prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:108Måndagen den 10 juniKl. 9.00 15.25Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3 och 4 juni.2 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet den10 juni-30 september.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen meddelade att () skulle tjänstgöra som ersättare för BjörnSamuelson.3 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget att vara suppleant i densvenska delegationen till Parlamentariska församling-en i konferensen om säkerhet och samarbete i ().Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om kompletteringsval till densvenska delegationen till Parlamentariska försam-lingen i konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa ()Förste vice talmannen meddelade att på grund avuppkommen vakans hade Socialdemokraternas riks-dagsgrupp anmält som suppleant i densvenska delegationen till Parlamentariska församling-en i konferensen om säkerhet och samarbete i () efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i den svenska delegationen till i konferensen om säkerhet ochsamarbete i EuropaCarina ()5 § Hänvisning av ärenden till utskott, m.m.Föredrogs och hänvisadesSkrivelse1995/96:204 till utrikesutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motionstidenför ovanstående skrivelse med hänsyn till som-maruppehållet skulle förlängas till den20 september.Motioner1995/96:U45 och U46 till utrikesutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU10Skatteutskottets betänkanden /96:SkU31 ochSkU32Meddelande om uppskjuten voteringFörste vice talmannen meddelade att samtligaärenden på dagens föredragningslista skulle avgöras iett sammanhang vid morgondagens arbetsplenum.7 § Radio- och betänkande 1995/96:KU29Radio- och TV-frågor (prop. 1995/96:160)Anf. 1 ()Herr talman! Jag hade en anteckning i min alma-nacka om att plenum skulle börja , och jag hör-de just att talmannen hade det samma. Det har tydli-gen skett någon ändring.I dag har vi ett stort behov av en sammanhållandelagstiftning när det gäller medielandskapet. Vi harhaft en omfattande lagstiftning under de senaste åren.Enbart har lämnat sex olikadelbetänkanden förutom det slutbetänkande vi nuskall ta ställning till. Därutöver har ett antal andrautredningar lett till ny lagstiftning. Det har lagstiftatsom kabelsändningar, satellitsändningar, den fria radi-on och regler för reklam m.m. Utredandet fortsätter.Det handlar bl.a. om de nya medierna och grundla-garna, och det handlar om användningen av den digi-tala tekniken.Vad vi har att ta ställning till är i princip ensammanförning av sju speciallagar som rör radio ochTV till en sammanhållen lag. Vad gäller det sakligainnehållet föreslås i princip inte några större ändring-ar.Behovet av en överblick över radio- och TV-lagstiftningen är stort. Därför välkomnar vi naturligt-vis att nu äntligen utredandekan ta ställning till en sammanhållen radio- och TV-lag. Dock saknas en betydelsefull lag, nämligen lokal-radiolagen.Den socialdemokratiska regeringen karakteriserasav återställarpolitik - så även på detta område. Rege-ringen tålde inte att vi fick en sådan fri organisationav den fria radion, utan den måste klåfingrigt börjautreda detta. Man försöker - om jag har förstått deträtt - också gripa in på avtalsfriheten. serinte något som helst behov av att utesluta den lag-stiftningen i det här skedet. Den borde självfallet förasin i den sammanhållande radio- och TV-lagen.Jag har naturligtvis viss förståelse för att en ny re-gering vill sätta sin prägel på lagstiftningen. Men manskall vara medveten om vad man håller på med iåterställarpolitiken. Det finns andra principer somockså är viktiga i vårt samhälle, bl.a. rättstryggheten.Regeringen kommer med det ena förslaget efter detandra som går in på viktiga rättsprinciper, t.ex. avtals-friheten.Det finns ett annat ärende som konstitutionsutskot-tet har varit i kontakt med. Det gäller forskningsstif-telserna. Också där har regeringen det ena