prot · GJ0968 · 1996-03-13 00:00:00 — Denbilden är ju hämtad från den grekiska mytologin.Odysseus band sig vid masten för att inte låta siglockas att styra in på de steniga, grunda vattnen.Men problemet med Socialdemokraternas politikså här långt efter regeringsskiftet är ju att nigång på gång har låtit er lockas av andra traditionalisters lockrop. Ni har försämratvillkoren för de företag som, vilket ni egentligeninser, kan skapa de nya jobben.Låt mig ta upp ett par av de punkter som JörgenAndersson nämnde. Först till detta med dubbelbe-skattningen av aktieutdelningar. Det var, säger , inte acceptabelt för socialdemokratin attavskaffa denna. Men vad den frågan handlar om är judet livsviktiga riskkapitalet. Det handlar om att fåfram en på marknadens villkor fungerande riskkapi-talförsörjning. Genom att man återinfört dubbelbe-skattningen har man ju slagit sönder den början till enuppbyggnad av en fungerande riskkapitalmarknadsom den förra regeringen inledde.När det gäller arbetsrätten säger det bästa sättet är att se till att parterna kommeröverens. Varför skulle det vara det bästa sättet? Var-för skall vi just på detta område gå in för en korpora-tivistisk beslutsmodell i och överlåta till in-tresseorganisationer att bestämma? Den stora uppgif-ten för oss politiker är ju att ställa oss på deras sidasom inte har något jobb. Då är det inte alls säkert attdet är just facken - som ju allt oftare talar om att deser som sin huvuduppgift att försvara villkoren fördem som har jobb - som är de bästa att komma över-ens om villkoren för arbetsrätten.Jag kan inte - det har jag sagt förut från den härtalarstolen - förstå att har accepterat att bli ettsådant stödparti åt den här regeringen. Det var jufaktiskt den förre arbetsmarknadsministern som till-satte , som avsattes av den nyearbetsmarknadsministern. har man överlåtit dettatill arbetsmarknadens parter.Nej, det räcker inte med att säga att man älskarsmåföretagen; man måste också främja småföretagen.Då har vi lagt fram konkreta förslag: en fungeranderiskkapitalmarknad genom slopad dubbelbeskattning,sänkt arbetsgivaravgift och reformer av arbetsrätten.Jag tycker att det är bra att näringsministern tarupp konkurrensfrågorna, men i praktiken har ju Soci-aldemokraterna ofta varit ganska passiva på det områ-det.Till sist vill jag ta upp detta om mervärdesskattenoch de nya reglerna. har tidigarehär i talarstolen väckt vissa förhoppningar och sagt för en dialog med finansen. Men i praktiken blevdet bara en monolog, därför att finansen sade nej. Dåbackade och sade att det tyvärr integår att göra någonting. antyder han återigen att detkanske finns någonting att göra. Men vi har ju pådetta område sett att det i praktiken inte går att lita påde signaler som kommer från Socialdemokraterna omatt man är beredd att vidta positiva åtgärder.Jag vill återigen ställa frågan: Vilka konkreta löf-ten har näringsministern med sig ? Vad kan visäga till de småföretagare som känner att alla nu pra-tar om hur bra och hur viktigt det är med småföretagmen att väldigt litet händer i praktiken?Vi politiker har ett gemensamt ansvar för att nuvisa för den här gruppen, som är så strategisk om viskall få fram de nya jobben, att vi har förstått de vill-kor som de arbetar under. har ju deras gemen-samma känsla varit att politikerna inte har förstått det. (Applåder)I detta anförande instämde . 22 ()Herr talman! är återigen på väg in i en fi-nanskris, som kanske är av ännu större format och harännu större effekter än den som vi nu delvis lever i.Ett bevis för detta är att vi trots en av de kraftigastehögkonjunkturerna sedan tvingasregistrera arbetslöshetssiffror på rekordnivå. Detkostar inte bara samhället stora belopp, utan det ärockså en personlig tragedi för många.Exportindustrin går visserligen som tåget, beroen-de på valutans nedskrivning, men hemmamarknadsin-dustrin och handeln har mycket stora problem. Nyahöga löneavtal som tillkommit efter konflikt hardessutom förvärrat läget.Det här är inget nytt fenomen för oss