prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Det är oerhört svårt för mig att uttalamig. Det är trots allt ett enskilt ärende som vi har fåttbeskrivet. Det finns olika stödformer, det har vi ocksåhört nu när det gäller det särskilda bostadstilläggetsom också rör den här gruppen.När en moderat riksdagsledamot ställer den härtypen av frågor, är det självklart att man måste funde-ra över vad en moderat politik i det här fallet skullebetyda. Jag tycker inte att det var särskilt konstigt attjag ifrågasatte detta med nedskärningarna av ränte-bidragen.Kommunernas ansvar för ungdomarAnf. 118 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-minister . Det gäller lag 1995:706om kommunernas ansvar för ungdomar. I den tredjeparagrafen står det att ungdomar ej är att betrakta somarbetstagare - trots att de får gå ut på arbetsplatser,vilket den här lagen innebär. Den formuleringen inne-bär att de inte omfattas av arbetsmiljölagen. Ungdo-mar står i princip skyddslösa.Skyddsombud kan t.ex. inte ingripa. Min fråga tillarbetsmarknadsminister är: På vilket sätt avser minis-tern att ingripa för tillrättalägga detta?Anf. 119 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är första gången jag kommer ikontakt med detta som problem. Det är bra. Vad jagkan svara är att jag naturligtvis måste ta med mig dethär hem, analysera det och återkomma med ett svar.Det är klart att det inte skall vara så som säger.Anf. 120 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är givetvispositivt att ministern är intresserad av att ingripa ochta en närmare titt på saken. Det är förvånan-de. Nödropet kommer från , sombl.a. har skickat ett öppet brev till såväl riksdagsle-damöter som regering.Min fråga är: Varför har man gjort så här? I frågaom andra lagar om arbetsmarknadsåtgärder har manhaft just den extra skrivningen i lagen att personer,även om de inte är att betrakta som arbetstagare, skalllikställas när det gäller arbetsmiljölagen?Det är förvånansvärt att man inte har gjort så närdet gäller den här lagen. Är det här ett sätt att försökafå ut ungdomar i större utsträckning, eftersom dengruppen kan vara svår att får ut, eller är det helt enkeltett slarvfel? Är det ett medvetet fel eller är det ettslarvfel?Anf. 121 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Detta är som sagt första gången jagmöter denna frågeställning. Det ligger förmodligennågonstans på mitt departement i form av en skrivel-se, men det tar litet tid innan den kommer fram tillmig, och innan den har beretts och så. Det är förstagången jag möter frågan. Därför kan jag inte ge någotsvar. Jag ber alltså att få återkomma.A-kassanAnf. 122 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern angående a-kassan. Vi har i pressen densenaste veckan kunnat läsa om en kvinna som är av-stängd från a-kassan. Hon var firmatecknare i ettdagiskooperativ. Det rörde sig alltså om ett helt ide-ellt uppdrag utan ersättning. När denna kvinna blevarbetslös, fick hon inte stämpla på grund av att honhade detta uppdrag. Är det verkligen rätt tolkning ava-kassans regler?Anf. 123 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Precis som tidi-gare sade är det omöjligt för oss att uttala oss i en-skilda ärenden. Det är inte förenligt med vad vi fårgöra. Jag har inte sett det här fallet. vetatt vi skall se över a-kassan och att vi får en samlad a-kasseproposition . Förhoppningsvis kommerockså sådana fall som tar upp att ingå iberedningen. Om detta är ett reellt problem är detklart att det är nödvändigt att hitta en lösning här.