prot · GK099 · 1996-10-03 00:00:00 — Vi ser nu t.ex. när detgäller ALU att olika myndigheter inte samarbetar. Påfrågan varför de inte gör det har jag inget svar.Statsministern har, som sammanhållande ministerför hela regeringen, en fantastisk uppgift att samla allakrafter. Därför är min fråga om statsministern tänkerta samma grepp - inte ut i tassemarkerna, som dendanske statsministern, vars förslag i många stycken ärfelaktigt. Vad tänker statsministern göra för att samlaresurser även utanför områdeför att få ett stopp på det här och stämma i bäcken ochinte i ån?Anf. 59 Statsminister ():Fru talman! Jag finner att svaret på denna frågabör lämnas av justitieministern.Anf. 60 TALMANNEN:Statsministern beslutar att justitieministern skallsvara på frågan, och jag bifaller det.Anf. 61 Justitieminister ():Fru talman! pekar på någonting somär väldigt väsentligt när det gäller bekämpning av dentyp av brottslighet vi talar om. Lösningen på det ärjust att det måste finnas ett brett samarbete över olikasektorer i samhället. Det är därför som jag när detgäller Polisens sätt att arbeta har lagt så oerhört storvikt vid att det skall vara vad vi kallar problemorien-terat. När man då har definierat problemet skall manmobilisera de krafter i samhället som har möjligheteratt spela en roll.Om det t.ex. handlar om hur kommunala bolageller privata företag använder sig av lokaler, är detnaturligtvis viktigt i ett problemorienterat arbete attkontakta dem som kan påverka användningen avdessa lokaler och fullt ut utnyttja den lagstiftning somfinns . Det är möjligt att vi kan utvidga lagstift-ningen.Jag noterar att inte helt sväljer detdanska förslaget som ligger på bordet. Jag tycker attdet i långa stycken är mycket intressant, och vi hardiskuterat det på nordisk nivå. Jag kommer att gåvidare med de delar som jag anser också kan effekti-visera den svenska lagstiftningen. Men en förutsätt-ning för att det skall bli effektivt är, precis som SiwPersson påpekar, att det sker ett effektivt samarbetepå det lokala planet. Det är hela tanken med detbrottsförebyggande program som regeringen har tagitfram, och det är hela tanken med det problemoriente-rade arbetssättet på polisnivå.Anf. 62 ():Fru talman! Jag kan bara beklaga att statsministerninte tog chansen att tala om hur man skall göra för attaccelerera insatserna för att få bort just det som vi intevill ha. Men jag tackar för justitieministerns svar.Jag vill bara säga att vi aldrig kommer att lyckasom vi stämmer i ån i stället för i bäcken.Jag kan inte förstå varför man inte använde t.ex. plan-och bygglagen, så att de aldrig hade kommit in iMalmö. Vi har ett mycket välreglerat samhälle, menvi skall se till att använda lagen även för de männi-skor som det kan vara svårt att nå lagen med, och intebara för Svensson.Anf. 63 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfatt-ning att man skall använda all lagstiftning, inte baraden som direkt siktar på effekterna av vissa handling-ar när de uppträder i form av brott. Om det finns möj-lighet att använda t.ex. plan- och bygglagstiftningenskall man givetvis göra det. Jag utgår från att de in-blandade myndigheterna ser över sina möjligheter attanvända den lagstiftning de har, men jag ämnar intege några direktiv till dem.EU:s omfördelningspolitikAnf. 64 ():Fru talman! Undersökningar har visat att det poli-tiska kravet om rättvisefördelning har tagit väldigt mycket stryk i . Nukommer att betala ganska mycket pengar tillEU , och kommer också att få tillbakaen hel del av de pengar som satsas i medlemsavgifter.Men när de kommer tillbaka är de specialdestinerade.Min fråga till statsministern är om han anser att EU:somfördelningspolitik bidrar till en god fördelnings-politik i Sverige.Anf. 65 Statsminister ():Fru talman! Det var en svår fråga, och det krävsnog litet reflexion innan man svarar på den.De direkta bidrag som kanaliseras från unionentillbaka till går i huvudsak till två områden,nämligen dels till jordbruket, dels till regionalpoliti-ken. Jordbrukets bidrag har också ett stort inslag avregional