i ,utan det har vi levt med i . Ge-nom upprepade devalveringar har vi låtit oss duperasoch trott att vi har fixat det hela. Men verklighetenkommer och visar att vi har rutschat ned från att havarit det tredje rikaste landet i världen. sladdar vibland de sista i OECD-statistiken.Hur skall vi då klara oss ur den här knipan? Ja, vimoderater har angivit en politik som skulle kunna ledalandet till pånyttfött välstånd. I programutgör, som bekant, företagens villkor en grundbult.Den enda ljusglimten jämfört med tidigare äratt samtliga partier nu sjunger företagens lov, och dåär det speciellt de mindre och medelstora företagensom hyllas. Det är de som skall lyfta oss ur det eko-nomiska träsket. Det är företagen och företagarna somskall ge oss välståndet åter. Det är där jobben skallskapas, heter det.Men hur vackert man än sjunger om småföreta-gens förträfflighet, kommer ingenting att hända ominte också i handling visar att man menarallvar med lovsångerna. Under min korta tid somriksdagsledamot har jag förbluffats över hur lättvin-digt och verklighetsfrämmande riksdagsmajoritetenhar behandlat företagarnas, särskilt de mindre företa-garnas, situation. Antingen förstår man inte hur enföretagares vardag ser ut, eller också ger man tusan ihonom eller henne.Företagare är inte annorlunda än någon av oss. Deär av kött och blod. De har känslor. Om de då ser metodiskt, år ut och år in, bara driver en form avöversittarpolitik och suger ut dem blir det inte bra.Den borgerliga regeringen införde en hel del braförändringar, och det bevisades också av att företa-garna då tyckte att företagsklimatet hade börjat för-bättras. Vi såg en gryende optimism. visar enkä-terna på samma sätt att det är på väg nedåt. Här harredan från talarstolen citerats de uppgifter som står itidningen om att det är ökad arbetslöshet framförallt bland de mindre företagen.Näringsministern säger att det inte är någon art-skillnad på synpunkterna bland de olika partierna utanatt det är en gradskillnad. Det kan jag inte instämma i.Jag kan inte förstå att det kan vara företagarvänligt attinföra t.ex. den nya momsredovisningen. I skatteut-skottet här i försökte vi förklara för riks-dagsmajoriteten att detta var vansinnigt, att det skulledrabba de mest sårbara företagen, med låg soliditetoch med långa betalningstider. Men icke sade !Ingen ville lyssna på oss, och sitter vi där. Nubörjar man säga att vi skall avvakta och se hur dethela utvecklas. Det är ingenting att avvakta, och det ärbara att ändra detta, om man menar allvar med skall satsa på företagen.Herr talman! Jag har talat om att vi i grundenmåste förbättra småföretagarnas vardag, och det kanvi bara göra om vi förstår hur det går till på riktigt iett företag. Vill vi att företagen skall växa och skapanya arbeten kan vi inte göra som riksdagsmajoritetenhar gjort - den riksdagsmajoritet som består av Soci-aldemokraterna, och/ellerCentern.Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträd-de har bl.a. följande beslut fattats: Kvittningsrätten förnystartade företag har slopats. Fastighetsskatt på buti-ker och kontor har återinförts. Arbetsgivaravgiften har höjts. Dubbelbeskatt-ning av riskkapital har återinförts. Provanställningsti-den förkortas till hälften jämfört med under den bor-gerliga regeringen. Det gäller vidare möjligheten attvid neddragningar undanta viss viktig personal frånturordningen och senast en ändrad uppbördsmodellför momsen, som innebär att man på ett bräde drar in9 miljarder kronor till staten, för att tjäna 500 miljonerkronor i ränteintäkter för staten. Det skall betalas avnågon. Jo, av företagen.Om man nu skall lyssna på de här lovsångerna omatt man älskar företagen, får man också tänka på detgamla ordspråket: Den man älskar agar man. Men jagtror att de svenska företagen skulle vilja ha litet mind-re passionerad kärlek och ett litet mer realistiskt för-hållande.Låt oss därför återställa återställarna! Låt oss kon-kret börja med att ändra momsreglerna! Det skulle vikunna göra rätt snabbt. Vi skulle