt lönsamt för dem.Det talade här om en risk för att de industrier somtar emot värmeleveranser skulle byta till fossilbränsle.Vår bedömning är att den risken är väldigt liten, efter-som de oftast sitter med långsiktiga leveranskontrakt.De har slutit dessa kontrakt eftersom de själva har endålig teknik. De har pannor med dålig verkningsgrad.De kanske t.o.m. har monterat ut dem. I detta avseen-de är trögrörligheten betydande. Risken för att den härövergången skulle uppstå är i det närmaste obefintlig.Man kan kombinera förslaget om att ta bort nio-öringen med riktade bidrag, vilket jag tycker är ettbättre sätt att stimulera biobränsleanvändningen. Serman dessutom till att behålla konkurrensneutraliteten- eller, ännu hellre, att biobränslen blir konkurrens-gynnade - uppstår den positiva utveckling som jagtror att man avsåg och också fick i gång från denborgerliga regeringens sida.Jag ser alltså inte den risk som K-G Svenssonmålar upp. Jag ser den motsatta risken. Det finns ännustörre skäl för de befintliga värmeverken att förändrasin mix av bränslen om det blir en återgång till detgamla systemet.Jag tror att det bästa hade varit om man hade nöjtsig med att plocka bort denna nioöring och snabbtåterkommit med förslag om hur man skall fåbiobränsleanvändningen att öka och om hur man skallse till att konkurrenssituationen inte försämras. Detvore det bästa sättet att hantera den här frågan.Anf. 241 ()Fru talman! Sambeskattning av förmögenhet ärdet enda kvarvarande momentet av sambeskattningsom finns i nuvarande skattelagstiftning. Detta repre-senterar en syn på kvinnor som måste bort ur skatte-systemet.Den skattepliktiga förmögenheten beräknas ge-mensamt för makar som sammanbott större delen avbeskattningsåret. Med makar jämställs de som utan attvara gifta bor tillsammans och har eller har haft barntillsammans eller har varit gifta med varand-ra. Detta innebär att sammanboende utan barn intesambeskattas och att de kan förlora flera tusen kronorper år om de gifter sig. och , detta är helt oacceptabelt och måste förändras.Gifta makar och sammanboende utan barn måstebeskattas lika när det gäller förmögenhet.Regeringen skriver i propositionen att höjningenav fribeloppet för förmögenhetsbeskattningen motive-ras av höjda taxeringsvärden på fastigheter. Vi krist-demokrater anser att problemen med de höjda taxe-ringsvärdena är så stora att de kräver helt andra åtgär-der, och därför avvisar vi detta förslag.Skatten på bostadsfastigheter bör sänkas till 1,5 %av taxeringsvärdet. En regel bör införas som begrän-sar fastighetsskatten i storstadsområden och skär-gårdsområden med extremt höga taxeringsvärden.Denna regel skulle kunna utformas så att markbe-skattningen reduceras över ett visst taxeringsvärde påfastigheten.Kristdemokraterna anser att det privata sparandetskall gynnas skattemässigt av samhället. Detta gällersåväl trygghetssparande i pensionsförsäkringar somsparande i ett personligt ägande.Tyvärr undergräver Socialdemokraterna och derasstödparti det privata sparandet genom höjd skatt påpensionssparande och genom den föreslagnaskärpningen av förmögenhetsbeskattningen på aktie-ägande. Detta skadar såväl det ekonomiska intressetför näringslivet som tillgången till riskvilligt kapitalför företagande.Vi kristdemokrater anser att hela samhället har ettstort intresse av att många genom sitt sparande i t.ex.aktier får kunskap, intresse och engagemang kringnäringslivets villkor, så att detta inte begränsas förden enskilde genom en skärpt lagstiftning. Därföranser vi att det finns många goda skäl att inte skärpaförmögenhetsbeskattningen för aktier till det fullavärdet.En sådan skatteskärpning mot ägande i bl.a. småoch medelstora företag skulle vara kontraproduktiv ien tid då vi förväntar oss att just dessa företag skallexpandera för att skapa tillväxt och nya jobb i Sveri-ge. Därför avvisar vi dessa tankar.Fru talman! Regeringen föreslår att den generellastatliga beskattningen skall höjas från 100 till 200 krper inkomsttagare och år. Detta är inte problemet. Ettav skatteproblem är att arbete generellt be-skattas för högt och väsentligt högre än kapital. Dettaleder till att tjänsteföretag, som väntas stå för denframtida tillväxten av nya jobb, är högre beskattade äntraditionella industriföretag.I detta perspektiv var införandet av värnskatten, enhöjning av den statliga