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. är ären-den som gäller a-kassan krångliga. Jag hoppas att manser över detta också, så att det blir en riktig tolkningav a-kassans regler i olika sammanhang.Anf. Jag vill påminna ledamöterna om attdet inte går att resonera om enskilda ärenden. Detgäller att komma ihåg det när ni ställer frågor.Anf. 126 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Ja, a-kassan är väldigt krånglig ochden har ändrats väldigt . Därför försökervi ta ett helhetsgrepp. Vi vill gärna ha en såbred uppgörelse som möjligt, så att den står sig överbåde ekonomiska och politiska konjunkturer - om detblir hög respektive litet lägre arbetslöshet och om,mot förmodan, sammansättningen i denna kammareskulle förändras. Jag hoppas alltså att vi får reglersom kan tolkas och begripas av alla.Anf. 127 ():Fru talman! förefaller enmarkant förändring av arbetslöshetskassornas be-dömning ha skett i fråga om rätten till arbetslöshetser-sättning för medlemmar i ekonomiska föreningar.Denna rätt har i och för sig ifrågasatts även tidigare.Uppenbarligen har kassorna blivit mera restriktivaunder senare tid. Kassornas förändrade inställningkommer till uttryck genom att alltfler medlemmar iekonomiska föreningar vägras ersättning med hän-visning till att de betraktas som företagare i enlighetmed lagen om arbetslöshetsförsäkring.Miljöpartiet har en motion liggande i den här frå-gan. Vi har också många exempel på saker som hänt.Avser arbetsmarknadsministern att ta upp detta i sam-band med den fortsatta behandlingen av a-kassan?Anf. 128 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Lagen tolkas inte av regeringen utanav dem som "äger frågan", nämligen . Jag kan inte ge uttryck för någonuppfattning om den tolkningen.Problemet med företagare - detta har ju varit, ochär, ett problem - och a-kassan kommer att tas upp inämnda proposition. Det kommer att bli enklare förföretagare att kunna erhålla a-kasseersättning.Anf. 129 ():Fru talman! Man kan undra vad bakgrunden tilldetta är. Det gjordes ju en lagtext i syfteatt förtydliga och begränsa företagarbegreppet, mendet har fått motsatt effekt. Jag vill påminna om attarbetsmarknadsutskottet tog ett initiativ i den härfrågan med anledning av just av en motion från Mil-jöpartiet.Anf. 130 ():Värderade talman! Jag begärde ordet därför att ar-betsmarknadsministern på den senaste frågan svaradepå ett sådant sätt att jag tycker att vi skall klämmahenne på litet mera information.Jag inser att ni så mycket som möjligt måste värjaer mot att ge besked som kräver att ni följer upp ären-dena, men det bästa är naturligtvis om tillräckliga svarkan ges. Med anledning av det ärende som har tagitsupp och som gäller hur man bedömer ideella insatser ifråga om a-kassan skulle jag vilja fråga: Kan det tän-kas att arbetsmarknadsministern, utan att inväntautredningar, ger beskedet till någon på departementetatt ett meddelande skall skickas ut till försäkringskas-sorna om att sunt förnuft skall råda? Om man bedö-mer ett sådant här arbete och säger att det står att densom har ett ideellt uppdrag inte skall få arbetslöshets-kassa, har man inte gjort en saklig bedömning utanbara så att säga läst på lappen. Kan alltså ett sådantmeddelande gå ut? Är det rimligt att en departe-mentschef skickar ut ett papper där det står att manmåste låta sunt förnuft råda? Alla inser att det hela idet här enskilda ärendet inte bygger på sunt förnuft.Det är ju enskilda ärenden som vi som enskilda leda-möter får besked om. Vi får sällan besked om princip-frågor.Anf. 131 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag tror att kammarens ledamöterförstår att det är omöjligt för en minister, vilken mi-nister det än må vara som sitter här, att uttala sig omett enskilt fall som kommer upp så här utan vidare.Naturligtvis måste jag kontrollera detta.AMS är tillsynsmyndighet. I frågor som jag fården här vägen eller när jag är ute och träffar männi-skor på möten etc., och kritik eller synpunkter försfram, talar jag med AMS ledning. Vi för endiskussion om det är rätt eller fel och om hur detkunnat bli som det har blivit. Det görs kontinuerligt.Anf. 132 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill stötta arbetsmarknadsminis-tern. Om ett statsråd går ut med en skrivelse så somCarl-Johan vill och bara skriver att sunt för-nuft skall råda, kommer det statsrådet att bli anmälttill KU. Statsråd måste ju noga följa det regelverksom finns och som har ställt sig bakom.Innan det regelverket ändras sker en procedur, precissom