prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — 11 (c)Votering:289 för utskottet21 för res. 1139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 22 fp, 18 v, 16 mp, 14kdsFör res. 11: 21 cFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsMom. 28 (bensindrivna gräsklippare)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:293 för utskottet16 för res. 1240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 17 v, 14 kdsFör res. 12: 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 1 kdsMom. 31 (utsläpp från båtmotorer)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 1339 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 14 kdsFör res. 13: 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsMom. 32 (växthusgaser)1. utskottet2. 14 (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 1439 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 1 mp,14 kdsFör res. 14: 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU13 AvfallshanteringMom. 15 (förbränning av avfall)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (mp)Förberedande votering:71 för res. 516 för res. 6221 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:221 för utskottet72 för res. 516 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 21 c, 21 fp, 18 v, 14 kdsFör res. 5: 72 mAvstod: 16 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU14 Djurskydd m.m.Mom. 2 (pälsdjursuppfödning)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:271 för utskottet36 för res. 21 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 72 m, 20 c, 21 fp, 14 kdsFör res. 2: 1 s, 1 fp, 18 v, 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsMom. 12 ()1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:261 för utskottet48 för res. 840 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 20 fp, 1 kdsFör res. 8: 1 fp, 18 v, 16 mp, 13 kdsFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att bostadsut-skottets betänkande BoU7, jordbruksutskottets betän-kande JoU12 samt bostadsutskottets betänkandenBoU6, BoU8 och BoU5 skulle avgöras i ett samman-hang.6 § Jordförvärvslagen och rennäringslagenm.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU7Jordförvärvslagen och rennäringslagen m.m.Anf. 19 ()Herr talman! Jag tänker inte bli mångordig medanledning av föreliggande betänkande. I den förstadelen, som gäller jordförvärvslagen, har vi moderatertvå reservationer. De ligger helt i linje med vår poli-tik, som går ut på att underlätta boende i glesbygd ochpå att värna om den fria förfoganderätten och omäganderätten. För tids vinnande, herr talman, yrkar jagemellertid bara bifall till reservation 1.När det gäller den andra delen, rennäringslagenm.m. yrkar jag bifall till betänkandet i dess helhet.Jag skulle kunna avsluta mitt anförande därmed,men efter att ha läst den, i detta fall, socialdemokra-tiska minoritetens särskilda yttrande angående för-nyade överväganden om ersättning för rovdjursrivnarenar, måste jag ändå säga några ord.Det jag måste få säga, är att jag är förvånad överatt socialdemokraterna i bostadsutskottet lägger sigplatt ned och låter sig chikaneras av regeringen. Kän-ner ni er inte ett dugg kränkta och tveksamma överhur jordbruksministern i detta fall har behandlat ut-skottet och ?Samtliga partier i bostadsutskottet, även Social-demokraterna, gick och väntade på attjordbruksministern skulle återkomma till riksdagenmed ett förslag om hur det nya systemet för rovdjurs-rivna renar skulle finansieras. Inget förslag kom.Så sent som sade regering-en via kategoriskt nej till att fi-nansiera ett ersättningssystem som i fullenighet hade beslutat om. Först när bostadsutskottet ibrev från uppmanadesatt fullfölja riksdagsbeslutet även ekonomiskt, och närPer i medierna nämnde ordet "utskottsinitiativ",kände uppenbarligen att det börjadebrännas under fötterna. Då satte hon sitt departement iarbete.Samtidigt satte majoriteten