prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — finns en möjlighet att öppna skolanmot omvärlden genom att erbjuda plats i styrelsen förföreträdare för t.ex. näringsliv, kultursektor, social-tjänst eller polis. Det skulle vara ett naturligt sätt att fåtill stånd en samverkan mellan skolan och närsamhäl-let.I vilken form detta skall ske kan mycket väl över-lämnas åt den lokala styrelsen, men utskottet böruttala att möjligheten står öppen och att det ser posi-tivt på en sådan utveckling. Därmed yrkar jag bifalltill reservation nr 10.Anf. 196 () replikFru talman! Jag känner mig litet träffad av IngerDavidsons tal om regleringsivrare. Jag vet inte omsyftet var att kommentera uppfattning.Jag vill bara förtydliga genom att säga att om detgäller en oro som jag har gett uttryck för, att vi måsteha en tydlighet vad avser de demokratiska formernaför hur föräldrarna väljs och hur de avsätts, om detgäller tydlighet i fråga om ansvarsförhållande mellanföräldrastyret och rektor, om det gäller tydlighet be-träffande att vi kan garantera barn med särskilda be-hov resurser, om det är det som är uttryck för regle-ringsiver, då är jag rätt stolt över att vara en regle-ringsivrare.Anf. 197 () replikFru talman! När man anordnar en försöksverk-samhet tycker jag att man skall göra det under ganskafria former. Det innebär inte att det inte finns en lag-reglering kopplad till verksamheten, det gör det ju.Man måste följa skollagen och andra lagar även i dehär styrelserna.Men jag tror ganska mycket på föräldrars ochskolpersonals egen förmåga att ta hand om den detalj-reglering som jag tycker efterlyses i en hel del av dereservationer som fogats till detta ganska lilla betän-kande, som någon har uttryckt det tidigare i debatten.Jag tror helt enkelt att det här kommer att lösa sig pålokal nivå. Men självklart skall det följas upp ochutvärderas, och då kommer det att visa sig om detbehöver sägas tydligare.De självförvaltningsorgan som finns på and-ra områden i samhället har visat sig fungera mycketbra i de allra flesta fall, och de farhågor som fanns närdet gällde dem har inte besannats.Anf. 198 () replikFru talman! Jag vill bara säga att jag hoppas attdet är som har rätt och jag som harfel.Anf. 199 ()Fru talman! Frågan om föräldrars inflytande översina barns skolgång är knappast någon ny fråga i denhär kammaren. Den har debatterats åtskilliga gångeroch faktiskt med större intensitet de senaste åren.Jag tror att en av de grundläggande orsakerna tilldetta kan ligga i den förändrade roll som skolan fak-tiskt har fått . Skolan är intelängre automatiskt den stora auktoritet som den var engång i tiden. Skolan är inte längre ett informations-och kunskapsmonopol. Det finns så många andraställen i samhället där man kan få information ochkunskap. Samhället har förändrats. Utbildningsnivånhar höjts i landet, och gammal auktoritetstro har rase-rats.Föräldrar och elever ser det numera som ganskasjälvklart att ha krav och synpunkter på hur utbild-ningen utformas och hur skolan skall fungera somarbetsplats, något som i stort sett var otänkbart baraför några decennier sedan.Även om det, som vi har hört , händeen hel del på det här området, tror jagatt den maktutredning som gjordes påvisa-de att det fortfarande finns en hel del brister. Enmycket stor del av föräldrarna ansåg fortfarande att dehade alldeles för liten möjlighet att påverka skolan.Därför har det öppnats flera vägar förutökat föräldrainflytande, både genom vidgade möj-ligheter att välja andra skolor och andra skolformeroch genom olika varianter av brukarmedverkan ochsjälvförvaltning. Jag tror att båda dessa vägar är bra.Jag tror också att den ena modellen inte kan uteslutaden andra.Men från en del håll - vi har hört det från TomasHögström och från - gör man ändå in-vändningen att föräldrars inflytande i huvudsak bordeutövas genom att man skall välja andra skolor ellerandra skolformer. Och det är sant att det för någrakommer att vara ett alternativ. Men för merpartenkommer det