prot · GJ0956 · 1996-02-15 00:00:00 — De oppositionella i respek-tive land krävde bojkott, krävde att omvärlden skullereagera med just detta instrument. Men i fallet Irakhar det inte funnits några sådana önskemål, såvitt jagförstår.Jag skulle därför vilja höra litet mer vilka allmän-na slutsatser det här leder till för regeringens del. Vadhar vi fått för erfarenheter ? Det finnsett intressant svar från Röda korset på det förslag tillsanktionslag som vi i arbetar med och somsnart kommer upp till avgörande. Röda korset har därredovisat hur konsekvenserna för civilbefolkningenkan bli synnerligen allvarliga. Hr tänker regeringenframöver arbeta med detta?Anf. 30 Utrikesminister ()Fru talman! Hur man skall använda sanktionsvap-net är, som säger, en mycket svårmoralisk fråga. Jag är inte riktigt säker på var EvaZetterberg själv landar i huvudfrågan. Det är viktigtatt veta var man skall börja, alltså om man tar avståndfrån sanktionerna mot eller om man accepterardem, om vi har samma utgångspunkt.När sanktionerna infördes var världen ganska enigom att de behövdes. beslutade omdessa sanktioner för att ha en metod - en av de fåmetoder som man kunde förlita sig på - för att säkraatt massförstörelsevapnen i skulle försvinna. Att det har lett till att man harmycket bättre kontroll över läget vet vi, men fullt uthar villkoren inte uppfyllts ännu så länge.Det moraliskt svåra med dessa ting är effekternaför civilbefolkningen. Det är därför som man hamnari den litet underliga situationen att som mansäger ja till sanktioner startar man hjälpprogram isamma land, med inriktning mot särskilda grupper.Den här frågan behöver diskuteras. Det är inte såenkelt att man antingen fattar ett beslut om sanktionereller inte. Man kan också gå fram litet mer flexibelt.Det har bl.a. den kommission som lett tillsammans med Shridath Ramphal visat.Man kan gå fram med begränsade sanktionsbeslutsom kan gälla internationella transaktioner av kapital.Det gäller att hitta avvägningar så att man humanitärtstöder de grupper som drabbas av sanktionerna, varesig det är fullständiga eller delvisa sanktioner.Också FN:s generalsekreterare har varit inne pådetta. Det finns nämligen ett supplement till dagord-ningen för fred. Det förekommer alltså en diskussionom det i FN. Jag tycker att det är viktigt att den dis-kussionen förs, eftersom det är så svårt här att hitta enbalans i det som vi behöver göra.Ingen av oss kommer dock ifrån att fatta beslut,och det finns inget enkelt beslut. Man är övertygadom att det ändå är en mycket hård åtgärd mot ett landsom måste riktas. I annat fall når vi inte de mål ochsyften som vi önskar oss.Detta är instruktionen till den svenska personalsom i FN-sammanhang har att ta ställning här. Detgäller alltså att hitta en balans och att vara tydliggentemot . Massförstörelsevapnen måste bort.Kommer de inte bort, kvarstår sanktionerna. Mensamtidigt handlar det om att öppna möjligheter för attbistå de utsatta grupperna. Exempelvis kan man låtaIrak sälja olja. Sedan får oljeinkomsterna betala stödtill utsatta grupper exempelvis - vilket det förhandlasom just nu.I går såg jag att rapporterar omkontakterna mellan och . Det sägs att man i desamtal som förs har kommit varandra mycket närma-re. Det kan i alla fall ge en lättnad för befolkningen,som därmed kan få del av det som kan bli resultatetav de förhandlingar som sker just nu.Anf. 31 ()Fru talman! Utrikesministern frågar vilken in-ställning jag själv har till frågan. Det är befogat attfråga det. riktar vi riksdagsledamöter frågoroch interpellationer till regeringen. Det gäller områ-den där vi själva vet precis hur vi skall agera. Dess-utom handlar det då om hur regeringen under allaomständigheter anses skall agera. Men jag tycker inteatt det alltid är så intressant att ställa sådana frågor. Istället tror jag att det är väsentligt att vi lyfter uppfrågor där ingen av oss kanske har ett precist svar ochdär vi inte exakt vet vad som är bäst att göra. Det ärbakgrunden till den här interpellationen.Jag tror att vi är överens om att sanktionerna motIrak har tillkommit för att sätta press på vadgäller massförstörelsevapnen, men även från andraaspekter. Det vore helt fel signal att säga att viutan förbehåll, utan villkor, skulle dra tillbaka sank-tionerna.Vidare vill jag uttrycka min beundran för RolfEkéus och hans oförtröttliga arbete på det här områdetmed sina täta besök i . Jag tror att det är väsentligtatt fortsätta med det till dess att vi fått signaler om attIraks innehav av massförstörelsevapen har upphört.