i bostadsutskottet igång med att formulera sitt utskottsinitiativ. Social-demokraterna erbjöds att vara med, men valde attpassa, eftersom enligt uppgiftskulle presentera ett förslag till lösning på Jokkmokksmarknad.När jag samma vecka under en frågestund i riks-dagen frågade jordbruksministern om hon kundeavslöja det väsentligaste i regeringens förslag, valdehon att glida undan och säga att hon ingalunda skullelägga fram sitt förslag på marknad. Trotsdetta besked presenterade hon för-slag just på marknad. Det gjorde migfaktiskt besviken och ledsen.Just därför, herr talman, vill jag inte bli anklagadför att missbruka initiativrätten. Jag vore däremotväldigt intresserad av att få veta vad KU har att sägaom regeringens agerande i denna fråga.Anf. 20 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas frågorsom berör landsbygden och de människor som bordär. har genomfört en utvär-dering av jordförvärvslagen (rapport 1995:3).Verket anser där att de ändrade förutsättningarnaför jordbruket i sig inte bör föranleda några omfattan-de förändringar av jordförvärvslagen. Lagen, sägerman, hävdar angelägna samhällsintressen. Verketanser dock att lagen effekter för sysselsättning ochbosättning varit små i förhållande till de resurser somlagtillämpningen krävt. Därför anser Jordbruksverketatt lagen bör förändras.Det är dock, herr talman, förvånande att man inteser det som självklart att hänsyn skall tas till regionalapolitiska strävanden. Skall lagen ha den innebördenbör den, enligt , skärpas ytterligare.Herr talman! Om det är något som är angeläget föross alla i samhället, så är det att människor i hela vårtland har arbete och sysselsättning, samt att hela vårtland ges möjligheter till utveckling.I motion Landsbygdsutveckling -Modern landsbygd, tas några utgångspunkter förarbetet med att skapa den moderna landsbygden upp.I motionen säger vi centerpartister att:* Landsbygden och de människor som är verksammadär är en tillgång för hela landet. * En positiv utveckling av landsbygden är viktigt föratt ta ur den ekonomiska krisen. * Hela samhället skulle må väl av att ha mer av detsom är kännetecknande för landsbygden: ideellt arbe-te, småskaliga lösningar, långsiktigt tänkande, miljö-ansvar och gemensamma lösningar. * Landsbygden är beroende av annat boende ochföretagande än det som är kopplat till lantbruket. * Det avtal som fyrklöverregeringen förhandlade frammed EU om EU-pengar till jordbruket och om regio-nal utveckling skall användas fullt ut.Dessa punkter återfinns i Centermotionen. Jag kandela bostadsutskottets mening att det just i detta be-tänkande är svårt att ta in allmänna krav i fråga omsådant som landsbygdens beroende av annat boendeoch företagande än det som är kopplat till lantbruket.Jag hävdar dock att det, om vi menar att landsbygdenär en stor resurs för vårt land, är oerhört viktigt attCenterpartiets synsätt vad gäller landsbygdsutvecklingbeaktas i all lagstiftning. Vi i anser att den ären sådan resurs.Herr talman! Jag vill också säga något beträffandemin motion med . Ingenriksdagsledamot, och inte heller talmannen eller nå-gon annan i , har väl undgått den massivaopposition som förekommit i landet när det gällersåväl fastighetstaxeringen som skattefrågorna. Dettahar i hög grad berört skärgårdsbefolkningen, och dethar även berört övrig landsbygdsbefolkning.Man arbetar nu med dessa frågor. Förhoppnings-vis kommer det att läggas fram ett förslag under vår-riksdagen. Det anser jag vara ett måste. Det lagförslagsom läggs fram måste beakta sambandet mellan bru-kande av och boende i jordbruks- eller näringsfastig-heter.Den problematik som gör sig gällande i skärgår-den måste ägnas särskild uppmärksamhet. Man måstekomma fram till ett förslag som skattemässigt tarhänsyn till om en fastighet bebos av permanent boen-de eller av fritidsboende. Fastigheter med karaktär avpermanent boende bör ges rimliga taxeringsvärden.Vacker