aldrig att vara någon väg, oavsett hurgenerösa resurstilldelningssystem vi än konstruerar.De allra flesta föräldrarna väljer ändå att låta barnengå i den skola som ligger närmast. Därför är det vä-sentligt att utöka möjligheten till inflytande även i denkommunala skolan.Ola Ström verkar se dialogen som ett hinder ochradar upp en mängd problem som skall uppstå mellanhem och skola. Jag tror i stället att förändring genomdialog med föräldrar och elever är en väsentligt bättreväg att gå för skolan än skolpengsmodellen, där manskall rösta med fötterna.Därför vill vi nu ytterligare förstärka föräldrarsmöjlighet till inflytande. Det gör vi genom det betän-kande som ligger på bord. Jag vill här-med yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservationer.Genom att tillåta en försöksverksamhet där föräld-rar är i majoritet i lokala styrelser tror vi att vi kanstimulera fram ett utökat föräldraengagemang. Det ärnågot som inte bara är önskvärt ur föräldrars perspek-tiv utan också för skolans egen del. Skolan har allt attvinna på att fler vuxna engagerar sig i verksamhetenoch att dialogen mellan föräldrar och skola utökas.Vi har dock valt att vara ganska öppna för olikalokala modeller av utökat föräldrainflytande. Det gårinte att från regeringens eller från utskottets sida ut-forma detaljerade regler för hur en sådan här försöks-verksamhet skall fungera. Vi måste inse att förutsätt-ningarna faktiskt är olika i olika delar av landet ochatt den lokalt fastställda arbetsordning man skall göradärmed kan variera mellan olika kommuner och mel-lan olika skolor.Eftersom verksamheten dessutom i grunden byg-ger på föräldrars, lärares, elevers och skolledningsengagemang tycker jag att det finns en risk att dyna-miken i försöksverksamheten skulle försvinna om vialldeles för hårt reglerade utformningen. Därför av-styrker vi alla de förslag som finns i motionerna som idetalj vill reglera den här försöksverksamheten.De ramar och riktlinjer som vi nu anger innebärändå inte att den kommunala nämnden frånhänder sigansvaret för verksamheten. Styrelsen för utbildningenhar fortfarande att besluta om ekonomiska ramar ochriktlinjer. På samma sätt innebär inte heller försöks-verksamheten att myndighetsutövning eller liknandekan överlåtas på en lokal styrelse. Vi uttalar också ibetänkandet att den lokala styrelsen givetvis har attfölja vad som regleras både i skollag och i läroplan.Likaså kommer rektorn även i fortsättningen att hadet pedagogiska ansvaret för verksamheten och lärar-na det professionella ansvaret. Den rollen kan aldrigföräldrastyrelsen ta över. Det uttalas såväl i regering-ens proposition som i betänkandet.Samtidigt ligger det litet i sakens natur att det integår att göra en enkel definition av exakt vad som skallräknas till det professionella ansvaret. Därför kommerföräldrar och lärare säkert att föra en dialog både omutbildningens innehåll och om dess omfattning ochuppläggning under försöksverksamhetens gång. Dettror jag inte att man skall vara rädd för. Jag tror istället att just kombinationen av föräldraperspektivetoch lärarnas professionella roll kan tillföra skolan enhel del.När det gäller styrelsernas sammansättning har vivalt att enbart reglera att föräldrarna skall vara i ma-joritet, och att rektor och företrädare för personalenskall ingå. Dessutom uttalar vi att elever skall hanärvaro- och yttranderätt i styrelserna. Men i övrigtlämnar vi ganska fritt för olika varianter av samman-sättningar. Däremot tycker vi att det är viktigt attstyrelsens sammansättning speglar både de socialaoch kulturella erfarenheter som finns i bostadsområ-det runt skolan. Detta uttalar vi också i betänkandet.Likaså lämnar vi öppet för medverkan av företrä-dare från såväl näringsliv som socialtjänst och före-ningsliv samt andra organisationer runt omkring sko-lan. Jag tror att det är oerhört angeläget att fler vuxnakommer in i skolan, och därför vill jag inte göra nå-gon sådan här begränsning. Vi lämnar detta ganskaöppet, och