Ändå menar jag att det går att göra en hel del un-der tiden. Det gäller för oss att se till att de, enligt minuppfattning, oönskade konsekvenserna från världs-samfundets sida undanröjs på alla tänkbara sätt. Hu-vudfelet när det gäller de här effekterna ligger hosIrak, som inte har velat utnyttja de möjligheter somändå har funnits genom undantagen.Den senaste notisen gläder mig. Jag hade dockinte tagit del av den, nämligen att det finns möjlighetatt nå fram till en överenskommelse.Fru talman! Jag vill också ta upp en sista aspekt isammanhanget; jag hann inte med det tidigare. Detgäller då det humanitära biståndet. ger en heldel, men jag tror att våra insatser bilateralt och genomenskilda organisationer kanske har största möjlighetenatt nå effekt. Exempelvis gäller det södra ochRöda korsets möjligheter. Via FN-organ har det där-emot varit betydligt svårare, bl.a. därför att där harSaddam ställt krav på kontroll osv.Är regeringen villig att ge utökat humanitärt bi-stånd och att se till att effekterna av sanktionerna pådet viset ändå blir så små som möjligt?Anf. 32 Utrikesminister ()Fru talman! Den direkta frågan om det humanitärastödets omfattning bör ställas till biståndsministern.Jag kan inte uttala mig om det, men jag tycker att vijust nu skall inrikta oss på att förmå att anta FN:s,som jag tycker, generösa erbjudande om att göra ettundantag och låta sälja olja. Därmed får maninkomster, och på det viset kan man förse den egnautsatta befolkningen med livsmedel och annat somden behöver.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 33 TALMANNENVi går över till frågestunden. Det finns mångaförhandsanmälda frågor, men min ambition är att viskall kunna genomföra frågestunden på ungefär enoch . Efter frågestunden fortsätter vimed de interpellationer som ännu inte hunnit besva-ras.I dag besvaras frågor av statsminister , utrikesminister , jord-bruksminister , civilminister , miljöminister , statsrådetMats och statsrådet besvarar övergripande frågor. Övrigastatsråd besvarar frågor inom sina ämbetsområden.Jag hälsar regeringens företrädare välkomna.Storlän i VästsverigeAnf. 34 ()Fru talman! 10 av 17 kommuner i länoch likaså hälften av länets riksdagsledamöter ärnegativa till storlänet . Nästavecka väntas den proposition som berör denna frågabli lagd på bord efter att ha blivit uppskju-ten en liten tid.Jag vill vända mig till statsministern. Jag menar attstatsministern nu har chansen att lugna oroliga skara-borgare. Det har förekommit många spekulationer påsenare tid.Är det sant, som har påståtts inte bara i Expressenutan också i annan press , nu kommer att dra tillbaka förslaget om att Ska-raborg skall ingå i detta storlän? Stämmer den uppgif-ten?Jag skulle också vilja veta om det diskuteras ensplittring av länet och om det kommer att tillsättas enutredare som skall behandla frågan.Jag tycker slutligen att man innan man lägger sa-ker och ting på is borde genomföra en folkomröst-ning, så att skaraborgarna får säga sin mening. Omman inte har skaraborgarna med sig i denna fråga,kommer annars samma problem att uppstå om ett årigen.Anf. 35 Statsminister ()Fru talman! Det har ofta påpekats från riksdagenatt man vill ha respekt för och att man inteskall gå ut med information, pressmeddelanden ochannat, innan propositionen ligger på bord.Jag vill så långt som möjligt följa de önskemålen frånriksdagen. Därför kommer jag självfallet inte nu iförväg att ge några utryckta informationer om pro-positionen.Vi arbetar på att utforma propositionen, och närriksdagens ledamöter har det fullständiga materialetblir det möjligt för