prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — För att minska avgaserna handlar det omatt ha bränsleeffektivare och renare fordon och effek-tivare transporter.När det gäller intrånget är det oerhört väsentligtvar och hur man bygger och hur man återanvändermaterial osv. När då säger att det är vik-tigt att bara bygga nya järnvägar utan att där ta ställ-ning till intrångsfrågorna, kan jag kritisera Miljöpar-tiets diskussion vad gäller den gröna naturmiljön.Anf. 133 () replik:Fru talman! Om det här betänkande går igenomhär i ställer sig bakom regering-ens förslag om en utökad statsgaranti för Dennisupp-görelsen. Den uppgår nu till nära 13 miljarder. Dethär förpliktar ju i allra högsta grad ochregeringen att ha klart för sig var pengarna eventuelltskulle kunna hamna. Utifrån det har det ställts tydligakrav på att presentera en hållbarekonomisk lösning för hela paket och de åtagandensom har gjorts.I kommentarer från olika företrädare för Stock-holmsregionen och de partier som står bakom Denni-söverenskommelsen har vi kunnat höra att detta intealls förpliktar. De olika uttalanden som har gjorts isamband med det här betänkande och inför infrastruk-turpropositionen som ligger, förpliktar inte alls.Min fråga till kommunikationsministern är: Hur upp-fattar kommunikationsministern det krav som ställspå ?Sedan har jag en följdfråga utifrån det anförandesom kommunikationsministern höll om ochdet sektorsansvar som nu har. Bedömerkommunikationsministern att kan ta etttotalt sektorsansvar när det gäller Dennisöverens-kommelsen och ? Det har till-kommit nya delar i denna uppgörelse som måste för-svåra sektorsansvaret. Vi i tycker att detskall ske en konsekvensanalys av just sektorsansvaret.Anf. 134 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt statsgarantierna förpliktar. Regeringen har helatiden, med tryggheten att vi har beslut iryggen, ställt krav på regionen. Det har inneburit attvi t.ex. har avvaktat med att betala ut medel till dessatt detaljplanerna har varit klara för att ekonomin inteskall äventyras.När det gäller de garantier som nu tarställning till finns det ingenting där utom en mycketliten del - kanal-delen - som berör de mestkontroversiella delarna av Dennispaketet, Öster- ochVästerleden. Det innebär naturligtvis att när man ikontrollstationsförhandlingarna nu tar upp hela Den-nispaketet har man också kravet på sig att klara av ensamstämmighet om de här delarna. Från statens sidahar vi varit tydliga med att säga att vi inte kan lovavare sig statsgarantier eller utbetalning av medel förr-än vi vet att vi har en hållbar ekonomi för hela projek-tet. och regeringen måste alltså agera stegför steg.Anf. 135 () replik:Fru talman! Eftersom det har spekulerats i olikauttalanden externt tycker jag att det är oerhört viktigtatt från få detta klarläggande, att maninte ställer krav på just företrä-dare och partier. Därför är detoerhört angeläget att höra kommunikationsministernsäga detta. Min följdfråga kan bli: Ämnar kommuni-kationsministern vidta ytterligare åtgärder som inne-bär att , som har hand om utbetalningarna,inte betalar ut medel ur de statliga anslagen? Kan manalltså vid kommande tillfällen vänta sig åtgärder somatt stoppa utbetalningar?Min andra fråga berörde kommunikationsminis-tern inte. Den gällde och det utökade sek-torsansvar som har givits. Bedömer kom-munikationsministern att kan ha ett totaltsektorsansvar när det gäller just ?Anf. 136 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker - precis som , förstår jag - att sektorsansvaret och Dennispake-tet är en väldigt komplicerad fråga. Det handlar i dethär läget om en flerpartiuppgörelse med en stormängd delar och dessutom inriktad på en lång följd avår. Men jag förutsätter att kommer attförsöka visa för regering och riksdag att man kanklara sin roll som ansvarig för miljösektorn också pådet här området.När det gäller utbetalning av medel är det min ab-soluta förhoppning att vi skall kunna fåse en hållbar finansiering. Då kan vi också se vad somblir resultatet av de pågående diskussionerna i kon-trollstationen. Regeringen och - det förutsätter jag -även är naturligtvis mycket intresserade avden utvecklingen. Det är något som jag tror kankomma inom en ganska snar framtid.