prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Jag skulle göra be-dömningen att räknades även mediepengarna in,skulle koncentrationen ytterligare stärkas.När fick sin koncession var den regionalaaspekten väldigt viktig. Alternativet var att t.ex. TV 2skulle flyttas utanför . Mot den bakgrundenhar jag en fråga. Om det inte går att få att upp-rätthålla de lokala sändningarna måste kulturminis-tern, förmodar jag, räkna med andra alternativ och setill att regional mångfald skapas. Jag förutsätter att detär så. Vad tänker alltså kulturministern göra om detinte går att tvinga att behålla sina regionalasändningar?Anf. 35 Kulturminister ():Herr talman! Det är precis som . fick faktiskt sin koncession därför gjorde ett ensidigt åtagande som just handladeom att satsa på lokala sändningar och på ett rikt utbudöver hela landet.Våra möjligheter att gå alltför hårt fram med hjälpav radio- och TV-lagen är på den här punkten i vissmån begränsade. Men jag har fortfarande, som sagt,gott hopp om att fattar bra beslut på dennapunkt. Vad jag har att göra för mångfalden är t.ex. attdriva frågan om det digitala marknätet vidare. Är deten realistisk möjlighet? Är det en framkomlig väg föratt på det sättet bidra till en ökad mångfald och tilllokala och regionala sändningar i en helt annan om-fattning än vi har? De tekniska möjligheternaskulle bli mycket större på det sättet. Sedan finns deten del problem på vägen, men det här är en av defrågor som jag just nu i hög grad är sysselsatt med.Anf. 36 ():Herr talman! Om det är någon fråga som är väldigtdjupt förankrad här i så är det den om in-tresset av att det skall finnas lokala TV- och radio-sändningar. Varje gång vi diskuterar en mediefrågakommer det ämnet upp. har ju avtalet inte före-gåtts av vad som normalt förekommer, nämligen enberedning mellan de olika politiska partierna.Jag skulle vilja fråga om är be-redd att ta upp en riktig dialog med partierna i riksda-gen om hur vi kan lösa uppkomna problem med attlokal-TV-stationerna riskerar att bli nedlagda. Vidareundrar jag om har en ärlig och öppenattityd när det gäller att försöka medverka till att dettaproblem löses.Anf. 37 Kulturminister ():Herr talman! Det är ingen nyhet för oss att detfinns ett intresse i kammaren och i regeringskanslietför lokala TV-sändningar. Självklart finns det, och detvar också anledningen till att fick koncession.Det har funnits en debatt som har fått en att misstänkaatt är på väg att springa ifrån detta. Redansommaren 1995 förklarade bolaget att man inte varberedd att ta ansvar för de lokala bolagen.Jag har inte gett upp hoppet om . Jag trorfortfarande att det finns en intensiv diskussion om attförsöka ta ett ansvar. Det nya tillståndet för somhar kommit till precis på det sätt som det skall kommatill, alltså i en överläggning mellan staten och bolaget,icke föregånget av någon politisk beredning. Detligger där det ligger. Men jag är självklart beredd atttala med andra partier, vilket jag redan i allra högstagrad gör, i en rad mediefrågor, bl.a. lokalbolagen.Genom att man tar upp en sådan diskussion lättar mandock något på trycket på TV 4.Jag för samtal med representant i des-sa frågor, . Han befinner sig just nu påandra sidan jordklotet. Det har varit svårt att ha endirekt kontakt med honom, utan det har fått bli enskriftlig sådan. Jag har dock inte gett upp hoppet attkunna nå honom telefonvägen . Andrapartier vars representanter finns på plats har jag haften diskussion med. Kretsen kommer att vidgas.Anf. 38 ():Herr talman! Normalt brukar man i den här typenav frågor ha en politisk beredning. Man kan ha enuppfattning att inte ha det eller inte, men traditionenhar varit den att man haft det.Riksdagen har ju alltid möjligheter att ta initiativtill att fatta beslut om man vill styra regeringen åtnågot håll. Den initiativrätten har även idenna fråga.Min fråga var om var beredd attföra en riktig och regelrätt dialog med de politiskapartierna - det behövs inte alls några telefonkontakterpå andra sidan jorden med några