skatten , mycketolycklig. Detta felsteg innebar just höjd skatt på arbe-te genom att skattereformen urholkades. Tjänstesek-torn är beroende av personlig flexibilitet vad avserarbetsvolym. Denna flexibilitet bör då inte störas avskärpta marginalskatter.Kristdemokraterna vill återgå till den tidigare ni-vån på statlig skatt på . Bättre än värnskattenskulle vara att slopa grundavdraget vid statlig skatt.Vidare har regeringen aviserat ett förslag som in-nebär att sjukförsäkringsavgiften skall höjastill . Det skulle innebära att sjukförsäkringsde-len minskas och att detta balanseras med en höjningav den allmänna löneavgiften. Avgiften har då ingenkoppling till sjukförsäkringen och är att jämställa meden ökad marginalskatt.Egenavgifterna drabbar främst personer med lågainkomster på så vis att möjligheten till avdrag föreden beskattningsbara inkomsten inte ger dem såmånga slantar i plånboken som för en inkomsttagaremed hög marginalskatt.Kristdemokraterna vill också avvisa skärpt skatt iform av egenavgifter, eftersom detta, genom avdrags-rätten mot kommunalskatten, minskar kommunernasskatteinkomster med i det här fallet 6 miljarder kro-nor. Detta drabbar skola, vård och omsorg i kommu-ner och landsting.Fru talman! Beträffande näringslivets redovisningoch inbetalning av mervärdesskatt anser vi kristdemo-krater att tidigare gällande regler skall återinföras.Den likviditetsförsämring som genomfördes försvenskt näringsliv försämrar möjligheterna att forska,utveckla och investera i ny produktion och att därmedskapa nya arbetstillfällen och välfärd för svenskafolket.Det är en oacceptabel princip att företagen skalltvingas betala in mervärdesskatt till staten innan manfått betalt för den aktuella fakturan. Den svenskaregeringen bör lära sig av , som inovember 1994 rekommenderade alla medlemsländeratt inte kräva företagen på inbetalning av moms förränman just fått betalt av sina kunder. Principen är sär-skilt angelägen för företag med mindre än 500 an-ställda men också för övriga.Den nu föreslagna ändringen, att höja den aktuellaomsättningsgränsen från 10 till 40 miljoner, är ett stegi rätt riktning, men det räcker inte. Vi anser att allaföretag skall ha sin betalningstidpunkt för moms denfemte i månad två och inte, som , den tjugonde imånad ett.Kravet på långsiktighet och stabilitet i näringsli-vets villkor borde ha hindrat regeringen från att göraändringar i detta system, särskilt i avvaktan på even-tuella förslag från om ettsamlat skattekonto mellan företaget och staten.Fru talman! Regeringen föreslår i propositionen enhöjning av skatten på energi i flera omgångar och förflera energislag. Regeringen förefaller inte ha beaktatförslagets konsekvenser för tillväxt och värnande omarbetstillfällen. Företrädare för svenskt näringslivhävdar i tidningen att beslutet skulleinnebära att åtminstone 1 500 arbetstillfällen flyttasfrån Sverige.Kristdemokraterna har förordat enskatteväxling för att minska överutnyttjandet av natur-resurser och därmed också energi och till förmån förlägre kostnader för arbetskraft och stimulans för nyajobb. Det regeringen och nu vill genomföra ärnågot helt annat. Det handlar om en ensidig höjningav energiskatterna på alla fronter, utan att kostnadernaför arbetskraften sänks. Härmed förbrukas ytterligaretillfällen till skatteväxling och denna viktiga möjlighetatt främja nya jobb i Sverige.Vi delar uppfattningen att ett ökat skatteuttag påkärnkraftsbaserad el är i linje med en mer rättvisandeprisbild för denna elproduktion. Dessa ökade intäkterborde enligt vår mening användas för forskning, ut-veckling och nyinvesteringar i förnybar elproduktionbaserad på biobränsle och vind. Jag vill dock i dettasammanhang peka på att en relativt fri elmarknad iNorden innebär att ökade svenska produktionsskatterkommer att leda till import av fossilbaserad energi pågrund av lägre skatt i våra grannländer.I dag har vi en växande marknad för biobränsleba-serade värmeleveranser med ett skattemässigt stöd.Regeringen har för avsikt att ändra detta stöd. Dennatyp av ändringar är alltid olyckliga, eftersom de för-ändrar villkoren för de investeringar som redan hargjorts och skapar osäkerhet i lönsamhetskalkylernainför kommande energiinvesteringar.Enligt vår mening måste biobränslenas konkur-renskraft i relation till oljeanvändningen säkras, ocksåför andra