arbetsmarknadsministern har sagt.Anf. 133 ():Fru talman! Det jag sade var naturligtvis tillspet-sat. Jag förutsätter att allt som statsråden gör byggerpå sunt förnuft. Det är en självklarhet, så där hadeThage G inte behövt gå in.Jag vände mig mot att vi här ideligen får höra attvi inte får ta upp enskilda ärenden, men det är ju en-skilda människors problem som vi möter. Därför villejag ta upp att det på något vis måste till en signal tillfolket. Skall det behövas tio ärenden innan vi fårställa en fråga? Vi möter enskilda människor som ärförtvivlade. känns det som att förnuftet interåder överallt. Men fick jag beskedet från vår vär-derade förre talman att förnuftetfortfarande råder i regeringen.Anf. 134 Försvarsminister ():Fru talman! kommer alltlängre ut på vågig mark. Ett enskilt ärende får intediskuteras i kammaren. har suttitmed i för att veta om detta.Däremot kan ett enskilt ärende tas som utgångspunktför principiella frågor till ett statsråd. I det här falletgällde det inte det. Ett statsråd kan alltså inte svara påfrågor som gäller enskilda ärenden. Det vet andre vicetalmannen också mycket väl om. Dessutom kan ettstatsråd inte gå ut och säga: Strunta i regelverket ochlåt sunt förnuft råda!Denna riksdag har faktiskt fastställt en hel del la-gar och förordningar som varit ganska långt från ut-trycket sunt förnuft.Företagandets villkorAnf. 135 PER ():Fru talman! Vad jag vill ta upp är egentligen enföljdfråga till fråga till ThomasÖstros: Varför väljer ni att i propositionen i fråga låtaenskilda firmor och handelsbolag betala lättnadernaför aktiebolagen?Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte riktigt att enskilda närings-idkare betalar reformen. När det gäller huvudsakligbetalare har vi två delar. Dels har vi ett utrymme om2 miljarder kronor som vi har kvar sedan vi återställdede förändringar i kapitalbeskattningen som den bor-gerliga regeringen gjorde - det ville vi återföra tillföretagssektorn - dels förändrar vi periodiseringsreg-lerna så att det blir framför allt de stora företagen sombetalar den riktade satsningen mot små och medelsto-ra företag.Det är företag som har 10-50 anställda som fården största lättnaden här. Den lättnaden kommer attleda till lägre investeringskostnader, mer investeringaroch ökad sysselsättning. I praktiken innebär dettasjälvklart en mycket stor satsning riktad mot små ochmedelstora företag och den typ av företag som ärtillväxtföretag och som kommer att anställa mycketfolk när vi nu går in i en konjunkturuppgång.Anf. 137 PER ():Fru talman! kommer enskildafirmor och handelsbolag att få erlägga för att bekostadenna lättnad. Det är intressant att höra, som ThomasÖstros säger, att det är företag med 10-50 anställdasom gynnas mest. Det verkligt intressanta är att det ärde här enskilda firmorna och handelsbolagen - dvs.de företagsformer som de flesta startar med - somdrabbas och får betala. Den lättnad för aktiebolagensom ni föreslår kostar alltså de här företagen 500miljoner kronor per år.Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! Det är klart att en ändrad lagstiftningför periodiseringsfonder påverkar alla företag somanvänder sig av dem, men det är de stora företagensom bär merparten av den här kostnaden.När det gäller de minsta företagen är en central del- och där kommer regeringen att lägga fram förslagunder den här mandatperioden - att ordentligt förenk-la reglerna. Man har hyggliga skattevillkor, menofta möter man som enskild näringsidkare ett regel-verk som är alldeles för komplicerat. Särskilt om vinu går in i en period på arbetsmarknaden, när alltflerunder en period i livet kommer att prova på att varaegenföretagare, är det viktigt att så långt som möjligtförenkla reglerna.Det tillsammans med goda skattevillkor kommeratt leda till ett ökat nyföretagande. Men vi skall ocksåse till att vi satsar på de företag som har en möjlig-het att växa och anställa mycket folk, särskilt kanske ide nya branscher som kommer i tjänstesektorn.Anf. 139 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Det låter ju