kunna ändra arbets-rätten, vilket inte kostar någonting. Att ta bort dubbel-beskattningen av riskkapital skulle vara en bra signal.Vi skulle kunna avskaffa företagsstödet och sänkaarbetsgivaravgifterna. Kan vi få höra hur rege-ringen och ställer sig till detta? Det är bättre sent än aldrig.I detta anförande instämde ().Anf. 23 ()Herr talman! Jag tycker att det var ett bra initiativav att begära den här särskilda debattenom småföretagens villkor. Alla partier här i riksdagenhar betonat småföretagens stora betydelse, och därförkänns det bra med den här debatten.Vem älskar småföretagen? Den frågan ställde i söndagens ledarspalt, och jag tycker attskribenten var mycket klarsynt. Där poängteras att detkrävs ett nytt klimat och en ny förståelse. Skall små-företagarna göra jobbet måste det ske på deras villkor.Bakom varje företag finns det en företagare. Vadär det då som driver människor att bli företagare? Ärdet längtan att bli rik eller drömmen om makt? Nej,det är det mycket sällan. Det är i stället lusten attförverkliga en idé, skapa något eget eller genomföraett livsprojekt. Det blir ett sätt att leva.I drivkraften ligger också att företagarna vill hafrihet och svängrum och att de vill känna att de kanpåverka, fatta beslut och ta ansvar. Men de behöversamtidigt en viss trygghet. Hon eller han behöver hafasta spelregler, lättare att låna i bank och möjlighetatt bygga upp eget kapital, och han eller hon behöverslippa en del av blankettkrånglet och få enklare attanställa folk.Det här landet behöver fler företag och fler företa-gare. Man kan inte kommendera någon att bli företa-gare, men man kan skapa ett företagarklimat somstimulerar till företagande. Den borgerliga regeringengenomförde en rad åtgärder som var positiva för före-tagare. Tyvärr återställdes en del av dem när Social-demokraterna kom till makten, t.ex. slopandet avdubbelbeskattningen, den ändrade arbetsrätten, slo-pandet av kvittningsrätten m.m. Detta var till men försmåföretagsutvecklingen.Centern har sedermera medverkat till att kvitt-ningsrätten har återinförts. Vi har också medverkat tillatt införa riskkapitalavdraget, till att egenföretagarnafår del av mål 4-medlen, till fler platser till högskolan,till stimulans till kvinnligt företagande osv.Men det finns många frågor som långsiktigt måstelösas för att småföretagandet skall komma att bli bra.Av den anledningen har vi inom en arbets-grupp, som jag leder, för att ta fram ett nytt småföre-tagarprogram. Där prövar vi en massa olika möjlighe-ter till att förbättra företagarklimatet.Det gäller t.ex. arbetsrätten. Det har sagts här tidi-gare: Det måste bli enklare att anställa folk när debehövs. Det måste underlättas för de arbetslösa attkomma in på arbetsmarknaden. Vissa tillväxthäm-mande skatter och avgifter måste sänkas igen. Dub-belbeskattningen måste t.ex. avskaffas. Det finnsockså en rad regler för de s.k. fåmansbolagen sommåste ändras. Vi måste klara kapitalförsörjningen tillföretagen. Vi har där vår företagsgaranti, men ocksåSAF:s garanti kan vara värd att pröva.Vi måste förbättra de kompetenshöjande åtgärder-na så att vi kan gå i spetsen här i landet med bra ut-bildningar på gymnasienivå och på högskolenivå, menockså utbildningar för företagare. Vi har utbildatväldigt många löntagare här i landet, men vi har utbil-dat få företagare, och detta måste ändras. Vi måste fåtill stånd en attitydförändring.Vi måste underlätta för uppfinnande amatörer. Dehar det svårt att finansiera sina olika idéer. Detkrävs också en enklare administration. Vi måste klaraföretagarnas sociala situation. Inte minst gäller det a-kassan för egenföretagare. Detta är ett stort problem.Vi måste få fram nya jobb i den privata tjänstesektorn.Jag tycker att förslag från varintressant. Vi tänker i samma banor som Folkpartietangav där. Vi måste också få bort onödigt krångel ochbyråkrati.Det här är några av de frågor som vi diskuterar ivår grupp, och de är frågor som pockar på en lösningom vi skall få ett bättre företagsklimat. Jag tycker attLars