leverantörer än de stora verken.Fru talman! anser att om enhöjd energiskatt på bränsle skall komma i fråga måsteen kompensation ges till glesbygdsboende, som intehar tillgång till kollektivtrafik på samma sätt som manhar i städerna. Dessa tankar finns med i betänkande. Vidare menar vi att deinkomster en ökad energiskatt på bränsle ger skallöronmärkas för forskning och utveckling, till stöd förmera miljövänliga fordon och ökade miljöinsatsergenerellt på transportsidan.Regeringen föreslår ett nytt system för mer miljö-styrande landningsavgifter för inrikesflyget. Det gerfel signaler att besluta om lägre avgiftsnivåer. Därförär det nödvändigt att få in motsvarande miljöavgiftermen med annan styrning.Kristdemokraternas motion omfattade ocksåenergibeskattningen på fodertorkar och konkurrensenmed exempelvis . Vi kan konstatera att re-geringens förslag tillgodoser de aspekter vi har pekatpå. Detsamma gäller den aviserade bilförmånsbe-skattningen, där vi har hemställt om en beskattningsom är mera miljöanpassad än den nuvarande.Fru talman! Skattepolitiken omfattar de allra flestaområden, också det alkoholpolitiska. Regeringenföreslår att den skattemässiga avdragsramen ocksåskall innehålla kostnader för alkoholkonsumtion vidrepresentation, av förenklingsskäl.Riksdagen har ställt sig bakom en politik somsyftar till att minska svensk alkoholkonsumtion med25 % fram , med målsättningen att minskaalkoholskadorna bland medborgarna. Vi har inte varitframgångsrika, och närmar sig mycketsnabbt. Mot denna bakgrund är det mycket inkonsek-vent av regeringen att främja konsumtion av alkoholmed så svaga motiv som förenklingsskäl.Vi kristdemokrater har den uppfattningen att sta-ten inte skall subventionera alkoholkonsumtion. Från-varon av alkohol på arbetsplatsen bör i stället vara ettsärskilt viktigt delmål för alkoholbekämpningen.Därför avvisar vi detta förslag.Fru talman! Mot bakgrund av vad jag här har an-fört är det självklart att vi kristdemokrater står bakomalla våra reservationer i betänkandet SkU31. För tidsvinnande vill jag yrka bifall endast till reservation nr5, med inriktning på sambeskattning av förmögenhet,och reservation nr 33, med inriktning på skatteväxlingav produktionsskatter för en bättre miljö.Allra sist vill jag understryka att samtliga våraändringsförslag är finansierade fullt ut, till skillnadfrån vad en dåligt informerad finansminister sade härpå morgonen.Anf. 242 ()Fru talman! Under litet styvt har vi lyss-nat på olika oppositionsföreträdare här i kammaren.Nog känns det ganska skönt, , både försvenska folket och svenska företag, att det finns enstabil s-c-majoritet, så mycket som de olika förslagenfrån de olika oppositionspartierna spretar åt olika håll.Skattepolitiken är viktig. Den spelar en tung roll idet moderna välfärdssamhället. Genom gemensammainsatser kan vi medverka till en infrastruktur som gerförutsättningar för tillväxt och nya jobb.Skattepolitiken har också stor betydelse för om-fördelningen mellan välbärgad och fattig, och mellanolika skeden i livet för var och en av oss.I morse presenterade finansministern sysselsätt-ningspropositionen för . Det finns mångaviktiga förändringar på skatteområdet i den för attfrämja tillväxt och sysselsättning. En förutsättning föratt det skall lyckas är att varje åtgärd är finansierad.En viktig del av finansieringen är de energiskattehöj-ningar som föreslås i SkU31 och som tillsammansmed besparingar och en mindre höjning av den statli-ga skatten för alla löntagare skall finansiera en massivsatsning på utbildning.Låt mig först ge några kommentarer till de all-männa överväganden om skattepolitiken som görs ivårpropositionen. har inneburit svåraomprövningar av hela den statliga verksamheten.Fördubblingen av statsskulden harställt krav på omfattande besparingar men också jus-teringar av skatteuttaget på flera områden. Kombina-tionen av skattehöjningar och besparingar har varitnödvändig för att budgetsaneringen skall kunna ges enfördelningspolitisk rimlig profil. Så betyder t.ex. denhöjda kapitalskatten, bibehållandet av förmögenhets-skatten, höjningen av avkastningsskatter och värnskat-ten att den som tjänar hyggligt och har goda tillgångarkunnat vara med och ta sitt ansvar för saneringen avde offentliga finanserna.