reglerar bara föräldramajoriteten.När det gäller omfattningen av försöksverksamhe-ten har vi däremot valt att låta verksamheten pågå . sade alldeles att cen-terpartisterna är otåliga, och bara vill hålla på i tre årför att sedan permanenta verksamheten. Det är juvällovligt, men jag är orolig för att en kortare tidskulle kunna innebära att en del människor tvekar.Det blir alldeles kvar innan verksamhetenskall utvärderas. hinner utvecklingsproces-sen komma i gång ordentligt. En mängd erfarenheterkan då ligga till grund för förnyade ställningstagandenom hur föräldrainflytandet skall se ut in på 2000-talet.Vänsterpartiet har i detta sammanhang motioneratom att skolor i resurssvaga områden, som man ut-trycker det, skall stimuleras att delta i verksamheten.Även om jag kanske kan förstå andan bakom detkravet ser jag det som orimligt att vi ifrån riksdagenssida skall uttala vilka områden som skall anses vararesurssvaga.Jag tror dessutom att det är mycket svårt att frånstatligt centralt håll försöka kommendera fram föräld-rainflytande. Vi kan skapa förutsättningar - och detgör vi genom detta betänkande.Avslutningsvis vill jag framhålla att detta enbart ärett steg på vägen till att öka föräldrars engagemang iskolan, och skolans öppenhet gentemot det övrigasamhället. Vid sidan om diskussionen om hur styrel-serna skall utformas och vilka befogenheter de skallha finns det dessutom en mängd andra vägar till utök-ad dialog mellan skolan och föräldrarna. Låt oss integlömma alla dessa vägar.Även skolor utan föräldrastyrelse kan ha ett välfungerande samarbete mellan hem och skola. Detkanske viktigaste området att utveckla är just var-dagskontakten mellan föräldrarna och klassen, lärar-na, skolledningen och arbetslaget.Den diskussionen hoppas jag att vi återkommer tilli utskottet och i kammaren framöver.Anf. 200 () replikFru talman! Först vill jag uttrycka sympati förmycket av det som säger. Om hanvore representativ för socialdemokrater i allmänhetute i landet så skulle nog synen på valfrihet och annatvara betydligt bättre än den är i dag.Jag vill bara korrigera en sak som jag tycker är envanlig missuppfattning. Det gäller det som vi frånborgerligt håll brukar framhålla som vikten av valfri-het. Man menar att valfriheten bara skulle utövas närman har valt skola. Men det är inte det som i förstahand är väsentligt. Det väsentliga är att möjlighetenfinns, och att varje skolenhet på så sätt blir medvetenom att man måste upprätthålla god kvalitet och ta tillvara föräldrars krav på inflytande och annat. Annarsfinns möjligheten att föräldrar startar en friskola ellerflyttar sina barn till en befintlig friskola.Jag tycker att det är litet märkligt att det i betän-kandet finns en sådan stor frihet från Socialdemokra-ternas sida i synen på hur viktigt det är att inte regleradetta. Det kan faktiskt uppstå en paradox här. Enkommun kan bestämma sig för att införa föräldrastyr-da skolor i hela kommunen. De föräldrar som integillar den tanken blir då tvungna att starta en friskolaför att barnen skall få gå i en vanlig skola. Det blirnågot slags paradox, tycker jag.Det är viktigt att det alltid finns en valfrihet. Mendet måste också alltid finnas en vanlig skola att gå tillför föräldrar och deras barn.Anf. 201 () replikFru talman! Huruvida jag är representativ tror jagatt jag avgör bäst själv. Det är ofta så att om social-demokrater har goda åsikter i en debatt misstänkerman ifrån opinionshåll att "den där är minsann interepresentativ". Men det kan jag garantera att jag är.Det är viktigt att komma i håg att modellerna gi-vetvis måste komplettera varandra - valfrihetsmodel-len, rätten att välja skola och rätten att utöva inflytan-de. Jag återger några rader ur motion:Därmed blir det klart att den lokala föräldrastyrel-sen i allt väsentligt utgör ett surrogat för regeringensnegativa inställning till verkligt föräldrainflytandegenom ett system med skolpeng om somFolkpartiet liberalerna fördordar.Verkligt föräldrainflytande skulle då enbart varaen