förslagetefter det andra som griper in på viktiga rättsprincip-sområden. Jag tycker att man skall vara mycket var-sam med den teknik man använder när man vill ägnasig åt återställarpolitik och åt att sätta sin prägel pålagstiftningen.Folkpartiet har en reservation på denna punkt. Vitycker inte att det finns någon som helst anledning attutesluta lokalradiolagen i den nya sammanhållnaradio- och TV-lagen.En annan viktig sak i det nya medielandskapet, därtekniken ger oss stora möjligheter till en omfattandeetableringsfrihet, är att också säkerställa denna eta-bleringsfrihet i våra grundlagar. Även på detta områdeägnar sig Socialdemokraterna åt viss återställarpolitik.De utredningsdirektiv om de nya medierna ochgrundlagarna som den borgerliga regeringen tog framinnehöll ett moment av att undersöka hur man påbästa sätt skulle kunna säkerställa den möjlighet tilletableringsfrihet som den nya tekniken ger. Men detville inte Socialdemokraterna göra, och man har nugett nya direktiv som innebär att utredningen inte fårsyssla med dessa viktiga och mycket grundläggandefrågor om yttrandefriheten och medierna. Även pådenna punkt har en reservation.En annan fråga som vi har tagit upp handlar omreklamen. I vissa finns möjlighet tillåsiktsreklam, men inte i andra. Det blir något konstigtnär en del TV-kanaler får sända t.ex. annonser frånpartierna under valrörelser, medan andra inte får det.Man kan ha vilken uppfattning man vill om lämplig-heten av åsiktsreklam, men det är alldeles uppenbartatt man ändå bör ha likartade bestämmelser för ett ochsamma medium.Därför tycker vi att det inte finns någon som helstanledning att ha förbud mot åsiktsreklam i programfö-retag med marksänd TV. På denna punkt har vi ocksåen reservation.Herr talman! Slutligen föreslår regeringen att TV-avgiften skall höjas. Vi har i utskottet försökt att bildaoss en uppfattning om behovet av en höjning av TV-avgiften för att det skall bli plus minus noll på radio-kontot. Vi har haft hjälp av kulturutskottet, som junormalt sköter dessa frågor. Där har man kunnat kon-statera att det inte kommer attvara underskott i Radiofonden om man avstår från atthöja TV-avgiften.Vi har då frågat oss: Av vilken anledning går re-geringen in och föreslår en höjd TV-avgift när det intefinns något behov av det? Regeringen har inte pånågot sätt visat att det ens långsiktigt finns behov aven höjning av TV-avgiften. Här har regeringen underde mjölkat Radiofonden. Man har dess-utom skurit ner anslagen till och . Det kommer att finnas ett överskott iRadiofonden. Trots det kommer regeringen med för-slag om en höjd TV-avgift.Vi vet att även marginella höjningar av avgiftenslår på konsumentprisindex. Finns det något mål somregeringen och samfällt har ställt sig bakomnär det gäller den ekonomiska politiken är det att setill att vi håller inflationen kort. Det verkar nästanvara ett slags ryggmärgsförslag från regeringens sida,dvs. att alla skatter och avgifter skall höjas oavsett omdet finns något som helst behov bakom.Herr talman! Det finns all anledning för de partiersom nu vill straffa radiolyssnarna och TV-tittarna medhöjda avgifter att betänka sitt tillstyrkande tillregeringens förslag. Vi har i en särskild reservationreserverat oss emot denna höjning av licensavgiften.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna nr 13 och nr 1.Anf. 2 ()Herr talman! Etermedierna är sannolikt vårastörsta kulturbärare. Radio och TV sprider nyheter,kultur och underhållning direkt in i hemmen i ljud ochbild alldeles till människorna. För mångautgör också etermedier deras enda kontakt med ettkulturellt utbud, och för andra är etermedier en viktiglänk till att bredda sin kontakt med kulturen.Hur etermedier utvecklas är av avgörande betydel-se för vårt samhälles kulturella utveckling. Det måstedärför enligt vår mening skapas regler på medieområ-det som värnar och utvecklar yttrandefrihet och mång-fald och som försvarar och utvecklar kultur och ska-pande. Därför borde reglerna