anförande gick i samma stil. Defrågor det handlar om måste få en lösning, och vi ärberedda att diskutera dessa frågor mycket seriöst.När det gäller den aktuella momsfrågan härrör sigförslaget från den utredning som tillsattes av denborgerliga regeringen. Utredningen färdigställdesförst efter maktskiftet. När utredningsförslaget presen-terades ansåg vi i att det var ett dåligt förslag,men vi valde att försöka förändra det. Vi lyckadesockså få till en förändring, nämligen för gruppen upptill och för gruppen upp till10 miljoner kronor.Det skall också sägas att detta ärende ingick i dettotala saneringspaketet med besparingar och stimulan-ser. Saneringen av ekonomin har betytt mycket förbåde kronkurs och ränta. En stabil ekonomi med lågränta är också den bästa hjälpen för både företagareoch enskilda.Men jag har stor förståelse för de problem sommomsbeslutet har inneburit för företagarna, och dethar också statsrådet uttryckt. Jag förutsätter att rege-ringen noggrant tittar på dessa konsekvenser ochkommer med en revidering av beslutet. Från Centernär vi utan prestige villiga att ställa upp för att omprö-va det.Som jag tidigare redovisat finns det många andrafrågor som måste få sin lösning. Jag skulle vilja fråganäringsministern om han är villig att medverka till enreformering av arbetsrätten så att det blir lättare attanställa personal. Jag vill också gärna fråga närings-ministern om han är villig att medverka till att avskaf-fa dubbelbeskattningen, så att det blir lättare att fåfram riskkapital till företagen. Vi behöver mångamiljarder för investeringar framöver, och detta voreett bra sätt att få fram det.Att vi nu prisar småföretagen får inte bara bli enläpparnas bekännelse. Skall vi klara tillväxt, syssel-sättning och välfärd måste det till konkreta åtgärder.Anf. 24 PER ()Herr talman! Alla talar vi om att stödja de små fö-retagen, men det görs inte så mycket för att lösa deverkliga problemen. Jag har ganska mycket kontaktmed verkligt små företag, och jag vet, kan jag nogsäga, vad de behöver och önskar.En viss fri debattör har utnämnt småföretagarnatill vår tids hjältar. Det visar på ett ganska konkret sätthur debatten förs och att det mest handlar om politiskretorik. De konkreta förslag som läggs fram handlarom att skattesubventionera hemtjänster. Det gick inteså bra i , och jag har svårt att tro att detskulle gå bättre i Sverige.Den smått naiva tron på att detta skulle lösa lan-dets problem är förödande för en seriös debatt. Infö-randet av ett s.k. riskkapitalavdrag är ett slag i luftenför småföretagen. Men det är klart: För skatteplane-rarna ökar det möjligheterna ganska radikalt.Jag skulle också vilja säga att riskkapitalavdragetfaktiskt är ett slag i ansiktet på dem av landets småfö-retagare som vi kallar för försörjningsföretagare, dvs.sådana småföretag som bildas för att trygga enskildapersoners försörjning. De är oftast företag där en tilltre personer är verksamma. Dessa företag är inte iförsta hand intresserade av att växa. De måste visas enhelt annan respekt än den de visas . Riskkapi-talavdraget riktar sig inte till dessa företagare utan tillkapitalplacerare.Det skall bli intressant att se en eventuell utvärde-ring av detta beslut. har jag inte hört någonutanför denna kammare uttala särskilt mycket positivtom det införda riskkapitalavdraget. Det och de ständi-ga angreppen på arbetsrätten tillhör mer den politiskaretoriken och handlar mindre om verkligheten.Så till den diskussion som föranlett dagens riks-dagsdebatt: de nya momsredovisningsreglerna. Redannär frågan behandlades i skatteutskottet föreslogVänsterpartiet att omsättningsgränsen för den kortaredovisningstiden skulle läggas på 40 miljoner kronor.Det skulle underlätta för de små och medelstora före-tagen, och det skulle ge viktiga och riktiga signaler tilldessa. Vi välkomnade därför näringsministerns utta-lande om att han var beredd att titta över momsredo-visningsreglerna. Tyvärr hade inte näringsministerninformerat pappa finansministern och fick tydligenbakläxa