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag kan instämma i mycket av vadkommunikationsministern sade i sitt anförande - detär ekonomi i bra kommunikationer och miljö. Pro-blemet är, som jag ser det, långsiktigheten. En frågasom har direkt anknytning till det är: Hur långt föreandra länder kan vi gå när det gäller miljön, t.ex. närdet gäller drivmedel och liknande saker? Enligt vadjag förstår måste vi driva de frågorna så att de olikaländerna är i samklang med varandra på detta område.De krocksäkrare bilar som håller påmed tycker jag också är bra. Men hur skall man dågöra om man får fram bilar som man bedömer ärmycket säkrare i trafiken än andra bilar? Skall man dåskattevägen försöka se till att bilparken byts ut motbilar som är säkrare vid eventuella trafikolyckor?Annars kommer ju inte något sådant till stånd. Redani dag finns det vissa fordon som tycker ärbättre än andra, men av ekonomiska skäl har mankanske ingen möjlighet att köpa den bilen utan manköper en annan.Jag skall inte blanda mig i debatten om vem somhar kallat vem för vad. Enligt vad jag förstår är detnågot TV-program - jag skall inte nämna det vidnamn - som har börjat diskutera det där med lull lull.Man har bl.a. talat om luftkonditionering och elupp-värmda backspeglar. Men vid undersökningar harman funnit att det faktiskt från trafiksäkerhetssyn-punkt är ganska bra. Är det riktigt varmt är det bra omman kan ha en temperatur i bilen som gör att manslipper utsätta sig för värmen.Jag hoppas att kommunikationsministern till vår-budgeten tar hänsyn till det vi diskuterade om olikamätmetoder när propositionen lämnades.Anf. 138 Kommunikationsminister ():Fru talman! resonerar om hurlångt vi i kan gå ensamma och hur mycket vimåste samarbeta med andra länder inom EU. Det ärbara att konstatera att väldigt mycket av arbetet närdet gäller effektivare fordon och när det gäller vilkamiljöregler vi skall ha på transportområdet måstegenomföras i EU. Det är därför det är så viktigt att viär med i EU och påverkar situationen även i våragrannländer. Inte minst på det här området är detmycket tydligt att utsläppen inte känner några natio-nalstatsgränser.Hur skall vi få energisnålare bilar? Kan vi baratvinga våra svenska bilfabrikanter? Nej, naturligtvisinte. Men de europeiska bilfabrikanterna är tillsam-mans ytterligt intresserade av att konkurrera med deamerikanska. Eftersom vi har en gemensam marknadhar de europeiska bilfabrikanterna nu inlett ett samar-bete för att ta upp kampen med den s.k. Clinton-utmaningen, som i innebär ett samarbete mellanbilindustrin och administrationen.Som ett exempel på vad man skulle kunna åstad-komma vill jag nämna att vi som konsumentergärna köper en litet tyngre bil med 2,4-litersmotor närvi lika gärna skulle kunna köpa en med 2-litersmotor,som vi kan köra lika fort och lika trafiksäkert med.Men den skulle vara lättare och mer energieffektiv.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Uppfattningen om storleken på moto-rer kan jag dela. Det är inte alla gånger som storlekenhar så stor betydelse. I och med att vi lever i ett landmed fartbegränsning är det inte så stor skillnad mellande bilar som kommunikationsministern nämnde närdet gäller fartresurserna.Jag sade inte att vi skulle gå före - jag frågade ba-ra om vi kunde gå före andra EU-länder. erkännerkommunikationsministern att vi inte kan göra det. Dåär frågan: Hur snabbt kan det arbetet komma tillstånd? När det gäller de tankegångar kommunika-tionsministern tog upp går faktiskt före Europa.Europa har inte alls varit framsynt utan backar egent-ligen när det gäller framför allt bilar. Också när detgäller tunga lastbilar har faktiskt varit bättre änEuropa. Skall vi följa kommer vi att liggasämre till än om vi hade följt USA:s.Anf. 140 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är