för radio och TV ha sinuttryckliga utgångspunkt i kulturpolitiska målsätt-ningar.Jag menar att det är en avgörande brist när vi nuskall sammanföra sju av de nuvarande lagarna påradio- och TV-området till en lag att kultur- och me-diepolitiska mål inte anges i den nya radio- och TV-lagen. Dessa mål skulle kunna sammanfattas som:att värna yttrandefrihet och öppenhet,att främja mångfald,att bevara, levandegöra och utveckla vårt kultur-arv,att utveckla kontakter med omvärlden,att främja konstnärlig förnyelse och kvalitet,och att särskilt bevaka barns och ungdomars in-tressen.Relationerna mellan det fria ordet, det öppna de-mokratiska samtalet och samhällets kultur- och medi-epolitik borde ha utvecklats på ett genomtänkt sätt.Det bör också uttryckligen i lagen anges hur dettasamband är tänkt. Vi i Vänstern beklagar mot dennabakgrund att det inte kommer till uttryck i lagen.Därigenom får lagen en skenbart teknisk karaktär. Dekultur- och mediepolitiska inställningarna ligger nuoredovisade, men är likväl till grund för lagstiftning-en.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservation4 till utskottets betänkande.Regeringens politik mot och TV ärunderstundom svår att följa. Trots att verksamhetenfinansieras med medel från rundradiokontot och intebelastar statsbudgeten har för sedan regeringeni varje fall låtsat, som det ser ut, att lägga sparbetingpå och TV som om det skulle ha attgöra med den allmänna statsfinansiella s.k. åtstram-ningen.Samtidigt som regeringen nu ser till att inkomster-na från sponsring minskar låter man sparkraven liggakvar, och man ställer nya kvalitetskrav på verksamhe-ten, allt detta på en gång. En ny digital teknik kommeratt kräva stora investeringskostnader. Dessutom måstevi säkert under en rad år leva med att man sänder i tvåtekniker parallellt - den gamla s.k. analoga teknikenoch den nya digitala tekniken - så att inte stora delarav befolkningen plötsligt står utan mottagningsmöj-ligheter, eftersom det kan dröja innan människor harråd att skaffa mottagare med den nya tekniken.I denna situation lär det bli svårt för programföre-tagen att kunna uppfylla målen för sin verksamhetutan att tulla på kvaliteten. Jag menar alltså - tvärte-mot , som säger att man genom atthöja avgifterna vill straffa TV-tittarna - att höjningenav avgiften är i något modestaste laget. Den bordeegentligen vara litet högre, inte för att straffa TV-tittarna utan för att radio och TV i s.k public service,de i allmänhetens tjänst varande kanalerna, skall kun-na uppfylla de krav på kvalitet och som vi har anled-ning att ställa på dem som kulturbärare.Herr talman! De borgerliga partierna - jag menardärmed och - har en extremtkommersiell marknadssyn på radio- och TV-frågorna.Eventuellt nya kanalutrymmen vill de utauktionera pårent kommersiella villkor, som om inte erfarenheternafrån utauktioneringen av sändningstillstånd för lokal-radiostationer, med deras med få undantag likriktadeoch dåligt lokalförankrade utbud, inte skulle ha lärtdem någonting.Birgit framhärdar här i dessa bor-gerliga ståndpunkter.Hon kan prata om att det skall vara fri tillgänglig-het till kanaler, men vad det rent kommersiella auk-tionsförfarande som hon egentligen är för betyder ären rätt för de kapitalstarkaste till radio- och TV-kanaler.Det är också en märklig slutsats att därför att vissakanaler genom att sända från utlandet kan kringgå ettförbud mot åsiktreklam skall sådan reklam lämnas fri.Vi skall alltså inte på något sätt försöka skapa regler,utan vi skall bara anpassa oss till de värsta avarternaså snart de dyker upp och så snart det är svårt att göranågot åt dem. Det är en betecknande men felaktigslutsats.Den ensidigt kommersiella syn på det här områdetsom och har torde för övrigtvara unik för vår del av världen. Man har inte riktigtsett skillnaden mellan detta mycket viktiga områdeoch andra marknader.Vi i Vänstern menar att om och när ytterligaremarkkanaler skall startas bör de ges annorlunda profi-ler än de rent