utsikt är underbart, herr talman, men manlever inte på det. Och det är bråttom med denna re-form. Människor har farit illa och människor mårdåligt.Finn en enkel och tydlig skattereform! Varför intelåta den permanenta befolkningen ha en skatt, och defritidsboende - det handlar ju ändå om lyxkonsumtion- en annan?Det måste också fram förslag tom hur man på ettsmidigt sätt löser frågan om överlåtelser av fastighetervid generationsskifte. Jag skulle vilja säga till utre-darna: Se möjligheterna till lösningar! Se också möj-ligheten att på nytt i kommunerna införa lokala taxe-ringsnämnder som har den person- och lokalkänne-dom som fordras i detta sammanhang.Skärgården är ovärderlig för vårt land. Det måsteges förutsättningar för att den även i fortsättningenskall vara det rekreationsområde som så många behö-ver. Den bofasta befolkningen är en garanti för det,likaväl som den är en garanti för att landskapet skallförbli öppet och tillgängligt. Jag yrkar bifall till reser-vation 3, moment 5.Jag vill också, beträffande det initiativ som utskot-tet har tagit om rovdjursrivna renar, understryka attdet är viktigt att dessa frågor löses . I detsammanhanget tycker jag också att det är på sin platsatt påtala att vi måste få fram en nationell rovdjurspo-licy som kan ställa sig bakom. Vi måste fåfram ett ställningstagande som både beaktar rennä-ringen och rovdjursstammens överlevnad.Till sist skulle jag också vilja uppmärksammariksdagen på att inte heller det försäkringssystem somgäller i fråga om rovdjursriven tamboskap fungerar . Det måste vi också se över i framtiden.Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslagangående ersättningen för rovdjursrivna renar.Anf. 21 ()Herr talman! Allra först yrkar jag bifall till reser-vation 3, som är gemensam för , Centernoch kds. Där tas frågan om fastighetsöverlåtelser iskärgården upp. Skärgårdens problem ökar ju, och alltfler hus tas över av fritidsboende.Vi säger i reservationen att vi vill att en utredningkommer till stånd som skyndsamt kan se över pro-blemen, vilka hopar sig för dem som är åretruntboen-de i skärgården och för dem som försöker ha sin för-värvsverksamhet där. Enbart höjningen av fastighets-skatten innebär, som nu säkerligen kännertill, att många tvingas lämna sina fastigheter. Vi villmed nämnda reservation få till stånd ett tillkännagi-vande till regeringen.Herr talman! Jag övergår så till frågan om ersätt-ning för rovdjursrivna renar. Detta betänkande hand-lar om mer än frågan om ersättningen för rivna renar.Det handlar nämligen också om att vi i måstefå till stånd en rovdjurspolitik som ser frågan i ettlängre perspektiv.Därtill finns det i landet ett allmänt intresse för attvi kan bevara den biologiska mångfalden. Från svensksida har vi också via 1983 klar-gjort för omvärlden att vi vill behålla i vårt land varg,björn, järv och lo samt kungsörn i så stora stammar attde här djurens fortlevnad är utom all fara. Vi är intedär ännu!Bernkonventionens föreläggande att "vidtagalämpliga och nödvändiga åtgärder" måste rimligtviskunna innebära att staten minskar de mest uppenbarakonfliktorsakerna, eftersom konflikten i sig är ett hotmot de aktuella djurarterna. En del av konfliktlös-ningen består i att ersätta de förluster som de hotanderovdjuren åstadkommer.Herr talman! Det kan inte vara rimligt att en en-skild näring, rennäringen, skall stå för större delen avdessa kostnader och detta arbete. Renskötseln är denmest traditionsbärande samiska näringen . Tan-ken med det nya ersättningssystemet var ju att detskulle vara till fullo, dvs. att till rätta värdet ersättarennäringen för de förluster som rovdjuren orsakar.Så blev det inte med det nya ersättningssystemet!Då det nya förslaget lades fram valde regeringenatt kraftigt minska de budgeterade medlen för ersätt-ning. När behandlade förslagetreserverade sig flera partier, däribland Folkpartiet.