personer som är uteoch reser, för här finns det riksdagsledamöter från allapartier - med syfte att försöka åstadkomma ett gottresultat vad gäller lokal-TV-stationerna.Anf. 39 Kulturminister ():Herr talman! När man för något som kan liknasvid en förhandling med ett bolag och där staten är enaparten, är inte det traditionella att man har en politiskberedning av det slag som är ute efter.Det var naturligt när koncessionen först skulle beslu-tas, men icke när det handlade om att ta upp en dis-kussion om ett nytt tillstånd. Däremot är det naturligtatt göra det när det handlar om en diskussion ommediefåror och mediepolitik i en bredare mening medlokala TV 4-bolag, som är en alldeles specifik fråga.Då är det naturligt att göra det. har utsettOlle till samtalspartner. Han befinner sigjust nu på andra sidan jordklotet. Jag försöker kom-municera med honom ändå därför att jag rättar migefter det som har beslutat i denna fråga.Förhörsmetoder i IsraelAnf. 40 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nister . Vi har nåtts avbeskedet att man i vill använda vad man på ettobehagligt inlindat sätt kallar för intensiva förhörsme-toder. På vanlig svenska är det tortyr och misshandelav fångar.Inte minst för alla oss som har käntoss som stark anhängare av att skall få finnassom en säker och ledande demokrati känns det härmycket otäckt.Jag har sett att regeringen har uttalat sin besvikel-se och bestörtning. Jag tycker att det är bra, jag troratt det motsvarar också en stark uppfattning här iriksdagen. Men frågan är: Hur är regeringen bereddatt gå vidare för att öka det internationella trycket påIsrael att följa det som är självklarheter i folkrätten,att man inte tillämpar tortyr?Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! Jag delar syn pådet vi har fått höra från , att man nu har tagitsteget och sagt att man skall kunna tillämpa den härtypen av metoder i samband med förhör. Det har variten debatt i ganska länge om detta. Jag har haftanledning att ta upp det direkt med den israeliskaregeringen när jag besökte . Jag hänvi-sade då till att allt talar för att det man då var på vägatt göra stod i motsättning till konventionen mot tor-tyr. har inte tillträtt den, men andan i densäger man sig vilja leva upp till. Det här är oaccepta-belt.Vi får alltså arbeta via FN i denna fråga. Jag utgårockså ifrån att EU-länderna tillsammans kommer attha åsikter om detta och delge sina åsikter lik-som jag redan direkt tagit upp det med den förra is-raeliska utrikesministern.Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill då fråga utrikesministern vil-ka initiativ regeringen är beredd att ta för att det skallbli antingen en gemensam ståndpunkt eller en gemen-sam aktion från EU-ländernas sida. Jag tror att det ärviktigt för att öka trycket internationellt på . Detär bara inför mycket starka internationella reaktionersom jag tror att det är möjligt att få en snabb ändring,inte för demokratins och palestiniernas skull, i Israel.Anf. 43 Utrikesminister ():Herr talman! Som jag redan sade utgår jag ifrånatt EU-länderna gemensamt kommer att tydliggöra sinsyn på detta i förhållande till . Skulle det varnågra svårigheter tar jag gärna till med det här att detfinns en stark uppbackning för det i . Dethoppas jag finns också i de andra länderna så att vimed lätthet skall kunna ena oss om ett sådant ställ-ningstagande och tydliggöra det för regering.Sändningsrättigheter för fotbollsmatcherAnf. 44 ():Herr talman! Jag har en fråga till idrottsministerLeif som något berör dagens första frågamen som framför allt handlar om något så viktigt somfotboll. För sedan såldes TV-rättigheterna tillett stort antal fotbollsmatcher till en tysk mediejätte.Det innebär att det inte är säkert att vi som tycker omatt se fotboll i fortsättningen kan få se hur det går förLjungkile, Sleipner, och andra.Jag inser att detta inte är en fråga som regeringendirekt kan påverka, men det vore ändå intressant atthöra ministerns principiella syn. Det handlar om enverksamhet som erhåller ett icke föraktligt statligtstöd. Hur ser ministern på att man på det här visetriskerar att utestänga många av oss från möjlighetenatt följa detta? För egen del tycker jag att det verkarom inte stötande så åtminstone mycket tveksamt attgirigheten får ett sådant här pris.