riktigt att den amerikanskabilindustrin har gått före. Den europeiska bilindustrinbörjar nu sätta fart för att inte tappa marknader. Sedanhar vi ju en bilindustri på andra sidan somockså börjar ligga i framkant på det här området.Vad kan vi göra i , regionalt och nationellt,när det gäller miljöproblemen? Ja, vi kan naturligtvisgöra en del också i . Vi kan t.ex. se till att vihar en effektiv kollektivtrafik så att vi på det sättetminskar persontransporterna med bil.Vi kan också genom att använda telematik få framett effektivare transportsystem, och vi kan t.ex. genomeffektiva, IT-baserade road pricing-system införainnerstadszoner eller andra miljöavgifter för att för-bättra miljön i innerstäderna. Så nog kan vi göra enhel del i lokalt. Men vi kan inte lösa helaproblemet, och vi måste arbeta på alla fronter.Anf. 141 () replik:Fru talman! Kommunikationsministern sade i sittanförande att förslag till prutningar påinvesteringssidan skulle innebära att vissa vägbyggenavslutades i en grop i en åker. Inledningsvis sadekommunikationsministern att regeringsförslaget inne-bär en betydande nedskärning av investeringsansla-gen, men jag konstaterar att med den nedskärningenslutar inget vägbygge i någon åker. Men om vi före-slår att fortsätta nedskärningen ytterligare en liten bithamnar vägbyggena i en åker.Jag tror faktiskt inte, , att man påVägverket är så klumpig i sin upphandling att väg-byggen behöver avslutas i en grop i en åker. Vad somhänder om investeringsramen ytterligare skärs ned,såsom vi tycker är rimligt i det statsfinansiella läge vinu befinner oss i, är att de nystarter som planeratsunder året skjuts och att de projekt sompågår naturligtvis fullföljs.Jag vill än en gång fråga kommunikationsminis-tern om hon verkligen menade allvar med sitt påstå-ende att vår prutning innebär att vägarna slutar i engrop i en åker.Anf. 142 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är just det som det handlar om.Skulle vi göra ytterligare neddragningar på nyinves-teringarna skulle det innebära att vi kom i ett läge därvi fick avbryta projekt som redan är i gång. Nystarter-na är ytterst marginella. Det finns några nystarterinom bärighetsområdet, och där är det inte minst avexportindustriella skäl oerhört väsentligt att vi intedrar ned för mycket. I övrigt finns det inga nystarterunder , utan det handlar om sådant som pågår.Som jag sade tidigare: En halv väg gör ingen männi-ska glad.Anf. 143 () replik:Fru talman! Då kan man naturligtvis tänka sig atttakten i utbyggnaden sänks något, så att man intebehöver hamna i den där åkergropen.Låt mig ta upp en annan sak, där jag vill heja påregeringen. Det gäller de internationella påtryckning-arna, bl.a. i fråga om sjöfartspolitiken. Där sade InesUusmann att utsikterna att få en gemensam positivsjöfartspolitik inte ser särskilt ljusa ut. Där delar jaghelt kommunikationsministerns uppfattning. Men detgäller att driva på så hårt som regeringen någonsinkan när det gäller att föra den här frågan framåt. Detgäller inte bara sjöfartspolitik utan kanske i ännustörre omfattning frågan om utveckling av miljövänligteknik och trafiksäkra bilar.Anf. 144 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag uppskattar att jag får det stödetfrån partierna i i fråga om det internationel-la arbetet, både när det gäller miljöområdet och be-träffande sjöfarten.Vad som händer på sjöfartsområdet inom Eu-ropa är att som vi på EU-planet har en dis-kussion som i allmänna ordalag handlar mycket omvikten av harmonisering och av att ha en konkurrens-kraftig europeisk sjöfart pågår ett slags nationellmaktpositionering. Detta innebär att många av sjöfart-snationerna i försöker skaffa sig fördelar påandras bekostnad, vilket jag tycker är att beklaga ochvilket jag också har påpekat är till ondo för hela deneuropeiska sjöfarten. Vi behöver en stark europeisksjöfart, inte minst av sjösäkerhetsskäl. Jag är därförglad över support.Anf. 145 TOM () replik:Fru talman! Kommunikationsministern nämnde isitt anförande den sjöfartspolitiska