hoppfullt när skatteminis-tern talar väl om små och medelstora företag. Jag ficki min hand en rapport från har gjort en undersökning i hela blandföretagare om vad de tycker är tillväxthämmande iverksamheten. I säger två av tre småföretaga-re att det just är skatter och sociala avgifter somhänger samman med personer som är det stora pro-blemet.Ett annat stort problem där sticker ut mar-kant från resten av är när man förväntar sig enägarförändring. Man kan inte föra över företaget tillnästa generation. Man ser sig tvingad att sälja tillutomstående. Ser ministern några problem i detta?Delar ministern den uppfattningen att detta är ettproblem?Anf. 140 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt att skingra en del myternär det gäller svenskt näringslivsklimat. Det görsibland undersökningar där man jämför olika länderför att se var näringslivsklimatet är mest positivt. Denenkla sanningen skulle vara att företagen trivs bäst därman har lägst skatter. Men den bad sina kunder att titta på 20 europeiskaoch andra länder för att rangordna var näringslivskli-matet är som bäst. kom på fjärde plats. Det ärnaturligtvis så att skatter är en del i detta, och detskall vara förmånliga skatter. Det har vi i meden bolagsbeskattning som ligger bland de lägre iOECD-världen. Men det är också så att en bra offent-lig sektor och en bra utbildningsnivå har en god effektpå näringslivsklimatet. Skatter är viktiga, men ävenvälfärd är viktigt.Det är sant som riksdagsledamoten säger att det ärviktigt med goda villkor så att man inte behöver säljasitt företag. Förmögenhetsbeskattningen är ju sådanatt det arbetande kapitalet inte skall förmögenhetsbe-skattas. Jag tycker att det är en viktig del i att se tillatt småföretag kan växa och ha ett framgångsriktföretagande utan att drabbas av en hård skattekon-sekvens.Anf. 141 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Jag delar ministerns uppfattning attbolagsskatten är bra i sett i ett Europapers-pektiv. Men problemet är ju att arbetkraftskostnader-na och de sociala avgifterna är för höga. Jag tycker attdet vore värdefullt om man arbetar vidare med fråganom förväntade ägarförändringar. Det är bestickandeatt sticker ut så här och att man inte skallkunna föra över det företag man har byggt upp tillnästa generation, utan att det skall splittras och kanskegå till utlandet. Jag vill verkligen att ministern följerupp detta och kommer med åtgärder i den här rikt-ningen.Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles klart att ägandet ärviktigt och att företagande skall kunna vara lönsamt.Det är självklart, annars får vi inget starkt närings-livsklimat. Men skall inte hellerförenkla frågan! Det tycker jag är viktigt!Det som är helt avgörande för alla företag i Sveri-ge är faktiskt att det finns en efterfrågan på derasprodukter. Det räcker inte med hur bra och låga skat-ter som helst om vi har en ekonomisk situation därmänniskor inte vågar konsumera och investera. Därförhar regeringen haft en väldigt stark inriktning underen tvåårsperiod att ta landet ut ur det statsfinansiellakaos vi befann oss i. Det gör människor tryggare införframtiden. De ser att socialförsäkringssystemen, äld-reomsorgen och pensionerna håller. Då kan man ock-så börja efterfråga. Det gynnar naturligtvis små ochmedelstora företag oerhört kraftigt. De har fått bära endel bördor under den här krisbekämpningen, men småoch medelstora företag är också de som först kännerav när konjunkturuppgången kommer i gång. harju räntorna fallit mycket dramatiskt och människorhar återigen börjat konsumera och investera.FörmånsbeskattningAnf. 