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag har också noga noterat just dettakontrakt. Man har fått in , ochavsikten är att man som TV-tittare i skall fåavnjuta att se Ljungkile spela allsvensk fotboll via enbetal-TV-kanal med det digitala systemet. Alla kommer naturligtvis inte att ha tillgångtill den digitala TV-kanalen, utan man står utanförmöjligheten att avnjuta denna delikatess.Det är ur principiella utgångspunkter en sådan frå-ga som jag tycker alldeles utmärkt väl lämpar sig förden idrottspolitiska utredning som är tillsatt attanalysera och fundera över - inte minst vad gällerhanteringen av statsbidragen till en verksamhet somkommersialiseras alltmer - om det är rimligt att sam-tidigt betala ut statliga pengar för den typen av verk-samhet, förutom det allvarliga i det att man kan från-hända stora delar av svenska folket möjligheten att sematcher som de gärna skulle vilja se.Anf. 46 ():Herr talman! Jag känner mig litet lugnare efter detsvaret, även om det självklart är de som i första handär ansvariga för en folkrörelse som måste fråga sigvilket ansvar de har. Men det låter väldigt positivt ändå funderar på vilka konsekvenser detta skallfå för samhällets stöd. Jag delar ministerns uppfatt-ning och är mycket nöjd med svaret.RemisstvångAnf. 47 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.I den proposition om primärvården som behandla-des här i skrev dåvarandesocialminister med anledning av dis-kussionen om remisstvång till särskilda specialister attdet är olämpligt med remisstvång när det gäller besökhos t.ex. en gynekolog eller en psykiater.I vissa landsting börjar man nu tillämpa dennaform av remisstvång - enligt en uppgift som jag harfått är detta aktuellt bl.a. i . Då är min frågaom den nuvarande socialministern delar den förutva-rande socialministerns uppfattning, att det är olämp-ligt med kravet på remisstvång när det gäller vissaspecialister. Personligen delar jag till fullo den förraministerns uppfattning på den punkten.Anf. 48 Socialminister ():Herr talman! Utgångspunkten är att patienten skallstyras till rätt vårdnivå, vilket också är utgångspunk-ten för landstingen. Den ekonomiska situationen är numycket pressad för landstingen. Det är viktigt att viständigt för en dialog om hur detta skall vara utfor-mat. Jag tycker att det är svårt att exakt bestämma hurdet hela skall se ut. Detta är någonting som vi får lovatt diskutera och i samband medHSU:s förslag i det mer långsiktiga perspektivet.Jag tänker alltså inte gå in och ta ställning i denfrågan, som är väldigt viktig för landstingen. Ut-gångspunkten måste vara att man skall hitta rätt nivåför patienterna och patientströmmarna.Anf. 49 ():Herr talman! Detta är givetvis en fråga för sjuk-vårdshuvudmännen, men det är också en viktig frågaför patienten.Som den förra socialministern skrev i propositio-nen rör det sig i många fall om känsliga frågor. Detkan vara så att man vill uppsöka en viss specialistberoende på kontakt, förtroende och annat. Då är detväl ändå rimligt att man tar hänsyn till patienten.Jag kan bara med beklagande konstatera att det iregeringen har skett en förskjutning när det gälleruppfattningen i negativ riktning för patientens räk-ning. I stället prioriterar man landstingens sjukvårds-huvudmäns uppfattning.Som jag sade har jag en helt annan upp-fattning än ministern på den punkten. Här måste pati-entens valfrihet absolut respekteras, speciellt dettamed känslighet och valfrihet är särskilt aktuellt. Jagvill uppmana ministern att ompröva sin uppfattningoch se till att landstingen följer de uttalanden somfinns i tidigare propositioner.Anf. 50 Socialminister ():Herr talman! Vi harinte på något sätt ändrat uppfattning. Självfallet skallman respektera patienten, eftersom det är han ellerhon som är det centrala i sjukvårdshuvudmännensverksamhet. Men jag vill inte gå in och skärpa våruppfattning i frågan. Här måste det ske en ständigdialog. Men vi har alltså inte ändrat uppfattning pånågot sätt.Turkiet och mänskliga rättigheterAnf. 