kommittén. Det ärriktigt att vi höll på en del med olika sjöfartsfrågorsom gällde sjöfarten längs den svenska kusten, och vifick då fram en del märkliga uppgifter. Bl.a. tittade vipå hur transportstödet slår på transporterna, konkur-renssituationen i hamnarna och en del andra sådanasaker.Det här fick vi dock inte göra någonting åt. Enligtdirektiven skulle detta i stället hanteras av , och därför fick vi nöja oss med attta upp det här i vårt yttrande och sedan lämna detdärhän.Sedan tillsattes , ochden har suttit . Den har kommit medtvå delbetänkanden. Men den har ännu inte ens varit inärheten av havet. Den har inte sett havet, och deninnehåller ingen egentlig sjöfartsexpertis. Det harsagts att det här skall göras sedan, men det har ocksåsagts att kommitténs arbete skall avslutas per den 1mars. Det återstår bara ett fåtal sammanträden ikommittén.Avser kommunikationsministern att förlängakommittén, att ge den nya direktiv eller att tillsätta enny kommitté så att de här frågorna kommer upp tillbehandling, eller kommer det här bara att rinna ut iintet?Anf. 146 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är inte min uppgift att recenseraen statlig utredning som är under arbete. Jag förutsät-ter naturligtvis att kom-mer att fullfölja sina direktiv, som handlar om enhelhetssyn på transportområdet där också sjöfartensspeciella problem, men också dess möjligheter, skallbelysas. Har ledamöterna ännu inte sett havet förutsät-ter jag att man tar chansen att göra det under de må-nader som är kvar av arbetet med . Än så länge är tiden inte utgången.Anf. 147 TOM () replik:Fru talman! Jag noterar med viss tillfredsställelsekommunikationsministerns svar. Tyvärr kan jag barakonstatera att som det nu ser ut återstår och några få sammanträden. Eftersom manännu inte ens har börjat med de här frågorna kan jaginte se att det ens finns teoretiska möjligheter att full-följa arbetet som det var tänkt.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag sade tidigare vore det migfrämmande att recensera pågående arbete. Mensjälvklart räknar jag med att man i , om man bedömer att man behöver för-längning eller inte anser sig kunna leva upp till sinadirektiv, återkommer till regeringen med förfrågning-ar eller med förslag till hur man i så fall skall lösa deproblemen. Jag har ännu inte fått några sådana signa-ler från utredningen.Anf. 149 ():Fru talman! har det talats en hel del omkommunala flygplatser. Förvisso är inte enkommunal flygplats, och förvisso är som har 900 000 passagerare . Mentrots detta finns det krafter här som vill lägga nedBromma. Jag vill ta tillfället i akt att på nyttvända mig till kommunikationsministern och hoppasatt , som faktiskt går bra och som inte behö-ver stöd som andra kommunala flygplatser, får varakvar - därför att skall vara kulturhuvud-stad och därför att vi skall ha ett här år2004.Jag vill önska kommunikationsministern god juloch säga så här: Bevara !Anf. 150 ():Fru talman! En grundläggande princip för mänsk-lighetens utnyttjande av naturresurserna är att vimåste hålla oss inom ramen för naturens egna gränser.För att öka friheten för människor över hela världenoch i kommande generationer måste den slösandevästerländska livsstilen ersättas med sund hushållning.Vi liberaler kan uttrycka vår förvaltarskapstanke somatt vi inte får leva på kapitalet utan måste nöja ossmed att förbruka räntan. Så kan vår generation ta sittansvar och leda in utvecklingen i riktning mot ettlångsiktigt hållbart samhälle.Trafiken är en av de sektorer i samhället som ska-par en stor del av miljöproblemen. Dessutom bör detfinnas goda möjligheter att hushålla effektivare medresurserna inom transportsektorn genom att förändraprisbilden.Under många decennier har det i olika ordalag ta-lats om att trafiken skall bära sina samhällsekonomis-ka kostnader, dvs. betala sina miljökostnader, olyck-skostnader och trängselkostnader. Denna grundprin-cip har formulerats på olika sätt i 1963, 1978 och1988 års trafikpolitiska beslut, men har i praktikeninte