dem att göra sina viktiga och vär-defulla kommentarer. Jag tror att en sådan ordning ilängden är den allra bästa.Anf. 36 ()Fru talman! Innan bläcket har hunnit torka på pro-positionens papper vill jag ändå begagna tillfället attge statsministern mina synpunkter. Om det skall till-sättas en utredare bör man först höra efter vad skara-borgarna egentligen tycker och tänker om dessa frå-gor. Annars kan jag komma att stå här igen i en lik-nande debatt , kanske inte med den nuvaran-de statsministern men med en kommande statsminis-ter. Den synpunkten vill jag gärna skicka med stats-ministern.Anf. 37 Statsminister ()Fru talman! Jag kan försäkra att alla som har syn-punkter på detta kommer att ha möjligheter att fram-föra dem. Jag tycker att formerna för detta är en un-derordnad fråga. Skaraborgarna kommer att ha allamöjligheter att framföra sina synpunkter på framtidalänsindelningar.Ensamstående mammorAnf. 38 ()Fru talman! Också jag har en fråga till statsminis-tern. förväntas en rapport från Socialdepar-tementet bli publicerad. Det är rapporten om konsek-venser för ensamma mammor av gjorda nedskärning-ar. Det har redan läckt ut en del av dess resultat, näm-ligen att budgetnedskärningarna har lett till att en-samma mammor är den grupp av svenskar som kan-ske har drabbats mest.Vi har från sida försökt uppmärk-samma det här och pekat på kon-sekvenserna av sänkningen av arbetslöshetsersättningoch av sjukersättning, borttagandet av barntilläggettill vuxenstuderande osv. Vi har också efterlyst analy-ser av könskonsekvenser av olika budgetförslag. Re-geringen har naturligtvis kontinuerligt gjort sådana.Jag undrar hur man kommer att agera utifrån den-na rapport. Finns det redan en utarbetad handlings-plan, eller kommer det här som en fullständig över-raskning, så att man först kommer att börjata hänsyn till och försöka agera utifrån den komman-de rapporten?Anf. 39 Statsrådet ()Fru talman! Det är ju så med denna rapport att denännu riktigt finns. De som har läst i sin tidning omvad som står i den kan få veta att inte heller de somhar skrivit i tidningarna har haft tillgång till rapporten.Den finns faktiskt inte ännu, och det är därmed svårtatt kommentera den förrän i morgon.Men det är klart att man kan förstå vissa ting utannågra nya rapporter, exempelvis att det blir kännbaraeffekter för de grupper som är allra mest beroende avsamhällsstöd av olika slag, när det händer någontingmed bidragen. Det är förstås också de grupper somlever med de smalaste marginalerna som har det svå-rast att klara den inkomstminskning som följer av denekonomiska krisen i samhället.Jag kan alltså inte avslöja precis vad som står irapporten. Jag har själv inte hunnit läsa den fullstän-digt. Men jag har hunnit förstå så mycket att den visarpå något som är väldigt viktigt i den svenska politikengentemot ensamma mammor, som det här i hög gradhandlar om, eftersom de ensamma papporna visar sigha det ganska bra, nämligen att de ensamma mam-morna i trots allt är en grupp som lever ihuvudsak som andra kvinnor.Det är kärvare att vara ensam och leva på en in-komst, även om man har samhällsstöd, och det ärkärvare också på andra sätt. Men det faktum att deensamma mammorna lever som andra kvinnor ärnågot mycket mycket värdefullt i det svenska samhäl-let. I huvudsak består den bilden, och det är viktigt attden får göra det också i framtiden.Debatten om detta kommer att fortsätta när rap-porten finns.Anf. 40 ()Fru talman! Jag kan hålla med omatt det har varit en målsättning att ensamståendemammor skall kunna leva som kvinnor som är till-sammans med en man som delar försörjningsbördaoch ansvar. Men problemet tycks ju ändå vara det,som vi har sett under ett par års tid, att deras villkorhar försämrats.Jag vill därför upprepa min fråga: Finns det närrapporten kommer förslag till en åtgärdsgrupp inomSocialdepartementet? Kommer man att försöka seefter hur man skall kunna rätta till detta och se till attdet även i praktiken blir så att ensamma mammor kanha ett drägligt liv?Anf. 41 Statsrådet ()Fru talman! Det som den här rapporten kommeratt visa är, liksom så många rapporter tidigare, huroerhört grundläggande rätten till arbete är. Det ärförstås inte minst viktigt att de ensamma mammornahar möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden.Det allra viktigaste för att de skall kunna göra det ärsamhällets stöd i form av daghem och barnomsorg.Jag tror att det är en mycket väsentlig slutsats att föratt den här gruppen, som man kan vara oroad överoch som kanske särskilt hårt drabbas av arbetslöshet,skall ha en chans måste dessa mammor få tillgång tilldaghemsplats också om de är arbetslösa.