51 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till utrikesmi-nistern.På EU-nämnden fick vi information omatt skulle inbjudas till EU för överläggningarkring detta att man i inte har rett ut situationennär det gäller mänskliga rättigheter. fram-gick det av Reuter att det möte som EU hade planerathade gjorts om till en lunchinbjudan. Efter det har denturkiske premiärministern tackat nej, eftersom hantyckte att en lunch var en för tunn typ av överlägg-ning.Min fråga till utrikesministern är: Vad kan densvenska regeringen göra för att inte skallkunna glida undan en sådan här överläggning?Anf. 52 Utrikesminister ():Fru talman! Eftersom EU har ett avtal med Turkiet- den s.k. tullunionen - finns det vissa instrument därvi tydliggör vår samverkan, vilken går under benäm-ningen associationsråd. Jag har funnit det naturligt attkalla till ett sådant associationsrådsmöte, men det ärordförandeskapet i EU som avgör när detta skall ske.Jag tror att självt har intresse av detta. Detfinansiella stödet till är block-erat. Å andra sidan har inte heller levt upp tillsina löften när tullunionsavtalet upprättades, nämligenatt man skulle förbättra läget för mänskliga rättigheteri landet.Det borde vara dags för ett möte mellan EU ochTurkiet för att man skall kunna klara ut dessa frågor,framför allt för att skall tydliggöra att mantänker leva upp till de löften som utställdes sedan.Anf. 53 ():Herr talman! Då vill jag fråga utrikesministern omifall utrikesministern tycker att det vore rimligt atthålla ett sådant möte. Är utrikesministern beredd att tanågot initiativ till det?Anf. 54 Utrikesminister ():Herr talman! när EU:s utrikes-ministrar träffades hade vi den här frågan uppe. Jag ären av dem som driver denna fråga, och jag tänkerfortsätta att göra det.Anf. 55 ():Herr talman! Det är kommed i EU:s tullunion. Vi var många som då ifrågasat-te positiva hållning till detta medlemskapjust på grund av bristen på mänskliga rättigheter. Detfrämsta argumentet för beslutet var ju att det skulle blilättare att påverka om var anslutet.EU-kommissionen har presenterat en rapport somtydligt visat att den lilla antydning till förbättringaroch den reformprocess som påbörjades nu haravstannat. Inga nya lagar har antagits för att genom-föra några institutionella reformer. Undantagstillstån-det i sydöstra har inte hävts. Artikel 8 tilläm-pas fortfarande för att åtala oliktänkande. Tortyr före-kommer, och organisationer som arbetar med mänsk-liga rättigheter förföljs och trakasseras somderas medlemmar trakasseras på olika sätt.Det är lätt att konstatera att har förhopp-ningarna om att läget för mänskliga rättigheter skulleförbättras efter det att kom med i tullunionenkommit på skam. Jag vill då fråga: Vilka ytterligareåtgärder utöver dem som utrikesministern här nyssredovisade ämnar regeringen vidta till följd av rappor-ten från ? Hur skall kunnaöka trycket på för att man skall förbättra si-tuationen när det gäller mänskliga rättigheter?Anf. 56 Utrikesminister ():Herr talman! Det finns sällan några genvägar idessa sammanhang. Vad det handlar om är att verkaför mänskliga rättigheter genom ständig dialog ochpåtryckning. Och det försöker vi från svensk sidaåstadkomma direkt och bilateralt med samtvia EU. spelar en stor roll liksom organi-sationen för säkerhet och samarbete i , OSSE.Man får göra klart sina krav på förändringar. Så-dana skulle vara bra, inte bara för medborgarna iTurkiet utan också för den turkiska regeringens anse-ende i världen.Men vi gör det också genom att ge bistånd ochstöd till de demokratiska krafterna i . Man fårvara konstruktiv på olika sätt. Men det finns dessvärreinga genvägar, utan jag tror att man måste gå den vägsom jag nu har nämnt.Anf. 57 ():Herr talman! I