skolpengsnivå på . Jag vänder mig litet emotdetta. Det är att tilldela skolpengsmodellen en alltförstor roll. Det är sant att det för några människorkommer att vara intressant att välja andra skolor. Menför merparten i , i och i alla andraländer som har denna typ av skolsystem kommermajoriteten alltid att välja den skola som ligger när-mast. Då måste man utöka valfrihetsmodellerna där.Anf. 202 () replikFru talman! Jag vill ändå påpeka att när jag sägeratt inte är representativ för socialde-mokrater i allmänhet i så är det en kompli-mang, och ingenting annat.Problemet med det som tar uppmot slutet av sitt inlägg är att detta inte är verklighe-ten i många kommuner. Inte minst i min hemkom-mun, kommun, har man bedriviten kraftfull opposition mot friskolor och på varje sättförsökt motverka tillkomsten av sådana. Det kommerinte att finnas något engagemang nu heller för denmöjligheten.Nu drar man i gång brukarinflytandet som ett slagssurrogat, precis som det står i motionen, därför märker att man är på defensiven när det gällerföräldrainflytande. Det är viktigt att vi står bakomdetta, men det får aldrig bli en ersättning för det friaskolvalet. Det tycker jag är mycket viktigt att poäng-tera.Anf. 203 () replikFru talman! Det är onekligen olika, beroende påvilken kommun man kommer ifrån. Jag kommer självfrån kommun, där Socialdemokraterna är imajoritet tillsammans med och Miljö-partiet.Där finns ett mycket bra samarbete med defriskolor som finns. Det är inte alls några problem attkombinera modellen att kunna välja en del andraskolor med olika former av föräldrainflytande. Tackoch lov ser det onekligen olika ut i olika delar avlandet.I den här debatten skall vi peka på vägar för attkunna påverka den kommunala skolan i hela landet.Det kan vi göra genom att skapa styrelser med föräld-ramajoritet på de ställen där föräldrar, lärare, skol-ledning och skolpolitiker är överens. Jag tror att mankommer att vara överens på många ställen runt om ilandet.Anf. 204 () replikFru talman! sade i sitt inlägg att vikan skapa förutsättningar för föräldrainflytande, ochatt det är en fördel med föräldrar i majoritet i denförsöksverksamhet som skall starta.Men är det inte så, , att det avgö-rande inte är föräldramajoritet i sig? Är inte det avgö-rande vilka möjligheter föräldrarna har att bestämma?Vi kan ha hur stora styrelser som helst. Om inte sty-relserna får befogenheter och möjligheter innebär detatt den försöksverksamhet, som villge intryck av som så positiv, helt mister sin effekt.Min fråga är: Tror att förutsätt-ningarna för föräldrainflytande kommer att vara lik-värdiga mellan kommunerna, med tanke på de erfa-renheter vi har?Anf. 205 () replikFru talman! Det är sant som sä-ger. Det avgörande är inte hur många som skall sitta istyrelserna. Jag tror att jag också avslutade mitt inläggmed att tala om att det avgörande kanske över huvudtaget inte alls är styrelserna, utan snarare den dagligakontakten mellan lärare och föräldrar i det vardagligaskolarbetet.Det är sant att det är viktigt att veta vilka befogen-heter och vilket ansvar styrelserna skall ha. Jag tyckeratt vi väldigt tydligt pekar på det i betänkandet. Vi gerde olika kommunerna och de olika skolorna fria ra-mar. Man kan välja olika grad av ansvar och befogen-heter, beroende på hur man själv känner att man vill.Jag kan mycket väl tänka mig att den normalagången är att bilda brukarråd, sedan får villkor avdelegationen och blir en egen självför-valtande styrelse. Att direkt övergå till självförvalt-ningsorgan tror jag blir mer ovanligt. Detta är enprocess, precis som livet i övrigt. Det får vi acceptera.Anf. 206 () replikFru talman! Det förutsätter att det finns ett enga-gemang på den kommunala sidan för att man skallkunna ta vara på föräldraengagemanget i skolan. Medden moderata reservationen har vi försökt styra ut-vecklingen just i syfte att man tar till vara föräldraen-gagemanget och att man inte lämnar ut de nya styrel-serna till det kommunala godtycket i den