av Finansdepartementet.Tillsammans med och fram-härdar Socialdemokraterna i momsfrågan med nästantotal okänslighet för företagens argument. Man hänvi-sar till det statsfinansiella läget. för-slag skulle minska statens inkomstökning från450 till . Detstatsfinansiella läget skulle alltså förvärras med60 . Att i det perspektivet tala omstatsfinansiella problem är enligt vår uppfattning attöverdriva problemet, och det tyder på att det handlarmer om prestige.De partier som säger sig vara småföretagsvänligahar knappast rent mjöl i påsen. De borgerliga partier-na visade inte någon förståelse för företagen när deutformade dagens groteska skatteregler för småföre-tag. Det är intressant att höra talaom bra förändringar och sedan ge exempel från skat-tepolitikens område.Trots att man fortsätter tala om förenklingar ge-nomför man i praktiken något helt annat. Detta är allaöverens om. Hur agerade t.ex. den borgerliga rege-ringen när parfymskatten togs bort? Visade den någonstörre förståelse för de små företag som drabbadesstenhårt av den dåvarande regeringens okänsliga age-rande? Jag skulle vilja kalla det agerandet för renkonfiskation av småföretagens medel.Vad föreslår då ? Låt mig börja medatt läsa ett litet citat: Vi vill att statens satsningar påatt utveckla och förnya näringslivet blir mer tillväx-tinriktade. Vi föreslår därför kraftigt ökad satsning påeftertraktad såddfinansiering, dvs. tidig högriskfinan-siering av avancerade affärsutvecklingsprojekt och enomfattande satsning på näringslivsrelevant forskningoch utveckling. Dessutom föreslås en regional stöd-politik som mer än inriktas på företag med växt-förmåga.Det här skulle faktiskt kunna vara taget från vårmotion om riskkapital, där vi skriver ungefär sammasak. Vi föreslår där ett aktivt stöd till företag medutvecklingspotential. Men citatet var från och utveckling. Den debatt somföretagarnas riksförbund drog i gång genom att krävaatt allt företagsstöd, både direkt och indirekt, skall tasbort - och som var ovanligt osaklig - visar att småfö-retagen inte behöver några ovänner med sådana s.k.vänner.Ingenting förändras av sig självt, och för att ut-veckla småföretagen behövs såväl starta-eget-bidragsom riskkapitalförsörjning. har här iriksdagen lagt fram förslag om såväl riskkapitalför-sörjning som kreditstöd för att underlätta småföre-tagsutveckling och för att mildra effekterna av dethöga ränteläget i landet. har våra förslag möttsmed total tystnad.Vi har dessutom föreslagit skattelättnader för en-skilda firmor och handelsbolag genom att lägga framförslag om att de första skall undan-tas från egenavgifter, detta för att underlättaavknoppningar och stimulera till ökad företagsetable-ring. är det enda parti som lagt framkonkreta förslag för att underlätta för de verkligt småföretagen. Vi är också de enda som har ett företagar-perspektiv och inte ett placerarperspektiv när vi talarom småföretag. Med företagarperspektiv menar vi attvi ser till företagets möjligheter och inte till hur viskall subventionera kapitalägare. Här står vi ensam-ma. Samtliga andra partier i denna församling är merintresserade av kapitalplacerarperspektivet.Anf. 25 ()Herr talman! Det är alltid positivt med debattersom handlar om något konstruktivt, något som syftartill att få fart på sysselsättningen. Särskilt när dethandlar om att få fart på småföretagsamheten deltar vigärna i debatten.Väldigt mycket har redan sagts om de problemsom finns och om konkreta åtgärder för att komma tillrätta med bekymren. När man lyssnar på debattenkänns det litet grand som att vi inbillar oss att de härjobben och de här företagen uppstår med någon sortsautomatik bara för att vi står här i talarstolen ochdiskuterar var vi skall dra gränser och vilka stöd viskall ha och inte ha. Därför gladde det mig när JörgenAndersson sade att det faktiskt är efterfrågan som styrom det blir några företag eller inte. Precis så är det.