kommersiella kanalerna. En fjärdemarkkanal borde t.ex. ha sin tyngdpunkt på utbildningoch kunna lämna utrymme för s.k. public acess-verksamhet, dvs. för en bred folkligt skapande aktivi-tet och kommunikation på medieområdet. Dennaståndpunkt har jag markerat i ett särskilt yttrande iväntan på de förslag som kulturministern aviserat tillhösten.Herr talman! Jag vill slutligen uttala min tillfreds-ställelse över att utskottet samlat sig till ett starktuttalande för de funktionshindrades möjlighet att följamedieutbudet. Från sida kommer vimed intresse och uppmärksamhet att bevaka att ordföljs av handling på detta område.Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. Jagyrkar, inte på grund av ändrad ståndpunkt utan medhänsyn till kammarens tid, inte bifall till min andrareservation.Anf. 3 () replikHerr talman! När det för det första gäller TV-licensen, frågan om straff för TV-tittarna, har tyvärrbåde och jag att utgå från den situationsom råder, dvs. att regeringen tillsammans med någraandra partier har skurit ned medelstilldelningen tillSveriges Radio och Television.Jag tycker att det är ett straff för radiolyssnarnaoch TV-tittarna att det först skall skäras ned, medåtföljande bekymmer för verksamheten, och att mansedan dessutom skall höja avgiften. Både KennethKvist och jag hade önskat en annorlunda ordning,dvs. att och hadehaft större resurser, och vi har röstat för det här iriksdagen.Risken är nu att det nu när man höjer avgiften ochinte ökar medelstilldelningen uppstår överskott i fon-den som regeringen vill använda till alla möjliga olikaändamål. Vi har tidigare sett hur det gått till. Man stalTV 4-avgiften och lade in den i budgeten. Risken ärnu, trots att man i propositionen skriver att man skallförbehålla public service-verksamheten pengarna, attdessa kommer att ligga som en guldgruva för rege-ringen att använda till allsköns ändamål. Det är därförsom man inte skall höja licensavgiften.För det andra tycker jag faktiskt att näst intill oförskämd när han påstår att imediepolitiken skulle ha en extrem marknadssyn. Vihar i visst avseende en marknadssyn. Vi tycker att detskall finnas möjlighet för en privat verksamhet att fåetableringsrätt. Men finns det någon part som fullt utoch har försvarat public service-verksamheten är det verkligen . Under dentid när jag satt i regeringen gick mer i realaresurser till att säkerställa public service-verksamheten. Vi kommer att fortsätta att värna omden, herr talman.Anf. 4 () replikHerr talman! När det för det första gäller TV-licensen delar jag möjligen åsikt omdet olyckliga i nedskärningarna och den minskademedelstilldelningen. Men vår ståndpunkt är att vi intebara vill höja licenserna utan också vill öka medels-tilldelningen, vilket kommer att utveckla.För det andra är det väl bra att sägersig försvara public service-kanalerna, men när detgäller ytterligare kanaler är det uppenbart så att ni villha ett rent kommersiellt auktionsförfarande, där pen-ningen och icke idéer om alternativ inriktning ellersådant skall ensamt fälla avgörandet. Jag menar attdet är en kommersiell syn som ni förfaller till.Anf. 5 ()Herr talman! Vi har på våra bord ett förslag till lagom radio- och TV-frågor. Förslaget innebär i sig, somockså tidigare var inne på, inga störreförändringar men inte heller några större försämring-ar.Friggebo började, om jag minns rätt, sitt inläggmed att tala om lokalradiolagen. Jag tycker att enviktig utgångspunkt för hela frågan om etermediernamåste vara mångfald och kvalitet i utbudet - mångfaldbåde när det gäller ägande och när det gäller möjlig-heterna för många att uttrycka sig och sina åsikter.Jag tycker att den tidigare borgerliga regeringenssatsning på en kommersiell lokalradio i viktiga avse-enden blev misslyckad. Det blev i mycket liten ut-sträckning en lokal radio. Det blev inte heller en så-dan mångfald som man avsåg i propositionen. Därförkrävs det, som jag ser det, sannolikt större föränd-ringar i just den här lagen än vad