Även den dåvarande utskottsmajoriteten insåg attdet givna anslaget kunde skapa problem och förutsatteatt i ett sådant läge skulle regeringen skyndsamt åter-komma till . Detta gjorde inte regeringen!Det är därför nu nästan rörande att ta del av s-gruppens särskilda yttrande i det här betänkandet omatt detta ändå skulle ske . Det säger man ,efter det att regeringen struntat i detta - trots uppma-ningar om att den skall återkomma till un-der hösten!Sametinget och slog larm till re-geringen. Men avslog rege-ringen begäran om ytterligare budgetmedel. återkom i denna fråga med enny skrivelse . Man erinrade dåregeringen om bostadsutskottets uppfattning - attregeringen, om så ansågs erforderligt, skulle åter-komma till . Även inkomden med en liknande skrivning i ersätt-ningsfrågan. Ingenting hände från regeringens sida.I bostadsutskottet började då en majoritet formerasig som var starkt kritisk mot regeringen och mot attMargareta inte åstadkommit ett förslag tillfinansiering av det nya regelverket. S-ledamöterna,som vi trodde skulle ställa upp på ett utskottsinitiativ,valde att avvakta med sitt ställningstagande. Det varförst när övriga partier, alltifrån tillVänsterpartiet, gick ut med ett press-meddelande, där man sade att nu tar man ett utskott-sinitiativ och kräver att regeringen lägger fram ettförslag till lösning, som regeringen och MargaretaWinberg gjorde helt om.Detta är bakgrunden till utskottsinitiativet, somalltså har sin grund i att regeringen behandlat dennafråga ansvarslöst.Herr talman! Slutligen uttrycker jag min glädjeöver att vi i utskottet har kunnat skapa en majoritet föratt sätta fart på regeringen.Anf. 22 PER ()Herr talman! Om vi inte vill ha döda skärgårds-samhällen , om vi inte vill ha timer-samhällenmed programmerade lampor som tänds och släcks ochom vi i stället vill ha folk boende runt om, folk somkan försörja sig - dvs. samhällen som lever, oavsettårstid - måste vi gå in och politiskt styra de obalansersom marknaden skapar.Fritidsboendet dominerar redan och håller på atthelt ta över. Vi som bor i sådana samhällen kännerhotet och anser att det inte bara är ett lokalt eller regi-onalt problem utan att det också är ett vitalt nationelltintresse. En arbetsgrupp på skallbehandla frågan om fastighetstaxeringens konsekven-ser i skärgården. Dessutom pågår en bostadspolitiskutredning, där bl.a. jag själv sitter med. Till dettakommer att skall lämna en komplet-tering till utvärderingen av jordförvärvslagstiftningen.Detta är gott och väl. Men ingen av dessa utredningarkommer, såvitt jag förstår, att lämna förslag till åtgär-der som berör bostads- och förvärvsmöjligheterna i demest utsatta samhällena. De kommer dock att utgöraett bra bakgrundsmaterial för en ny utredning. Därföryrkar jag bifall till reservation 3, mom. 5.Herr talman! I partimotion om sa-merna poängterar vi vikten av att befo-genheter utökas. Om syftet med skall varaatt samerna bättre skall kunna forma sin egen utveck-ling måste tinget också få större inflytande över deviktigaste frågorna, bl.a. frågor som rör markanvänd-ningen inom renbetesområdet.Samerna måste själva få vara med och besluta,inte bara i sådana frågor som i snäv mening har enknytning till traditionella samiska näringar som ren-skötsel, jakt, fiske eller samisk kultur. Vi yrkar därföri vår motion att tillerkänns vetorätt när detgäller exploatering av renbeteslanden. Jag är förvånadöver att inte fler partier delar den åsikten. Jag tror attett starkt sameting är en vinst för hela . Jagyrkar således bifall till reservation 4, mom. 11.Herr talman! kommer jag till något som verk-ligen är positivt, nämligen utskottsinitiativet. Flera harföre mig berört det ämnet.Med förslag till utskottsinitiativ gavsutrymme för en samling av hela oppositionen i bo-stadsutskottet och till en gemensam skrivning, somdärmed nu är utskottets mening. Detta innebär i sigallvarlig kritik mot regeringen och jordbruksminis-tern, men det visar