Är det ingen som vill ha de tjänster eller produktersom någon vill tillverka så blir det ingen företagsam-het alls.Vad är det då som styr utöver det? Självklart finnsdet regelverk och attityder runt företagandet sompåverkar möjligheterna att bedriva företag, även omefterfrågan finns. Jag skulle vilja peka på några områ-den där jag tror att vi kan göra en del från den härförsamlingen.Det första är attityderna till företagandet som så-dant. Som jag nämnde får man en känsla av att vi troratt vi kan reglera fram detta. Men i själva verketmåste vi försöka se till att villkoren för företagare blirrimliga och att vi uppskattar det som görs. Vad är detsom gör att det är så annorlunda t.ex. i den trakt jagkommer ifrån, ? Varför har man i t.ex. An-derstorp och en så låg arbetslöshet, och varförhar man så många företag? Kan det bero på attityder-na till företagandet, att det är tillåtet att vara företaga-re, att det är helt accepterat att hålla på med företag-samhet och att sysselsätta sig själv?I andra delar av landet kan det tvärtom vara så betraktas med misstänksamhet. Jag har själv imånga år bedrivit verksamhet i mindre skala och harmånga gånger mött just den attityden: Är du företaga-re? Då är du nog litet halvskum! Man får alltså icke tahand om sin egen sysselsättning!Det finns således ett stort arbete att göra när detgäller attityderna, och där betyder regelverket ganskamycket. Det får inte vara så att vi överkontrollerarverksamheten. Det är indirekt en signal om att företa-gare måste kontrolleras eftersom de nog har någontingkonstigt för sig. En klar förenkling av regelverketskulle ge rätt signaler om att det är accepterat att varaföretagare.Det andra jag vill peka på är det beskattningssys-tem vi har . Jag tycker att man kan lyfta in skat-teväxlingsidéerna i det här sammanhanget. ärnästan all den skatt vi tar ut skatt på arbete. Om vi istället flyttade skattetyngdpunkten från arbete tillnågot vi inte är så intresserade av att ha, nämligenutsläpp, för stor åtgång av ändliga resurser osv., skulleman gynna dem som har företag och som har efterfrå-gan men som ändå av kostnadsskäl inte kan expande-ra. Där är det inte oväsentligt hur vi skapar regelverk iden här församlingen.Jag tror det är oerhört viktigt att vi inser att denbeskattning vi har leder till väldigt negativakonsekvenser, framför allt för små företag. Ett företagmed 20 anställda kan ha råd med ytterligare en an-ställd bara vi sänker arbetsgivaravgiften med 5 pro-centenheter. Det är väldigt enkelt att räkna ut vad detger för utrymme.Det tredje området jag skulle vilja lyfta upp i dethär sammanhanget är det gemensamma ägandet, somockså togs upp av i den tidigare debat-ten. Alla människor är inte enskilda entreprenörer.Alla människor klarar inte trycket och arbetsbelast-ningen att själva driva igenom en idé och dra i gångett företag. Men tillsammans med andra kan man sökastöd och finna stöd. Jag talar om det medarbetarägdaföretagandet, det kooperativa företagandet.Det finns ett tjugotal kooperativa utveck-lingscentrer i landet vars uppgift är att ge råd, stödoch hjälp både vid starten och under igångsättningenav gemensamt ägda företag. Det här är en resurs som är oerhört underutnyttjad. Man har ett mycket litetanslag på ungefär 6½ miljon för alla dessa 20, ochuppgifterna ökar ständigt. Inte minst har EU-medlemskapet gjort att arbetsbelastningen har ökat.Det skulle vara till mycket stor hjälp om vi höjdeanslaget och såg till att det blir fler rådgivare som kanhjälpa människor att starta företag med andra mål,t.ex. sociala mål, att behålla företaget i en viss regioneller att ha ett större inflytande över sitt arbete.Man skulle också via dessa utvecklingscentrerkunna förmedla de lån som finns till bl.a. kvinnligtföretagande och till nyföretagare. Det skulle också geen stor effekt, eftersom de instanser som sysslarmed rådgivning till nyföretagare kanske inte alltid harförståelse för den kultur och den idé som ligger i detgemensamägda företagandet. Det skulle vara ett kon-kret sätt att förbättra möjligheterna att få i gång flerföretag, inte minst i glesbygd.Anf. 26 ()Herr talman!