använder man många vack-ra ord, och man har undertecknat alla konventionersom handlar om mänskliga rättigheter. Men problemetär ju att man inte lever upp till dem. Om det i och medtullunionsavtalet finns några väldigt starka påtryck-ningsmöjligheter, även ekonomiska, kanske det ärmöjligt att komma någon vart. Men har det jusom sagt inte hänt någonting. Jag skulle önska att detfanns några verkningsfulla medel att tillgripa för attde mänskliga rättigheterna skall respekteras. Vi ser juhur situationen är i med arresteringar, tortyroch annat som jag tidigare nämnde. Jag skulle önskaatt både regeringen och EU kunde vara ännu merakraftfulla än vad man är i dag.Det har ju varit bråk i , vilket utri-kesministern hänvisade till. Men det hände ju ingen-ting efter detta.Anf. 58 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror inte att bråk hjälper särskiltmycket, utan man måste vara litet mer konstruktiv.Jag tycker förvisso att vi alla borde kunna göra mer.Det finns nu en möjlighet som jag tror är större än denhar varit på . Det turkiska parlamentet ärnu nämligen samlat till session, vilket det faktiskt intehar varit på riktigt under nästan hela den tid somtullunionsavtalet har löpt. borde man ha störremöjligheter att visa att man lever upp till det som harsagts.Men jag har samma åsikt som alla talare här ochär besviken över att det inte har skett förbättringar.Obligatorisk förarlicens för skoterAnf. 59 ():Herr talman! Många vet säkert att det i eftermid-dag blir en debatt som mycket kommer att handla omskotrar. Eftersom miljöministern är här vill jag ställaen fråga i anslutning till denna.Det har varit mycket diskussioner om kravet påtraktorkort eller körkort för att få köra skoter. Vadman kanske har missat är att det också kommer attställas krav på en obligatorisk förarlicens.När införs kravet på en obligatorisk förarlicens?Kommer man i det sammanhanget att utgå från denfrivilliga utbildning som sker i snöskoterklub-barnas regi?Anf. 60 Miljöminister ():Herr talman! Vi kommer attinföra krav på förarlicens. Vi tycker att det verkarvara ett bra förslag att skoterklubbarna då också fåranordna en frivillig utbildning i hur man tar hänsyntill naturen och hur man skall hantera skotern för attden inte skall utgöra en miljöfara. Däremot vågar jaginte säga exakt när detta krav kommer att införas. Vikommer att göra en snabb utredning. Jag räknar medatt vi skall kunna komma tillbaka med ettförslag. Det kommer att bygga på den frivilliga ut-bildning och den förarlicens som redan finns.Anf. 61 ():Herr talman! Ett annat problem som uppmärk-sammas är gränsproblemen, eftersom man i Norgeoch har andra typer av regleringar av skoter-trafiken.Kommer kravet på förarlicens att betyda att detblir en bättre samordning, så att likartade krav ställspå alla som kör skoter i ?Anf. 62 Miljöminister ():Herr talman! och har ju inte baraen annan sorts regler, utan där råder i det närmaste etttotalförbud. Vi har valt att inte gå på linjen totalför-bud. Däremot finns det ett stort intresse i ochFinland för de miljökrav som vi nu ställer på skotrar-na. Vi vet ännu inte hur de norska och finska rege-ringarna gör, men de är intresserade av våra regler.Jag tror att de i grunden ändå kommer att behålla sitttotalförbud. Men för de skotrar som ändå körs i vissaområden i och kommer det förmodli-gen att ställas samma miljökrav som vi har i Sverige.FastighetsskattenAnf. 63 BO ():Herr talman! Sedan regeringsskiftet har fas-tighetsskatten formligen exploderat. Regeringen harinte bara höjt skatteuttaget. När fastighetstaxeringenav småhus genomfördes lät manskatten stiga ytterligare. En begränsad lindring ge-nomfördes, men det var ingen definitiv lindring.Inför 1997 kommer fastighetsskatten att höjas yt-terligare, till följd av höjda taxeringsvärden. I dagföreslog socialdemokraterna och i skatteut-skottet att denna höjning skall begränsas för ett fåtaltill . Det innebär att det kan bli ytterligare ifastighetsskattehöjning.Inser inte skatteministern att många människorfaktiskt drabbas mycket hårt, att hushållens ekonomiförsvagas och att en del tvingas flytta från hus ochhem? Är skatteministern beredd att göra någontingutöver de förhållandevis löjliga små lindringar, somtillåter hela skatteuttaget att öka så kraftigt som detgör?Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Fastighetsskatten är en viktig del avstatens intäkter för att finansiera sådant som mångapartier här i kammaren tycker är viktigt, nämligenvälfärd, äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård och so-cialförsäkringssystemet. Vi har ju erfarenhet av hurModeraterna med i spetsen använde sigav metoden att sänka skatter utan att orka fatta debeslut som krävdes för att minska utgifterna. Dettaledde till kaos, massarbetslöshet och höga räntor. Detsom var utgångspunkten för oss socialdemokrater närvi kom till makten var att ta landet ur ett statsfinan-siellt kaos. Därför har vi varit tvungna att också höjafastighetsskatten. Trots det ansträngda statsfinansiellaläge som vi nu har, har vi ändå lagt fram förslag tillriksdagen om lindring av uppräkning av fastighets-skatten för dem som drabbas allra mest. Men utgångs-läget har ju varit raserade statsfinanser. Det är klart attdetta innebär att en massa tunga beslut måste fattas idenna riksdag.Anf. 65 BO ():Herr talman! Jag förstår att skatteministern inteföljer den debatt som hans finansminister för. Men läsi protokollet vad , m.fl.,som arbetade i under tid, har sagt. De redovisade att 1980-taletsproblem skapade de effekter som skatteministern talarom.Men låt oss bortse från detta och i stället diskuteramänniskors situation. Skatteministern talar, liksomskatteutskottets ordförande , om statens inkomst.Funderar skatteministern på de människorsom betalar skatt? Vi har världens högsta skatter, meninte världens bästa vård och omsorg. Inser inte attskatteministern att skatterna, inte minst fastighetsskat-ten, är ett problem? Jag frågar återigen: Är skattemi-nistern och den nuvarande regeringen beredda att göranågonting för att sänka skatten på fastigheter för attförbättra hushållens ekonomi och också för att skapaförutsättningar för den välfärd som vi i ordets egentli-ga mening behöver?Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Vi skulle kunna bortse från perioden1991-1994, om det vore så att ochModeraterna hade lärt sig någonting av den. Men vadvi ser i de motioner som väcker i riksda-gen är ju att exakt samma politik skall återinföras.Exakt samma skattesänkningar skall införas än engång. Ingenting lärde ni er av det som hände medmassarbetslöshet och räntekaos. Det är klart att vi harvarit tvungna att lägga fram förslag som på många sätthar varit tunga att bära. Fastighetsskatten är en sådan,minskad ersättning i a-kassan är en annan. Men vi hargjort detta för att ta landet ur ett statsfinansiellt kaos.Samtidigt lägger vi fram ett förslag som lindrar fördem som får den allra tyngsta bördan när det gällerfastighetsskatten. Jag välkomnar skatteutskottets ini-tiativ till lindring av effekten av den årliga uppräkningsom nu sker av fastighetsskatten, vilken nästan samt-liga partier i denna kammare har varit med om attbesluta om. Det är en årlig uppräkning som jag tror attäven har ställt sig bakom i ett tidigareskede.Anf. 67 ():Herr talman! Även jag har noterat att Socialdemo-kraterna och nu är beredda att backa i frågaom fastighetsskatten. Det är nog bra i sak, men det ären väldigt dålig politisk strategi. Det är andra gångensom man backar i samma frågekomplex. Förra gången"bidde det en tumme", var det många som sade. Finnsdet inte en stor risk, om jag rätt har förstått skattemi-nisterns uttalande i TT, att det den här gången inte ensblir en tumme utan närmast en "tummetott"? Är skat-teministern beredd att tala om ungefär vad det aktuel-la förslaget handlar om?Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Det är viktigt att skilja på den fastig-hetstaxering som genomfördes och det somvi nu gör på skatteutskottets initiativ när det gällerden årliga uppräkningen.