Återtagande av propositionerAnf. 42 ()Fru talman! för exakt sedanhade vi här i kammaren en animerad debatt. Det vardå som första ministär föll på att dengenom det s.k. stoppaketet ville förbjuda legala fack-liga arbetsmetoder.Nu när statsministern och undermer sobra former kommer att avgå har jag en fråga attställa. Man kan se ett mönster i att det verkar som omregeringen numera väljer att återta sina propositioner.Det är inte bara tandvårdspropositionen som för-svunnit från bord. Det är också fiskepro-positionen - den s.k. mörtskatten. sägs det attregeringen håller på att tänka om när det gäller försla-get om de arbetslösa ungdomarnas minskade möjlig-heter att studera vid folkhögskolor.Min fråga är om det rent av blir att propositioner blir mer avförsöksballonger - kalla det gärna så - och mindre avallvarligt menade förslag, genom att de först läggsfram och sedan tas tillbaka. För oss parlamentariker ärdet inte ointressant att veta huruvida detta är en nytrend.Anf. 43 Statsminister ()Fru talman! Man kan fråga om mycket. Jag kanbara konstatera att är dåligt påläst närdet gäller den stopproposition vi lade och inte fickgehör för. Det var faktiskt inte alls fråga om att stoppanågra fackliga legala arbetsmetoder - det handladeom fredsplikt. Men detta var ju något som bara påstod i förbigående.Regeringen har lagt framhundratals, kanske tusentals, propositioner. pekar på att vi har tagit tillbaka tre. Det är väli hög grad rimligt att en regering kansäga: Det här blev inte bra. Vi funderar på det en gångtill.Ständigt får vi höra att politiker aldrig kan erkännaett fel. Om en regering då kan erkänna ett fel någongång , eller vad det nu blev med ElverJonssons beräkningsmetod, kanske den i stället bordedra tillbaka någon mer proposition. Jag kan alltså intese detta som ett testamente i fel riktning.Anf. 44 ()Fru talman! Jag måste säga att statsministern bliralltmer sympatisk med åren.Visst innehöll stoppaketet mer än vad IngvarCarlsson nu kallar för fredsplikt. Det innebar att manskulle förbjuda legala fackliga stridsåtgärder. Förbudmot olagliga stridsåtgärder hade däremot den borger-liga oppositionen krävt . Det högre bötesbelop-pet som ingick fanns det t.ex. starkt stöd för, liksomen rad andra åtgärder.De som då var fackligt aktiva - undantagen - hävdar nu att paketet inte hadenågon stor principiell räckvidd, och de vill egentligeninte kännas vid detta. Det visar hur allvarligt dettaintrång var, och vilket misstag regeringen gjorde dengången.Jag ser dock fram emot ett tydligare testamentenär kommer att hålla sitt stora tal häri kammaren. Jag ser inget fel i att man ibland kännersig fram, men det kanske är läge för att rent av breddaregeringen?Anf. 45 TALMANNENJag påminner om att detta är en frågestund ochinte någon debatt.Anf. 46 Statsminister ()Fru talman! Det var just det jag tänkte säga - attjag inte uppfattade frågan. Jag tänker dock utnyttjatillfället till att säga att om jag har blivit mer sympa-tisk kan det bero på att utgångsläget varsådant att det har varit enkelt att bättra på det.Jag tycker att det var väldigt synd att stoppaketetinte gick igenom. Det skulle förmodligen ha inneburitatt vi hade haft färre arbetslösa . Vi hade kunnatangripa inflationen tidigare, och vi hade haft en bättreekonomisk utveckling.Vi fick finna oss i att en majoritet i varemot förslaget, men jag anser fortfarande att detta varett misstag av den majoriteten.Skydd för de orörda älvarnaAnf. 