fördelning.Jag är tvärsäker på att det som är regionalpolitiskti de här stora strömmarna tillbaka har en rättvis för-delningsprofil, i den meningen att det faktiskt går tillde regioner som är svagast, där arbetslösheten ärstörst och där dessa pengar gör störst nytta.Jordbruksbidragen har av och till haft ett stötandeinslag av att väldigt mycket pengar har gått till demsom redan har haft det mycket gott ställt. Där finns enväxande kritik. Det är också en av de frågor somnaturligtvis diskuteras, och där funderar vi nu på huren ny jordbrukspolitik för Europaunionen skall utfor-mas. I den delen tycker jag inte att det svarar mot brafördelningspolitik.Radioaktiva utsläpp från kärnkraftverkAnf. 66 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöministern om radioaktiva utsläpp i de svenskakärnkraftverken.FN-organ har undersökt de radioaktiva utsläppen i43 kärnkraftverk i . De svenska kärnkraft-verken ligger i topp, vilket är mycket anmärknings-värt, efter allt tal om hur säkra de är. Det är naturligt-vis ett bekymmer för alla som bor i närheten av dessakärnkraftverk om för stora doser radioaktiva utsläppkommer ut i luft och vatten, och det är mycket ange-läget att göra någonting åt det här. Värst av de svens-ka kärnkraftverken är , som även efter deundersökningar som gjorts av FN har fortsatt att ökasina utsläpp.Min fråga är vad miljöministern avser att göra ochvilka åtgärder som skall vidtas för att förändra den härsituationen till det bättre.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill börja med att konstatera attsäkerheten är väldigt hög i de svenska kärnkraftver-ken. Vi har ett kontinuerligt arbete för att se till attsäkerheten fortsätter att vara mycket bra.När det gäller de radioaktiva utsläpp som harkonstaterats, är det viktigt att se att de ligger långtunder de gränsvärden som finns uppsatta och att detinte har riktats några anmärkningar mot de svenskakärnkraftverken på grund av dessa utsläpp.Anf. 68 ():Fru talman! Det är väl anmärkning nog att de ärvärst i västvärlden på att släppa ut radioaktivt avfall.Jag tycker att det är tillräckligt stor anmärkning för skall ta det hela på allvar.Miljöministern talar om gränsvärden, och degränsvärdena i ligger för högt. Nästa fråga ärdenna: Är miljöministern beredd att vidta åtgärderoch lägga fram förslag om att sänka dessa gränsvär-den, så att människor kan känna sig trygga i det avse-endet?Anf. 69 Miljöminister ():Fru talman! De svenska gränsvärdena tillhör deallra strängaste i världen, så de kan inte påstås liggaför högt. Trots det kommer de svenska kärnkraftver-ken inte i närheten av de gränsvärdena, och det är ettgott betyg åt de svenska kärnkraftverken. Däremotpågår det naturligtvis ett kontinuerligt arbete med atthela tiden se till att säkerheten är så hög som det nå-gonsin går i kärnkraftverken.Anf. 70 ():Fru talman! Jag skall inte ifrågasätta miljöminis-terns svar att de svenska gränsvärdena ligger lägst,men jag har faktiskt en uppgift om att gränsvärdenaligger ganska högt internationellt sett, även om jaginte har några direkta belägg för det. Jag skulle viljafråga om miljöministern vet hur gränsvärdena ligger ide olika länderna.Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Om jag skall kunna ange de exaktagränsvärdena i olika länder får jag nog be att komma tillbaka med en skriftlig fråga, såskall han få den redogörelsen.MellanösternAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet i ingerallvarlig oro. har haft en väldigt aktiv roll ifredsprocessen tidigare, och det anser jag förpliktar.Vad avser statsrådet att göra i den kritiska situa-tion som har uppstått?