också att vårt parlamentariskasystem fungerar.Bakgrunden är följande - och den tål att upprepas:När vi diskuterade frågan om ersättningar förrovdjursrivna renar vid varutskottet enigt i skrivningarna. Att regeringen skulleåterkomma med pengar, som byggde på det nya in-venteringssystemet och därför mer motsvarade verk-ligheten, tog vi alla för givet. Men så blev det ju inte.Regeringen återkom inte i tilläggspropositionen ochinte heller vid något annat tillfälle . En heltannan signal lämnades i stället . Detfanns inte några extra pengar och det skulle inte hellerbli några.Att sätta ett tak på varinte bara verklighetsfrämmande utan det var också påtvärs mot vårt eget riksdagsbeslut om hur ersättningenskulle kopplas till det nya beräkningssättet som nuhade börjat gälla. För övrigt hade i sinbudgetmotion föreslagit extra,eftersom vi visste att detta skulle hända.Eftersom regeringen inte återkom och höll fast vidsitt tak för ersättningarna fanns det bara en sak attgöra, nämligen att föreslå ett utskottsinitiativ. Fråganbordlades och skrev, somsagt, hela oppositionen ihop sig och kunde presenteraen gemensam skrivning till nästa utskottsmöte. Tyvärrfick vi inte socialdemokraterna med oss. Jag tycker attdet är litet tråkigt att man förklarar att man ser dettautskottsinitiativ mera som en demonstration av op-positionen. Jag skulle snarare vilja vända på kakanoch säga att det var en demonstration av socialdemo-kraterna att inte delta i detta initiativ.Jordbruksministern lovade ex-tra i ersättning i samband med ett besök på Jokk-mokks marknad. Men riktigt så kan det väl ändå integå till. Underlaget för ersättningen måste ju utgörasav inventeringarna som skall göras under vårvinternoch av eventuella kompletteringar fram till sommaren.Ersättningen måste vara helt beroende av vad man viddessa inventeringar, som givetvis också skall ingå iersättningen, kommer fram till. Att Naturvårdsverketoch tillsammans arbetar med undersök-ningarna är den bästa garanten för rättvisa. Även omvi inte borde nämna belopp, så måste förmodligenjordbruksministern åtminstone fördubbla sitt bud iförslaget, detta för att komma i närheten av det prissom våra stora rovdjur - björn, varg, lo, järv ochkungsörn - kommer att kosta. Rovdjursstammarna fårinte decimeras mer än vad som är absolut nödvändigt.Naturvårdsverket har givit tillstånd till en starkt be-gränsad skyddsjakt på lodjur och vi måste kanskeundantagsvis acceptera detta om koncentrationen bliralldeles för stor inom vissa områden och om det integår att lösa på annat sätt. Men längre än så får vi integå. Licensjakt skall över huvud taget inte komma påtal. Detta vårt jättestora land har inte fler än kanske25 björnar, lika många vargar, ca 200 järvar, möjligenupp till 1 000 lodjur och 600 par kungsörnar. Skall vinågonsin kunna försvara våra internationella överens-kommelser om den biologiska mångfalden måste viklart hävda våra stora rovdjurs plats i natur.För övrigt kan man ifrågasätta om en sådan jakt stri-der mot EU:s art- och habitatdirektiv, vilket kanskeandra än jag borde vara mer måna om att hävda.Nu kommer alltså samerna att få sin rättmätiga er-sättning. Regeringen har att återkomma till riksdagenmed nya anslag - förslagsanslag - i vår i tilläggspro-positionen eller i en särskild proposition. Därmed harvi tagit ansvar för vårt eget beslut om det nya beräk-ningssättet, det som vi alla är överens om. Vart peng-arna sedan skall tas ifrån är faktiskt regeringens pro-blem. Vad jag nu innerligt hoppas är bara att detta ären tillräcklig åtgärd för rädda de stora rovdjuren ochatt samerna också kan få fortsätta sin viktiga rennä-ring i en fjällnatur i ekologisk balans.