Ändå är det viktigt att också i en skattedebattkomma ihåg att den som allra starkast har känt avbudgetsaneringen inte är den välavlönade medborga-ren med en slant på banken eller hyggliga tillgångarpå börsen. Det är inte heller den företagare som har enhygglig efterfrågan riktad mot sitt företag. Jag skullevilja fråga de av er i utskottet som vill ersätta värns-kattens drygt 4 miljarder eller förmögenhetsskattensinkomster om runt 3 miljarder med ytterligare bespa-ringar om ni har funderat över hur det känns för densom har svårt att klara hyran för en tvåa eller trea. Harni tänkt på hur det känns för den som kanske tvingasfundera på om man har råd med gymnasieutbildningför barnen när man bor i glesbygd?Vårpropositionen visar att det tunga och viktigajobbet med budgeten varit meningsfullt. Statens be-hov av upplåning var runt 200miljarder . räknar regeringen med att deoffentliga finanserna skall vara i balans 1998.En varaktigt god tillväxt, goda villkor för företa-garna och hög sysselsättning måste byggas under avsunda statsfinanser. Och sunda statsfinanser når viinte om inte alla medborgare solidariskt är med ochdelar ansvaret.SkU31 innehåller flera viktiga skattefrågor. Be-tänkandet innehåller förslag till finansiering av enutbildningsrevolution som i första hand skall kommade lågutbildade till del. Det innehåller också föränd-ringar av förmögenhetsskatten för att möta höjdataxeringsvärden på småhus. Byggsektorn påverkas avden proposition om ROT-avdrag som sakbehandlassenare i dag.Några justeringar berör företagen direkt och ome-delbart. Det gäller speciellt redovisningsperiodernaför mervärdesskatt och ändrade avdragsregler förrepresentation.Slutligen förutskickas att förslag om den höjningav den allmänna sjukförsäkringsavgiften för löntagaresom ingår i saneringsprogrammet kommer att läggasfram i år.Utskottet har i allt väsentligt följt intentionerna ipropositionen och ställt sig bakom det grundläggandesynsätt som innebär att inte får tappa grep-pet om statsfinanserna som det måste skapasutrymme för framtidsinriktade satsningar på syssel-sättningen.Utskottet har också sökt fånga upp viktiga frågorsom tagits upp i motioner från olika politiska partiermed anledning av propositionen liksom vid flera av deuppvaktningar som gjorts inför utskottet. Det har letttill att utskottet föreslår två tillkännagivanden tillregeringen och också föreslår förändringar i lagtexteni två fall.Flera viktiga delfrågor berörs i betänkandetexten. liksom i förberedelsearbetet inför pro-positionen har och Socialdemokraterna sam-arbetat. Också företrädare för andra partier har gjortviktiga påpekanden i samband med utskottsbehand-lingen.En viktig förutsättning för att skall ha enstabil grund för den ekonomiska politiken är att detfinns ett stabilt politiskt samarbete, ett politiskt sam-arbete som kan skapa tilltro både hos medborgarnaoch viktiga aktörer i och utanför Sverige.Nu till de konkreta sakfrågorna. Golvet för förmö-genhetsskatten höjs från till 900 000 kr.Nu, liksom tidigare, görs justeringen efter det attfastighetstaxeringen genomförts för småhusen. Sam-tidigt breddas förmögenhetsskatten så att börsnoteradeaktier tas upp till sitt fulla värde.Moderata samlingspartiet har med en druckensenvishet föreslagit att förmögenhetsskatten skall av-vecklas. Det upplevs dock inte, ,vara särskilt ansvarsfullt av att föreslå enåderlåtning av statsfinanserna med ,som stora medborgargrupper har svårt att fåsin ekonomi att över huvud taget gå ihop.Vänstern föreslår att golvet ligger kvar på800 . Det kan låta bra, men jag vill varna, PerRosengren, för den allvarliga risk som finns om maninte justerar gränserna för förmögenhetsskatten. Av-står från att justera golvet något så när i taktmed inflationen, finns nämligen risken att allmänhe-tens förtroende för förmögenhetsskatten som en skattpå något större tillgångar minskar. Det förslag somregeringen har lagt innebär en något försiktigare jus-tering än inflationsuppräkningen. Det i sin tur harsamband med det extremt allvarliga statsfinansiellaläget.Utskottet säger också ja till regeringens förslag omändrad beloppsgräns för snabbare redovisning ochbetalning av mervärdesskatt. De företag som har enomsättning kommerinte att behöva betala in mervärdesskatten förränden 5 i andra månaden efter redovisningsperiodensutgång - inte, som , den 20 i månadenefter redovisningsperioden. Detta har nämnts av fleratalare tidigare här.