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag deltog i EU:s utrikesministermöteför , där också deltog.Det var krisen var som värst. EU antog ettmycket kraftfullt uttalande, och också ett åtgärdspa-ket, där bidrog. Man konstaterade i dettauttalande att oroligheterna och den stora kris som nufinns i fredsprocessen beror på just bristande framstegi processen. Båda parter skulle visa återhållsamhetoch återgå till förhandlingsbordet, men man riktadeett par precisa krav till . Det gällde att uppfyllaOsloavtalet, utrymma enligt avtalet, släppapalestinska fångar, återställa tunneln vid de heligaplatserna i dess ursprungliga skick, häva avspärrning-arna och inte hindra utländskt bistånd.Därefter ägde mötet i rum, som tyvärrinte verkar ha givit så mycket.EU beslutade att bevilja begäran om 20miljoner ecu - - för att lindra detbudgetunderskott och den kris som har uppstått i denpalestinska myndighetens budget på grund av attIsrael inte har betalat ut sin del till de ockuperadeområdena, som man skulle göra. fick härom-dagen en direkt begäran från president , och vihar beviljat för detta budgetstöd.Anf. 74 ():Fru talman! Det är väldigt bra att EU gör sådanakraftfulla uttalanden. Finns det ytterligare enskildabilaterala åtgärder från svensk sida? Kan vi utnyttjade kontakter som vi har med båda sidorna till att för-må dem att sätta fart på fredsprocessen igen?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis försöker vi detta, men i detnuvarande läget är det framför allt som spelarstor roll när det gäller att påverka parterna. Men Sve-rige kommer att vara fortsatt aktivt. En delegationkommer bl.a. att resa ned till området ochunderteckna vissa avtal med den palestinska myndig-heten, och också föra samtal med den israeliska rege-ringen.AfghanistanAnf. 76 ():Fru talman! Jag har också en fråga till statsrådetSchori, men den gäller situationen i . Vihar kunnat följa hur talibanerna har tagit över maktenoch infört ett skräckvälde med fundamentalistiskaförtecken där alla mänskliga rättigheter har satts åsi-do.Hur har regeringen agerat inom internationella or-gan för att påverka situationen i , menockså vad det gäller flyktingsituationen? Det var käntredan före talibanernas maktövertagande att drygt 2miljoner människor var på flykt från ochatt deras situation var mycket osäker. har densiffran ytterligare ökats på. Det finns i ocksåmänniskor som väntade redan innan detta hände ochsom har fått negativa eller dimmiga svar från Invand-rarverket.Jag undrar vad ämnar göra på bådadessa områden - både internationellt och vad gällerflyktingar och deras situation i . Det gällerockså dem som har ansökt om asyl i frånAfghanistan.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Utvecklingen i har gåttmed en rasande och förskräcklig fart. Vi har settinledningen till vad man nästan kan kalla ettskräckvälde. Det är framför allt FN som vi kan ageragenom från svensk sida när det gäller de politiskamöjligheterna att påverka. FN:s generalsekreterarespersonliga representant finns också på platsen.När det gäller bistånd deltar vi. Vi är en av destörsta aktörerna när det gäller att lindra nöden blandflyktingarna på gränsen till och på andrahåll. Något fall av asylansökningar i har ickekommit på mitt bord ännu, utan det behandlas i så fallav eller Utlänningsnämnden.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar för den informationen,. Jag vill precisera min fråga vad gällerflyktingar i som innan kuppen hade fått nega-tiva besked utifrån att man förväntade sig en föränd-ring av situationen. Man kan knappast hävda att för-ändringen har skett till det bättre. Jag hoppas därföratt kommer att få dessa frågor på sittbord, eftersom jag har mycket svårt att se att någon avdem som söker asyl i skulle ha möjlig-het att återvända med livet i behåll till Afghanistan.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Det ligger i utlänningslagen att mankan komma in med en ny ansökan när nya graverandeomständigheter uppstår i sådana här fall, och då beak-tas dessa nya omständigheter.BrandsäkerhetAnf. 80 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till inri-kesminister gällande brandsäkerhe-ten i våra hus.Efter den svåra brandolyckan på Düsseldorfsflygplats , då 17 människor dödades avrökutvecklingen, har EU arbetat vidare med normerför byggmaterial. föreslås EU:s stående kommittéför byggnadsmaterial anta en norm somkallas . Kritiken är hård mot den-na norm, eftersom den föreslagna metodens kontrollav rökutveckling är bristfällig.