som krävs i flertaletav de övriga lagarna. Det är därför uttryck för enriktig bedömning när regeringen väntar med att läggain lokalradiolagen i den här lagstiftningen.Jag tycker också att och Moderater-nas reservationer vid betänkandet är betänkliga. Manvill i flera reservationer använda grundlagen för attskydda pengarnas makt och yttrandefrihet. Både närdet gäller tillgången till frekvenser och när det gälleråsiktsreklam vill man genom grundlagen garantera attmakt och påverkan skall heta pengar. Vi vet alla attdet i väldigt stor utsträckning är så. Jagtycker därför att och kampi just det här avseendet inte känns särskild påkallad.Det finns andra och mer angelägna uppgifter att käm-pa för i dagens samhälle, också när det gäller eter-medierna, än att den kommersialiserade radions ochTV:ns möjligheter skall stärkas ytterligare i grundla-gen.Det finns några positiva förändringar i det förslagsom vi nu behandlar. Det gäller t.ex. de skärpningarsom, även om de i och för sig inte är stora, föreslåsnär det gäller ingående våldsskildringar och porno-grafiska bilder, framför allt för att skydda barn. Vi fårett nytt system, där JK skall kunna utdöma vite förden som sänder t.ex. ingående våldsskildringar ellerpornografiska bilder när barn i storutsträckning tittar på TV.Jag tycker att det är mycket bra att vi skärper uppden här lagstiftningen och att vi i visar attvi tycker att det är allvarligt med de omfattande ochgrova våldsskildringar som ofta förekommer i TV . Vi i stöder i stor utsträckning denhär inriktningen.Vi är litet oroliga på en punkt. Med anledning avde motioner som har skrivits har utskottet särskiltangett att man anser att den praxis som utbildats avGranskningsnämnden i fråga om tid och sätt försändningar även fortsättningsvis bör tjäna till ledning.Oron består i att vi ser risken att Granskningsnämn-dens praxis möjligen blir permanentad på ett sätt sominte vore lyckligt. Vi menar att man måste kunnautveckla denna praxis på ett positivt sätt för att skyd-da barnen från ingående våldsskildringar. Det krävsen utveckling av denna praxis. Den har ju också kriti-serats av väldigt många organisationer som arbetarinom det här området.Vi menar också att de farhågor som framkommit,och som också en majoritet i utskottet stöder, kanskeär litet överdrivna när det gäller risken för att det skallutvecklas två olika system med Granskningsnämndensoch JK:s bedömningar och granskningar av det härområdet. Det skall ju ske utifrån olika regler. Jag troratt farhågorna att det skulle skapa stora problem iframtiden är mycket överdrivna.Vi stöder i allt väsentligt betänkandet, men yrkarändå bifall till reservation nr 8.Anf. 6 Kulturminister ()Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagtycker att det känns tryggt, och det måste kännastryggt för public service-företagen också, att det ändåfinns en så bred och fullständig uppslutning kring attvi i skall ha en starkt public service-radio ochen starkt public service-television. Egentligen skulleman vilja ägna sig helt åt det som vi är fullständigtense om.Vi har redan glidit in något på det som vi skalldiskutera som nästa punkt på dagordningen, nämligenpublic service-propositionen. Jag tänkte mycket kortuppehålla mig vid det som är ämnet just , nämligenradio- och TV-lagen.Jag kan bara konstatera det självklara, att det ärskönt att vi efter ett så mångårigt utredningsarbete nukommer att kunna besluta om en ny radio- och TV-lagsom bl.a. ersätter den nu gällande radiolagen. Den harfaktiskt sitt ursprung så långt tillbaka som 1966. Detär klart att det har hänt väldigt mycket med medie-landskapet sedan dess.Vi får en mer överskådlig, betydligt enklare, en-hetligare och framför allt teknikneutral lagstiftningmed den nya radio- och TV-lag som vi nu skall taställning till. Sju lagar förs samman till en ny lag. Dethandlar alltså om ett nödvändigt städningsarbete menockså om vissa sakliga förändringar.Tillståndsplikten för sändningar begränsas något.Det införs