143 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta ett enskilt ärendesom utgångspunkt för en fråga till skatteministern.När från åker till i och tjänstgör blir han förmånsbeskat-tad för resorna. Om han är på en lång förhandlinggäller det också för hotellrummet han får där. Dethänder att han får minus gentemot staten för att hantjänstgör vid kammarrätten. Än värre är det för en delnorrlänningar och gotlänningar som tjänstgör vid bl.a.kammarrätterna.Jag vill fråga om statsrådet är beredd att göra nå-gonting åt dessa tossigheter i skattelagstiftningen såatt vi kan underlätta för den viktiga nämndemanna-funktionen.Anf. 144 Statsrådet ():Fru talman! Svaret är ja. Regeringen planerar enförändring på det här området. Det är ett allmäntintresse för hela landet och för alla medborgare att vikan rekrytera nämndemän till tingsrätter, kammarrät-ter och vad det vara månde som faktiskt har sina bo-städer på olika ställen i landet och i olika regioner.Därför ser vi nu över möjligheterna att göra en änd-ring i lagstiftningen när det gäller var tjänsteställetskall anses vara. Vi överväger att placera tjänsteställeti bostaden i stället för i rätten. Det innebär rent skatte-tekniskt att man slipper förmånsbeskattningen förreskostnaderna.Detta är en viktig fråga som har upprört månganämndemän i och med att det har kommit en lagtolk-ning som i och för sig är riktig utifrån dagens lag-stiftning. Men vi kommer att se över möjligheterna attförändra detta. Proposition kommer att läggas framtill våren.DaghemsplatserAnf. 145 ():Fru talman! Det har talats mycket om arbetslöshethär , men jag vill nämna en grupp som har arbeteeller åtminstone har möjlighet att återgå till arbete.Det är de som har varit föräldralediga eller tjänstledi-ga från sina tjänster och inte kan få dagisplats. Det ärganska många som har klagat över det. Jag har mångaenskilda exempel, men dem skall vi ju inte ta upp.Jag skulle vilja fråga statsrådet vilketråd hon ger till de här föräldrarna. Vad skall de göranär de inte kan återgå till arbetet?Anf. 146 Statsrådet ():Fru talman! Den lagreglering som vi har är enskyldighetslag som ålägger kommunerna att inom enviss tid erbjuda plats till föräldrar som förvärvsarbetareller studerar. Vi vet ju att många kommuner har ettsvårt ekonomiskt läge . Jag tror ändå att det ärmycket viktigt prioritera barnen och att medverka tillatt föräldrar kan återgå i arbete. Men detta är en frågaför kommunerna att hantera.Anf. 147 ():Fru talman! Jag är mycket medveten om att det ären fråga, men det här händer i väldigtmånga kommuner. När föräldrarna kommer till soci-altjänsten och ber om en dagisplats rekommenderarman svarta dagmammor. Det tycker jag är mycketupprörande. Det måste ju också angå Socialdeparte-mentet att folk inte kan arbeta, att de inte får da-gisplats och att lagen inte efterlevs. Vad tänker stats-rådet göra åt det? Och vad tänker statsrådet göra åt attsocialtjänstemän rekommenderar svarta dagmammor?Skulle det inte kunna gå att göra dem vita? Statsrådetkan kanske arbeta fram någon metod så att det intebehöver vara svarta dagmammor.Anf. 148 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis av oerhört stor viktatt de barn som behöver få en plats på dagis eller hosen dagmamma har möjligheter att få det. Jag kan juinte annat än uttrycka detta så positivt som möjligt,men det är ändå kommunerna som har det här ansva-ret.Vi arbetar med vår rapport över läget för barnen iSverige , och vi har presenterat den en gång förriksdagen. Vi kommer att arbeta om den här rapportenoch göra den mer tydlig och mer åtgärdsinriktadframöver. Den kommer framför allt att vända sig tilldem som har med barn att göra, personal och föräld-rar. Det är en viktig fråga, men den kanske allra vikti-gaste frågan, om vi skall fundera över vårt regerings-ansvar, är naturligtvis att arbeta för en lägre arbets-löshet. Det är ju den absolut viktigaste frågan. Detkommer också att bidra till att kommunernas finanserblir bättre. Då får de större möjligheter att leva upptill lagen.ArbetsmarknadspolitikenAnf. 