Är inrikesministern beredd att agera för hårdarekrav på brandnormen för byggmaterial?Anf. 81 Inrikesminister ():Fru talman! Den detaljfrågan är jag inte beredd attsvara på i dag.IstanbuldeklarationenAnf. 82 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! har FN arrangerat enhel del världskonferenser. Det har varit miljökonfe-rensen i , kvinnokonferensen i , befolk-ningskonferensen i och sist habitatkonferen-sen om boplats i . Statsrådet var ordförande för , somförberedde det svenska engagemanget i konferensen.Jag skulle vilja veta hur regeringen tänker sig upp-följningen av Istanbuldeklarationen. Det är viktigt attorden blir handling. Jag vet inte om det är statsrådetJörgen som närmast skall svara på det.Vem är det som kommer att ha ansvaret för uppfölj-ningen av Istanbuldeklarationen?Anf. 83 Inrikesminister ():Fru talman! Jag känner att vi har ett ansvar på vårtdepartement. Frågan sorterar under mitt ansvarsområ-de. Därför har uppföljningen av denna viktiga konfe-rens, Habitat II, tagits om hand av departementet. Vihar tillsatt en särskild grupp bland tjänstemännen pådepartementet som just kanaliserar slutdokumentetoch försöker omsätta det i ett praktiskt handlande somskall kunna genomsyra vår del av det ansvar vi tog påoss genom slutdokumentet.Anf. 84 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är bra att vifår besked om vem som kommer att vara motpart iden diskussion som kommer vid uppföljningen.Det kommer att hållas en del seminarier på detta te-ma, och det är bra att veta vem i regeringen som haransvaret.Engagemanget är både nationellt och internatio-nellt. Min följdfråga är: Betyder det att statsrådetJörgen även kommer att ha hand om deninternationella uppföljningen av habitatkonferensen?Anf. 85 Inrikesminister ():Fru talman! Jag känner nog ett ansvar på denpunkten, men det är klart att det skall samordnas medövriga som har intresse av detta i regeringskansliet.Mobbning i skolanAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsministern.I morse fick vi del av en norsk undersökning somvisar att många barn mobbas av vuxna i skolan. Väl-digt mycket i kommentarerna talar för att detta ocksåär svensk verklighet. Det är oerhört allvarligt omsamhället utbildar barn och enskilda barn behandlaskränkande. Jag är väl medveten om att detta inte ärnågonting som generellt utmärker skolan eller lärare,men varje enskilt fall är utomordentligt allvarligt förde barn och unga som drabbas.Jag vill därför fråga utbildningsministern om Ut-bildningsdepartementet kommer att ta tag också idenna del av mobbningsproblematiken.Anf. 87 Utbildningsminister ():Fru talman! Denna fråga berör egentligen minkollega skolministerns område. Det är alldeles själv-klart att vi från departementet och skolministern nogaföljer detta. Om det finns minsta skäl till att ingripakommer vi också att göra det. Lärare och andra vuxnai skolan skall självfallet vara föredömen och intesjälva ägna sig åt att - som det hette i den norskaundersökningen - mobba elever. Lärarna skall justödja eleverna och inte motsatsen. Det är en självklaruppgift för skolministern att följa denna fråga. Jag ärockså helt övertygad om att hon är mycket engageradi detta.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill bara påminna utbildningsmi-nistern om att detta är en fråga också för lärarutbild-ningarna och skolledarutbildningarna. Det är kanskeinte bara en fråga där man enstaka gånger skall ingri-pa. Denna typ av företeelse förekommer i mänskligsamvaro. Det finns ofta förklaringar när en vuxenmobbar ett barn. Det kan vara tufft att vara ensamvuxen bland barn. Men det är oerhört viktigt att vikontinuerligt arbetar med frågan. Ingenting är allvar-ligare än ett litet barn som känner sig kränkt.Mätning av luftföroreningar och utsläppAnf. 