genomförts. har också nyssframfört samma åsikt.För varje år som går medan man gör utredningefter utredning om hur man skall ta hänsyn till mil-jöskador och trafikolyckor i prissättningen missgyn-nas järnvägen. Regeringen måste känna ett tungt an-svar för att lägga fram skatteförslag som för utveck-lingen i rätt riktning. Det behövs inte en massa utred-ningar för att veta i vilken riktning man måste gå. Detkrävs i stället politiskt mod. Jag kan konstatera attkommunikationsministern sade här att miljöan-passningen är en långsiktig fråga. Det håller jag medom. Men vi vet vilken riktning vi måste gå i, och detär att satsa på järnväg. Vi kan börja gå i den riktning-en redan nu.Fru talman! Med rättvisa konkurrensvillkor harjärnvägen goda möjligheter att utvecklas för bådegods- och persontrafik. EU ger nu nya möjligheter tillatt förbilliga och effektivisera järnvägsdriften somhittills karakteriserats av mycket nationellt tänkande.Administrativa reformer, enklare gränspassager ochteknisk standardisering skulle ge järnvägen ny kon-kurrenskraft. Den tekniska utvecklingen ger möjlighe-ter till ett europeiskt nät av höghastighetståg som kanköra . Här gäller det för oss i attskaffa oss en långsiktig strategi.Satsningarna på snabbtåget X 2000 som kan köra200 km/tim har givit goda effekter och gjort tåget tillett konkurrenskraftigt alternativ till flyg, bil och buss.En betydande upprustning av banorna har gjort detmöjligt att minska restiderna avsevärt, och genomsnabbtågets tekniska konstruktion sker detta utanökad energiförbrukning. Pågående baninvesteringarkommer att ge stora ytterliga-re förbättringar.Ett naturligt nästa steg för att öka järnvägens kon-kurrenskraft, särskilt gentemot det så miljöskadligaflyget, vore att satsa på banor för höghastighetståg påde mest frekventerade sträckorna. En särskilt ingåen-de analys bör göras för sträckorna Köpenhamn-Helsingborg-Jönköping-Stockholm, Helsingborg-Göteborg-Oslo och . Det är avett särskilt värde att man skulle knyta ihop de storaflygplatserna i , , ochGöteborg med järnvägsspår av hög kvalitet i så fall.Analysen måste innefatta bedömningar av de totaladynamiska effekterna på hela samhällsutvecklingenoch på hela järnvägsnätet, såväl för person- somgodstrafiken. Här gäller det med andra ord att skapalångsiktiga visioner för den europeiska utvecklingen.Fru talman! Det var för att understryka ovanståen-de resonemang som vi i vår motion yrkade på ettsärskilt tillkännagivande om höghastighetståg. Dettahar vi följt upp i reservation 28, men för att sparakammarens tid yrkar jag inte bifall till reservationen.Eftersom vi har en klok kommunikationsminister somsitter här och lyssnar tror jag att hon ändå tar till sigdet här resonemanget.I detta betänkande behandlas också statens trafi-kupphandling. Den teoretiska bakgrunden är ju att detallmänna måste gå in med pengar för att samhällseko-nomiskt lönsam trafik som är företagsekonomisktolönsam skall komma till stånd. Tyvärr har både re-geringen och utskottet även valt att satsa sammabelopp som utan att ha något särskilt under-lag som visar hur mycket trafik som bedöms varasamhällsekonomiskt lönsam utan att vara företags-ekonomiskt lönsam. Det är beklagligt att regeringeninte tar fram ett bättre beslutsunderlag. har vifrån sida reserverat oss mot detta, mendet har inte vunnit gehör. Vi hoppas dock att be-slutsunderlaget skall bli bättre i framtiden.Diskussionen här har ju också varit inne påden linjen. frågade omman verkligen ville satsa mer pengar på SJ, och påvilka grunder i så fall ville satsa perpengar på SJ. Men den trafik som faktiskt behövsmåste inte upphandlas just från SJ. Det måste få rådakonkurrens. Det är väl regeringens sak att plocka framett ordentligt underlag. Som sagt har vi från Folkpar-tiets sida efterlyst detta redan tidigare år.