utsträckningsom görs i betänkandet.Anf. 207 () replikFru talman! Man kan ändå inte bortse från, TomasHögström, att resurser, ekonomiska ramar och överhuvud taget inriktningen på skolan beslutas av endemokratiskt vald nämnd, styrelsen förutbildningen i kommunen. Den rollen kan ett självför-valtningsorgan aldrig ersätta. Vi har demokrati i dethär landet. Det får vi acceptera. Men inom ramen förmålstyrning och inom de ekonomiska ramar som manfattar beslut om i kommunens budgetarbete finns detändå väldigt mycket kvar för föräldrastyrelsen att varamed och fatta beslut om för att utveckla skolan till detbättre.Anf. 208 () replikFru talman! Som jag sade tidigare förstår jag attSocialdemokraterna vill avslå detaljregleringen, somen del andra föreslår. Men att utöka möjligheternaborde ju inte vara en nackdel för försöket. Eftersomskolan behöver öppnas mot omvärlden, vilket TomasEneroth var inne på i sitt anförande, borde riksdagennu ta chansen att markera att det är möjligt också förandra än föräldrar att ingå i denna styrelse. Vi lämnardetta öppet, säger . Men det är ettmärkligt sätt att se på det, eftersom detta handlar omlokala styrelser med föräldramajoritet. Då tror jag attdet kommer att råda en väldigt stor osäkerhet om manskulle vilja pröva att ta in t.ex. företrädare från kultur-sektorn, , osv. om det inte uttryckligenär sagt.Jag hade inte heller tänkt att vi skulle ha någonfriskoledebatt. Men utmanar oss ge-nom att avfärda skolpengen som en viktig grundprin-cip för föräldrars möjlighet att välja en annan skola änden kommunala och för lärares eller andras möjlighetatt starta och driva en fristående skola. Det är faktiskten oerhört viktig grundprincip. Det måste jag få slåfast även här. För mig ligger det ingen motsättning iatt utöka föräldrarnas inflytande i kommunala skoloroch att garantera fristående skolors möjlig-heter att drivas under vettiga förutsättningar, och däringår en grundskolpeng.Anf. 209 () replikFru talman! När det gäller det senare kommer vigivetvis att debattera friskolor och skolpeng framöverockså. Men som jag har sagt tidigare ser jag ingethinder att kombinera dessa modeller. Att jag sedanhar synpunkter på skolpengen är en annan sak. Jagtycker att det väsentliga är att resurser går till eleverutifrån deras behov och inte utifrån en viss bestämdpeng. Det har varit min synpunkt.Däremot förstår jag inte riktigt invändning. Det står i utskottets betänkande:"Utskottet anser att det är viktigt att skolan är öp-pen mot det omgivande samhället och att skolan, somläroplanen föreskriver, samverkar med arbetslivet ochnärsamhället i övrigt. "Den reservation som kds har skrivit skulle jag tillstora delar ändå kunna ställa mig bakom, eftersom jaginte anser att den går emot den text som står i betän-kandet. Jag tycker att det är viktigt med flera organi-sationer i skolan också. Men jag säger att vi kanskeinte behöver reglera detta från sida mer ängenom att ange att föräldrar skall vara i majoritet,rektor skall ingå, personalföreträdare skall ingå, ochelever skall också vara med i styrelsearbetet. Jagtycker att det räcker. Sedan kan vi faktiskt lämna frittför att man kommer att välja olika modeller på olikaställen i landet - tack och lov.Anf. 210 () replikFru talman! Min poäng är ju just att jag tycker attutskottet kunde ha tillstyrkt den här motionen ochtagit med detta i betänkandet om man nu tycker attdetta är bra. Det är det som står ochsäger. är det möjligt att den här debatten och detfaktum att reservationen finns i betänkandet kan ledatill att man faktiskt tar den här diskussionen när mansätter sig ned och skall göra en sammansättning avstyrelsen. Men jag tycker att det är litet sniket, om jagfår uttrycka det så, att man inte kunde ställa sig bak-om detta när man egentligen tycker att det är ett braförslag.Anf. 211 () replikFru talman! Man kan kortfattat vända på det ochsäga att det kanske är onödigt att skriva en reservationnär man ändå tycker att detta täcks in i texten i betän-kandet. Det är