också ett förbud mot att sända verklighets-trogna våldsskildringar och pornografi i TV undersådana tider och på sådant sätt att barn kan se pro-grammen. finns det en mycket tydlig mar-kering när det gäller nyhetsförmedlingens särskildaroll och position.Jag tycker att det är mycket angeläget att vi påolika sätt medverkar till att skydda våra barn från denhär typen av våldsskildringar. Jag tycker att den vägvi nu har lyckats välja är bra. Den förenar dessaskyddskrav med våra grundläggande utfästelser närdet gäller tryck- och yttrandefrihet på ett sätt somsammantaget blir ganska bra.Dessutom införs ju en ny sanktion som jag intetror att någon har nämnt, nämligen en särskildavgift för den som bryter mot bestämmelser ellervillkor om reklam. I den nya marknadsföringslagenhar vi ju en sanktion, en s.k. marknadsstörningsavgift,som kan börja gälla direkt om man bryter mot t.ex.barnreklamförbudet. Jag tycker att det är utmärkt attvi nu får möjlighet att använda detta även när detgäller t.ex. TV. Detta om radio- och TV-lagen.Birgit tar upp frågan om att lokalradio-lagen inte finns med i denna städning. Jag förstår omman som f.d. statsråd på detta område vill slå vakt omsin egen baby. Den nya kommersiella lokalradion ärju i hög grad . De beskyllningar honframför, som handlar om allt från fantasilös återstäl-larpolitik till hot mot rättstryggheten, får man väl sesom överdrifter som man inte skall fästa alltför stortavseende vid.Jag tycker att det är viktigare att utgå från det vi ärense om, nämligen att vi skall ha en stark public ser-vice-radio och en stark public service-TV och att dennya lokalradion faktiskt inte har blivit särskilt lycko-sam. Det är mycket rimligt att man i detta läge utrederfrågan. Det gör vi ju i . Så fungerar svenskparlamentarism och svensk demokrati. kommer själv att delta i det utredningsarbetet. Jagtror att resultatet kommer att bli alldeles utmärkt utanatt vi behöver ge oss in på långa avtalsperioder eller,för att haka på det stickspår som togupp om löntagarfondspengarna, skapa stiftelsemodel-ler och liknande som faktiskt utestänger från demo-kratisk påverkan och insyn. Det kommer vi socialde-mokrater inte att ägna oss åt.Sedan har vi åsiktsreklamen. T.o.m. i åsiktsrekla-mens förlovade land har man nu fört en intensivdiskussion inför den förestående presidentvalskam-panjen om de problem som den ställer till med. Kanman inte formulera en politisk ståndpunkt på sju se-kunder är man ute ur valrörelsen. försöker mankompensera det genom att reservera särskilda pro-gramsjok för längre och mer sammanhängande poli-tiska utläggningar. Man måste alltså skapa frizoner idet TV-utbud som är fullständigt söndertuggat av enåsiktsreklam som passerar lågvattenmärken.Det är ingenting som vi vill ha i . Att detsedan finns bekvämlighetsflaggade TV-kanaler somhar möjlighet att kringgå vårt förbud får vi utstå, mendet betyder inte att vi skall införa det i den marksändatelevisionen, bl.a. av det skäl som vi gemensamt bru-kar föra fram, nämligen TV-mediets speciella ge-nomslagskraft.Vi kommer säkert tillbaka till TV-avgiften i nästadiskussion. Där vill jag bara säga att under 1996kommer public service-företagen sammanlagt attkunna disponera nästan . För detkan man göra väldigt mycket. Många av dem mantalar med inom radio och television haringa invändningar mot besparingar. De hävdar t.o.m.att det knappt finns några tecken på att de skulle hapåverkat programproduktionen över huvud taget.Däremot blev besparingarna ett motiv för en gammalorganisation att förnya sig och ta itu med svåra frågorsom man hade skjutit framför sig.Med detta vill jag ha sagt att en höjning av TV-avgiften är viktig för de framtida public service-företagen och för att vi skall kunna få en modernteknik så att de kan hävda sig också mot de kommer-siella företagen på detta område.Anf. 7 () replikHerr talman! Jag är mycket glad över att hörakulturministern säga att min rädsla för att rättstrygg-heten skulle vara hotad är överdriven.