89 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljöminis-tern.För ett tag sedan hade vi en debatt här i kammarendå jag framförde synpunkten att statliga organ kom-mer med olika uppgifter. Det gäller inte åsiktsmässigtutan främst hårdfakta, i det här fallet angående luft-föroreningar och utsläpp. och lämnat olika uppgifter. Min enkla och raka frågaär: Är dessa statliga organ numera överens om vadsom gäller beträffande utsläpp och luftföroreningar?Anf. 90 Miljöminister ():Fru talman! Jag redovisade då att man var inne iett arbete för att försöka att hitta så bra beräkningsme-toder som möjligt. Såvitt jag känner till har dettaarbete ännu inte slutförts. Jag tror inte att man harkommit fram till exakt samma uppfattning. Däremotkan man konstatera att oavsett vilken myndighet manlyssnar till är utsläppen för stora.Anf. 91 ():Fru talman! Beskedet imponerar inte när det gällerdessa statsverk. Rent tekniskt skulle man kunna kom-ma fram snabbare. Det cirkulerar nu olika uppgifterom vad luften döljer i form av utsläppoch föroreningar. Jag vädjar till statsrådet att hon berrespektive organ att raska på.Hyresgästers självförvaltningAnf. 92 ():Fru talman! Jag har en fråga till skatteministern.För sedan hade statsrådet och jaghär en debatt angående självförvaltningen av Hol-maområdet i . Jag ställde samma fråga tregånger, och det var bara jag och statsrådet som debat-terade så han kan inte ha undgått frågan. Men jag fickinget svar. Kanske att statsrådet har lärt sig meraunder . Jag ställer fråganåterigen: Kan statsrådet på ett pedagogiskt sätt förkla-ra varför det i är tillåtet att plocka bär förförsäljning och upp till en viss nivå slippa betala skattför den inkomsten, när man måste betala skatt omman städar trapporna i en hyresfastighet i ?Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! fråga gäller bostads-området Holma i , där det finns ett mycket braexempel på självförvaltning. Människor som bor därtar hand om sitt eget område. På det viset ökar demakten över sina egna liv. Det är ett mycket bra ex-empel på hur man kan sköta ett bostadsområde.Skattemyndigheten har i det här fallet gjort entolkning av lagen. Därvid har man uppfattat de hyres-sänkningar som de boende har fått som skattepliktiga.Regeringen anser att all sådan typ av verksamhetskall uppmuntras. Det är en viktig framtidsfråga, attmänniskor i ökad utsträckning kan ta ansvar för sinabostadsområden. Därför har regeringen tillsatt engrupp som skall se över hur man skall lösa de pro-blem som har uppstått i Malmö.Rent konkret är det särskilt viktigt för den somvärnar om välfärdssamhället - och det gör den härregeringen och socialdemokraterna - att också värnaom ett skattesystem så att det inte blir alltför kompli-cerat genom olika undantag. Det är grunden för att viförst och främst letar efter lösningar utanför skattesys-temet.Anf. 94 ():Fru talman! Kan jag konstatera att statsrådet är be-redd att ändra när det gäller skattefriheten avseendebärplockning? Det är inte konsekvent att behålla densamtidigt som man ålägger de människor i Malmösom frivilligt städar sina trappor skattskyldighet. Harjag tolkat statsrådet rätt?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! tolkar mig rätt omhan tolkar mig så att regeringen arbetar mycket seriöstmed frågan. Det som sker i Holma och i flera andrabostadsområden ute i landet är oerhört viktigt samti-digt som det är en viktig framtidsfråga. Regeringenskall nu arbeta med frågan för att finna en lösning, iförsta hand utanför skattesystemet.Höjning av elskattenAnf. 96 ():Fru talman! Det har före-kommit ett antal uttalanden om att elskattehöjningarinte påverkar enskilda familjer negativt eftersomräntan har sjunkit. Delar statsrådet uppfattning?Vidare: En logisk följd av detta resonemang måstedå bli att om räntan höjs kommer regeringen omedel-bart att lägga fram förslag till riskdagen om en sänk-ning av elskatterna, eller?