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställanspunkt nr 12 i betänkandet.Anf. 23 ()Herr talman! När det gäller det här betänkandetmed motioner från allmänna motionstiden villjag först kommentera några kds-yrkanden som berörfastighetsförvärvslagstiftningen. Det handlar såledesom den bekanta skärgårdsproblematiken, som vi tidi-gare här har hört om.Självfallet vill vi även ha levandeskärgårdar runt om i vårt land. Därför måste möjlighe-terna till fast utkomst i skärgårdsnäringar också fort-sättningsvis garanteras. Det är här vi tycker att detsnarast krävs åtgärder för att hävda intresset av bo-sättning och sysselsättning vid fastighetsöverlåtelser iskärgårdarna.I dag är sannolikt fastighetstaxeringen och fastig-hetsbeskattningen de största problemen i skärgårdenberoende på köpstarka storstadsbors köpkraft somdrivit upp fastighetspriserna. Med de små marginalersom skärgårdsföretag lever under leder fastighetsskat-ten till att en stor del av ersättningen för den egnaarbetsinsatsen helt äts upp. Särskilt gäller detta deäldre skärgårdsborna.Utskottet hänvisar i betänkandet till den arbets-grupp vid som kommer att be-handla fastighetsbeskattningens konsekvenser förskärgårdsbefolkningen. Man vill invänta den arbets-gruppens resultat innan man tar ställning till motio-nens frågeställningar.I reservation nr 3 pekar vi på den problematik somgör sig gällande i skärgården och som måste ägnassärskild uppmärksamhet innan den fasta befolkningenär helt borta. Jag uppskattar det breda stöd som reser-vationen har fått också av , ochMiljöpartiet.Så över till rennäringsfrågorna. Rennäringslagen,som antogs 1971, har enligt 9 § som uppgift att viasamebyn för medlemmarnas gemensamma bästa skötarenskötseln inom byns betesområde. Med tanke på attsamebyn är basen för det samiska samhället blev detolyckligt redan från början med den här ensidigainriktningen av samebyns verksamhet. Länge harenskilda samer och de samiska organisationerna käm-pat för vidgade näringsmöjligheter inom samebynsram.Naturligtvis är det inte alltid så att en verksamhetbör drivas inom samebyns ram utan det handlar om attden möjligheten också måste stå öppen som ett alter-nativ, om det bedöms som det lämpligaste i det en-skilda fallet. Det handlar således om den öppna same-byn, både versamhetsmässigt och när det gäller ansö-kan om medlemskap. Många är de samer som har enönskan att uppta verksamhet på sina fäders markeroch bli inlemmade i samebyns gemenskap även omalla inte kan eller ens vill bedriva renskötsel.När denna och andra frågor diskuterades isamband med den s.k. samepropositionen och1992/93:BoU8, markerade utskottet i sitt betänkandeatt det nyinrättade självfallet kommer attta upp aktuella frågor för behandling i tinget ochgenom en positiv dialog föra fram sådana frågor tillriksdag och regering. Ett sådant initiativ har tagitsav i genom att enarbetsgrupp utsetts för att framarbeta ett förslag tillutvidgning av samebyns verksamhetsområde ochkriterierna för medlemskap. I utredningsarbetet kringsamebyns verksamhetsområde kan vi också hoppas attfiskesamernas situation både rättsligt och ekonomisktnu får en positiv lösning.Också när det gäller ordningen för upplåtelse avrätt till småviltsjakt och fiske pågår det ett utrednings-och utvärderingsarbete där och Sa-metinget skall redovisa sitt uppdrag till regeringensenast . Min förhoppning är att mandå också presenterar en reviderad förvaltningsmodelldär samerna själva ges större möjlighet att ta admi-nistrativt och praktiskt ansvar för verksamheten. Medde skrivningar som utskottet enats kring i betänkandethar en kds-motion i berörda delar fått en positiv be-handling.Jag vill kort beröra frågan om ersättning för rov-djursrivna renar.Herr talman! har beslutat att den bio-logiska mångfalden och den genetiska variationenskall säkerställas. Växt- och djursamhällen skall beva-ras så att alla i landet förekommande växt- ochdjurarter ges förutsättningar att fortleva under naturli-ga betingelser och i livskraftiga bestånd. harockså genom internationella konventioner ett åtagan-de att bevara den biologiska mångfalden och då inteminst prioritera de hotade arterna.