min version av det hela. Men det vikti-ga är att vi ändå är överens i sak, och jag anser att detär viktigt att man får frihet att i de olika lokala försö-ken välja in inte bara förädrarepresentanter utan ocksåandra representanter om man tycker att det är intres-sant och nödvändigt.Anf. 212 () re-plikFru talman! Till , som var oroligför att vi skulle göra försöksverksamheten för kort,vill jag säga att jag inte tror att den risken är stor. Omdet är bra saker som man vill permanenta kan det juinte vara fel att det genomförs . Om manmärker att det finns delar där man behöver gå vidaremed försöksverksamheten så kommer man väl attgöra det. tror jag inte att dessa skillnader är såstora. Men det var viktigt för mig att säga att vi frånCenterpartiet är mycket otåliga och vill gå vidare närdet gäller en sådan reform som vi tror betyder oerhörtmycket. Därför är det också en poäng att vi inte regle-rar så mycket. I detta sammanhang vill jag alltså in-stämma i det som både och har sagt. Jag tror att det är viktigt att intereglera detta så oerhört mycket under försökstiden.Till sist vill jag gratulera till de in-vändningar som han har fått i debatten. Om man fårinvändningen att detta egentligen inte är så bra därföratt det skulle hindra friskolor är det ju lätt att framståsom oerhört progressiv när det gäller inflytandet ochslippa ta striden för valfriheten också. Men det är endebatt som vi får föra vid ett annat tillfälle. För oss iCentern är det självklart att vi kommer att kämpa hårtför den här reformen på samma sätt som vi kommeratt kämpa hårt för de fristående skolorna och motvarje försök att devalvera villkoren för dem.Anf. 213 () replikFru talman! Jag skall vara kortfattad. Jag tycker attdet är bra att är otålig. Det är kanske en tydligsignal om att detta är en försöksverksamhet som äruppskattad. Men anledningen till att vi ändå väljer attlåta den pågå under fem är väl snarare att det kansketar innan man i vissa områden tycker att detta ärspännande och intressant och vill köra i gång ordent-ligt när man har gjort förberedelsearbetet klart. Omdet då är bara ett eller kvar innan verksamhetenupphör som försöksverksamhet och om man interiktigt vet vad som sedan skall gälla kan det i någotundantagsfall vara begränsande. Därför anser vi attdet är viktigare att vi utsträcker tiden. Sedan är detändå upp till både regering och riksdag att fritt underperioden komma med förstärkningar om man tyckeratt det skulle vara nödvändigt.Anf. 214 Statsrådet ()Fru talman! Regeringens utgångspunkter för detförslag som vi nu debatterar kan i huvudsak sägasvara två. Den första utgångspunkten är att vi vet attskolans roll och skolans uppgifter radikalt och snabbthar förändrats därför att samhällets krav i ett kun-skapssamhälle är så mycket större både när det gälleromfattningen av vad man behöver kunna och kvalite-ten på de kunskaper som man behöver skaffa sig. Manbehöver tidigt kunna lägga en grund för ett livslångtlärande. Därmed kan man säga att skolans roll ochskolans uppgift har blivit både mycket viktigare ochmycket svårare, eftersom kraven på skolan ärstörre . Därför behöver skolan sina samar-betspartner för att klara denna svårare uppgift. Det ärden ena utgångspunkten.Den andra utgångspunkten är att vi vet att föräld-rar kan och att föräldrar vill ha inflytande i skolan ochta ett större eget ansvar. Det har visat sig i flera olikaundersökningar bl.a. i stora internationella undersök-ningar att det är påfallande hur svenska medborgare,svenska föräldrar, vill ha ett större inflytande ochstörre möjlighet att påverka den skola där deras barngår.Det visade sig också i den stora maktutredningen islutet av . Det var där slående att medborga-re ansåg att det var skolan som var en av de institutio-ner där de hade allra minst möjlighet till inflytandesamtidigt som de på frågan vilka institutioner i sam-hället som de helst ville ha inflytande över placeradeskolan i toppen. är det naturligtvis helt ohåll-bart att man inte gör något åt detta.