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Det som säger kanjag instämma i till stor del, och jag tycker att hans ordvar kloka och väl avvägda. Jag har samma förhopp-ningar på snabbtågsutvecklingen.Men det här kostar. Om nu försitt partis talan, kommer vi då att få se en partimotionfrån med anledning av den infrastruktur-proposition som lagts fram där man faktiskt avsättermedel för de utbyggnader och den upprustning avspår som talar om?Jag vill också ställa en annan fråga. Det LennartFremling säger låter väldigt bra, men hur pass mycketavspeglas det egentligen i konkreta för-slag, förutom den reservation som på och som inte innehåller några pengar?Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Höghastighetstågen med en hastighetpå är ju på idéstadiet för vår del.Jag vill med detta understryka betydelsen av att manutreder ordentligt vad som är samhällsekonomisktlönsamt för att få fram dem. Vi pekar från Folkparti-ets sida på de starkt trafikerade linjer som jag nämn-de, alltså mellan tre av de nordiska huvudstäderna.Det är politik. Exakt vad som kommer attstå i eventuella motioner som kan tänkaslägga fram med anledning av infrastrukturpropositio-nen som kom för sedan är det däremot förtidigt att uttala sig om. Självklart pågår det en levandedebatt också inom vårt parti om hur man skall avvägaolika ekonomiska satsningar, och jag deltar aktivt iden debatten.Anf. 153 ()replik:Fru talman! Jag har den största respekt för attLennart Fremling inte kan redovisa en eventuellmotion, lika litet som jag kan redovisa Miljöpartietsmotion.Det intressanta är ju som sagt att det här kostar.Folkpartiets politik måste väl ändå vara litet mer änatt bara peka på saker som befinner sig på idéstadiet. Idagsläget måste vi föreslå konkreta åtgärder som går ilinje med den inriktning som såvältaligt presenterat.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Vi har ändå markerat att vi prutarmindre på järnvägssatsningarna än på vägsatsningar-na. Det är en riktningsangivelse när det gäller vårtupplägg . Sedan krävs det, som jag sade, enlångsiktig debatt. Det är heller inte alldeles självklartatt man alltid måste eftersträva en statlig finansieringav alla infrastrukturinvesteringar. Det torde väl intevara obekant att vi harsträvat efter att få olika typer av medfinansiering, omdet handlar om stora projekt där man kan räkna hemlönsamhet på olika sätt. Det är också en levande dis-kussion som vi får föra i det kommande tio- ellerfemtonårsperspektivet. Det gäller hur man skall kunnaplocka fram pengar på olika sätt. Vi kan inte barasäga att vi måste ta av budgetmedlen.Anf. 155 ():Fru talman! I detta betänkande angående kommu-nikationsbudgeten för utgiftsområde 22, vad gälleravsnittet sjöfart, behandlar vi inte bara budgetfrågorutan tar också ställning till vissa frågor som togs upp iutredningen sjöfartsnäring för framtiden.Kammaren har också att ta ställning till ett nytt systemför farledsavgifter, vilka också enligt förslaget kankomma att miljödifferentieras.I en broschyr som givits ut av i början av detta år, som heter Sjöfartenbygger välståndets broar, framgår att urtransportsynpunkt praktiskt taget är en ö, eftersom vårhandel med andra länder till i någon del sker viahandelsfartyg eller färjor. dygnetrunt året om anlöper eller avgår en färja från svenskhamn till utrikeshamn. passerar 100 000passagerare och 4 000 lastfordon svenska hamnar.Det framgår också att svenska rederier, i konkurrenspå den internationella scenen, utförde trans-porttjänster för 23 500 miljoner kronor.Med det av svenska rederier ägda och inhyrdatonnaget intar åttonde plats i listan över destörsta sjöfartsländerna. Inräknat ilandanställda, somarbetar med sjöfrakter, finns det inom sjöfarten60 000 helårsarbeten. Att svenska rederier har fram-tidstro omvittnas genom att det finnsett fyrtiotal fartygsbeställningar, tillsammans till ettvärde av . Svensk sjöfart är bety-delsefull som fraktare, bidrar till betydande exportin-komster och ger många människor sysselsättning.Den här utvecklingen hade vi inte haft om interiksdagen 1988, på initiativ av den då sittande social-demokratiska regeringen, beslutat att ett rederistödskulle införas för att stärka den svenska handelsflot-tans internationella konkurrenskraft.