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Att vi har höjt elskatterna har sitt ur-sprung i det kunskapslyft som vi har föreslagit, ettkunskapslyft som innebär att 10 miljarder kronorsatsas på vuxenutbildning för 100 000 människor ochpå högskoleplatser för 30 000 människor. Det handlarom ett strategiskt val i kampen mot arbetslösheten. Viskall inte konkurrera med realisation på arbeten. Viskall konkurrera med högt kvalificerade arbeten.Människor skall också kunna leva på sin lön.Det är klart att satsningar och reformer av den härtypen måste finansieras. Ofinansierade reformer ledertill ränteoro och räntechocker och till en riksdag somdrivs från hörn till hörn av en marknad som kräverhögre räntor för utlåning av pengar. Det är detta somvi är på väg ut ur. Vi är på väg att få fast mark när detgäller statsfinanserna. Det gör att vi får orken attockså föreslå offensiva reformer för kampen motarbetslösheten. Så fungerar sambanden.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tolkar det som att detta nästan ären naturlag. Om de enskilda människorna skulle fåmer utrymme att själva bestämma över sina pengarberoende på räntesänkningar, då är dessa pengarredan intecknade av staten i form av skattehöjningar.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Moderata samlingspartiet har visat hurman ser på riskerna med att låta de offentliga finan-serna löpa amok. Man satsade på skattesänkningar itider då det var svårt att få budgeten att gå ihop. Manökade budgetunderskottet och ledde så att vihängde på marknadskroken och inte längrekunde bedriva en effektiv arbetslöshetsbekämpning.Det har varit moderat politik när det gäller skatter,räntor och offentliga finanser. Vi tar ansvar för deoffentliga finanserna. har vi kommit så långt att vikan föreslå offensiva framtidsreformer och samtidigtse sjunkande räntor. Jag tycker att avdetta borde lära sig hur man bedriver finanspolitik såatt de får styrka att kämpa mot arbetslösheten.Anf. 100 ():Fru talman! Jag konstaterar att statsrådet undvikeratt svara på min fråga. Som så tidigarelutar sig både statsråd och ministrar mot den förraborgerliga regeringen i stället för att svara på vårafrågor. Ni har suttit vid makten och måstefaktiskt kunna tala om vad ni vill och vad ni tänkergöra.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Jag beskriver en väsentlig del av hurman tar ut ur krisen. Det är fråga om ett kun-skapslyft för hela det svenska folket, och detta måstenaturligtvis finansieras på något sätt.Ni har väldigt väl visat vad moderat strategi harbestått av: skattesänkningar, ökade budgetunderskott,räntekaos och ett otroligt starkt beroende av markna-den plus skenande massarbetslöshet. Ert recept ärprövat. fråga tyder påatt hon inte har satt sig in i vilken socialdemokrater-nas strategi är, nämligen att skaffa sig den politiskastyrkan för att kunna bekämpa massarbetslösheten, attse till att komma ur marknadskrafternas grepp. Vi harvisat väldigt tydligt vad det hela handlar om. Jaghoppas att aldrig mer får möjlighet attvisa de förslag och åtgärder som de har.NollningAnf. 102 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsministern.Vi har ju här talat om mobbning av barn, kamrateroch lärare samt lärare som mobbar elever.Min fråga gäller mobbning mellan studenter. Förelever som börjar på högskolan har det blivit vanligtmed alltmer djärva och avancerade s.k. insparkar. Detar sig uttryck i mycket förnedrande inslag där föraktmot mänskliga värden och inte minst mot kvinnor ärmycket tydligt.Självfallet, fru talman, menar jag inte att utbild-ningsministern skall stå till svars för vad som kanhända när det gäller avarter. Men jag tror att det vorevärdefullt om utbildningsministern uttalade vad hantycker är lämpligt att göra när en ny kurs startar påhögskolan.Anf. 103 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har blivit tillfrågad om detta någragånger när jag har varit ute på vissa högskolor där dettraditionellt pågår s.k. nollning. Min uppfattning ifrågan är väldigt klar. Jag anser personligen att sådantöver huvud taget inte bör förekomma. Jag anser attdet över huvud taget är en felaktig idé att genom olikaformer av halv- eller helförnedrande verksamheterskola in nya ungdomar i skolor eller högre utbildning.Det finns många andra sätt att ta emot nya studenter.Om detta bestämmer inte jag, regeringen ellerriksdagen, utan det måste högskolorna och framförallt studenterna själva ta ansvar för.