149 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. diskuteras ju arbetslösheten och ar-betsmarknadspolitiken här i kammaren.Jag tänkte ta upp en litet annorlunda aspekt på hur viskall kunna lösa arbetslösheten. I Dagens Politik i dagfanns det en artikel där arbetsmarknadsministernförklarar sig beredd att bryta mot traditioner ochpröva nya vägar. Det antyddes också att t.ex. pottenför otraditionella medel skall öka.Jag tänkte ta upp frågan om kulturens betydelseför att öka antalet arbeten.Alltfler både i näringsliv och överallt inser kultu-rens roll och betydelse som drivkraft och motor förutvecklingen, för att människors självkänsla ochkreativitet skall öka. Det finns undersökningar gjordabl.a. i som visar att ett jobb inom kultursek-torn genererat två tre andra jobb.Jag undrar om arbetsmarknadsministern delar denuppfattningen, vilka slutsatser hon drar och vilkaförslag som kan komma utifrån den insikten.Anf. 150 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Först några ord om den artikel sombaserade sig på en TT-intervju i Dagens Politikk fråni går där jag diskuterade hur framtidens arbetsmark-nad skulle kunna se ut i ett kort och ett långt perspek-tiv. Jag är väldigt noga med att skilja på det. Denarbetsmarknadspolitik som vi har fört i harvarit statlig, nationell och en del av den ekonomiskapolitiken. Det har varit oerhört viktigt för att kommatill det samhälle som vi är, nämligen ett modernt väl-färdssamhälle. Där har den nationella arbetsmark-nadspolitiken spelat en oerhört viktig roll. Med denhöga arbetslösheten har vi tagit ett steg till en merlokal anpassning av arbetsmarknadspolitiken. Den ärfortfarande nationell men innehåller mer av lokaltinflytande.Många kulturarbetare är beroende av olika typerav AMS-åtgärder och a-kassa vissa delar . Ioch med att vi nu gör om a-kassan till en omställ-ningsförsäkring betyder det att det kanske kommer attdrabba kulturarbetarna mer än andra grupper. Därförhåller vi på i mitt departement och i Kulturdeparte-ment med var sin utredning som just handlar om kul-turarbetarnas situation i den nya tiden med en ny a-kassa. Hur man skall skapa fler jobb inom kultursek-torn är jag inte rätt person att svara på.Anf. 151 ():Fru talman! Jag är mycket medveten om de ut-redningar som dras i gång. Det är gott och väl medtanke på kulturarbetarnas situation.Vad jag tänkte på var människors initiativkraft ihela landet, eldsjälarna. Det där fanns med i , försvann i kulturpropositionen men somvi tagit upp i det betänkande som vi skall diskutera inästa vecka. Det handlar om människor som har för-måga att lyfta och få med sig andra. Genom de initia-tiven kan man kanske skapa jobb för kulturarbetarna.Det gäller att man inte lägger ut hinder utan ger demmöjlighet att genomföra sina olika projekt. På så viskan man få en hel del nya jobb i Sverige.Anf. 152 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag håller fullständigt med. Man kantänka sig två vägar. Den ena är att man inom arbets-marknadspolitikens ram genom de åtgärder som stårtill buds använder dessa för just kulturen. Det är ing-enting som hindrar det, och det görs också på en delhåll.Den andra är att det på Arbetsmarknadsdeparte-mentet finns särskilda medel att söka under två olikaanslag till projekt av olika slag, vars syfte skall varaatt skapa arbete. Där passar kulturansträng-ningarna väl in.Anf. 153 ():Fru talman! Ministern talar om vad som händer påkort och på lång sikt och vad som händer utöver det vidiskuterar . Då är ett viktigt att ta med vad somhänder inom EU:s sysselsättningspolitik. En rapporthar lagts fram som handlar om hur manskall bekämpa arbetslösheten. Jag tycker att det ärviktigt att ha med också den frågan i det här perspek-tivet.Anf. 154 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är alltså en rapport - Joint Re-port, som det heter på engelska - som finans- ocharbetsmarknadsministrarna diskuterade iBryssel och som och kommer att dis-kuteras i . Det som är litet roligt ur ett svensktperspektiv är att den, med något eller några undantag,genomgående är oerhört svensk. Den handlar alltsåom en sund ekonomi. Den röda tråden är att det ärutbildning och kompetenshöjning som gäller. Mantalar mot låg utbildning och låga löner och därmedökande klyftor. Man talar för en aktiv arbetsmark-nadspolitik osv. Jag tycker att vi i det sammanhangetkan känna oss rätt så stolta över att ha varit med ochpåverkat i en riktning som vi tycker om.Anf. 155 ():Fru talman!