47 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljöminis-ter . Vi att det inom regeringspartiet harfunnits ganska starka krafter för att bygga ut någon avde orörda älvarna vid avvecklingen av kärnkraften.Vid en frågestund ställde jag en konkretfråga till energiministern. Den löd: Kan energiminis-tern deklarera att så inte kommer att bli fallet? Hanhänvisade då till . När vi nu serkommissionens slutrapport kan vi konstatera att detfrån moderat håll görs mycket klara deklarationer föratt älvarna skall skyddas. I det socialdemokratiskasärskilda yttrandet står det att ytterligare utbyggnad avvattenkraften kan behöva övervägas.Min fråga till miljöministern är vilken av våra na-tionalälvar som har ett så litet skyddsvärde att den kanbyggas ut i anslutning till att kärnkraften avvecklas.Anf. 48 Miljöminister ()Fru talman! Remissarbetet kring Energikommis-sionen pågår. Det har inte funnits något förslag frånSocialdemokraterna om att bygga ut någon av älvar-na, och det finns därför ingen anledning att gå in påden sortens spekulationer.Anf. 49 ()Fru talman! Detta är inte spekulationer. Om mil-jöministern uppfattar skrivningen från socialdemo-kratiska ledamöter i en viktig utredning som spekula-tioner tycker jag att det är mycket märkligt.Jag ställer frågan med anledning av de diskussio-ner vi har fört i kammaren och de svar jag då har fått.Ur moderat synvinkel är det de skyddade älvarnasmiljövärde som är viktigt. Jag förutsätter att samrådhar skett inom regeringen innan energiministern sva-rar på en sådan här viktig fråga, och innan socialde-mokratiska ledamöter ger besked i en viktig utred-ning.Därför återkommer jag med frågan. Vilken av äl-varna anser miljöministern inte har ett sådantskyddsvärde att den kan klassas som na-tionalälv?Anf. 50 Miljöminister ()Fru talman! Naturligtvis är miljövärdet oerhört stort.Diskussionen kring ochett remissarbete pågår just , och det finns därföringen anledning att gå in på den fråga som GöteJonsson ställer.KonsumentprisernaAnf. 51 ()Fru talman! Jag vill fråga civilminister om utvecklingen av de framtida konsument-priserna.Jag ställer frågan ur tre aspekter. Den första är denproduktionsprishöjning som har skett . Den andra är energiprisutveckling-en efter omregleringen av energimarknaden. Dentredje är den räntesänkningsnivå som har föranletts avresultatet av den förda politiken, och på vilket sättcivilministern anser att vi konsumenter har möjlighetatt utnyttja denna. Hur kommer prisbilden att varaunder 1996?Anf. 52 Civilminister ()Fru talman! Jag önskar att jag hade en kristallkula,så att jag kunde ge ett exakt svar till kan dock konstatera att räntorna är cir-ka lägre än . Dettapåverkar boendekostnaderna rätt ordentligt. För engenomsnittlig egnahemsägare kan det handla om enbesparing på per år.Från september månad fram till slutet av januarifick vi en matprissänkning med sammanlagt 8,5 %.Detta betyder att ett hushåll med två barn betalarungefär mindre för maten. Ocksådet påverkar naturligtvis ekonomin.Detta har också varit skälen till regeringens politik- att försöka hjälpa de hushåll som har de absolutsnävaste marginalerna. Det är dessa hushåll som an-vänder merparten av sina inkomster till just bostadoch mat.När det gäller energipriserna kan jag redovisa attNUTEK har ett särskilt uppdrag att följa prisutveck-lingen till följd av omregleringen.Anf. 53 ()Fru talman! Det är viktigt att man har prisutveck-lingen under ordentlig kontroll. är den realaköpkraftens utveckling inte beroende av lönenivåerna,utan av prisutvecklingen i landet.Priskommissionen har tydligen bedrivit ett mycketaktivt arbete. Hur länge avser ministern att Priskom-missionen skall fortsätta att verka?Anf. 54 Civilminister ()Fru talman! Uppdraget för löp-er fram till . Därefter räknar vi med attinsatserna för konkurrens inom livsmedelssektornskall börja ge resultat. Långsiktigt är det inte moms-sänkningar på mat utan en hårdare konkurrens somkan hålla ned priserna.Regeringens fördelningspolitiska ansträngningarinriktas på just det som tar upp. Vikan under en inte räkna med någrakraftigare reallöneförbättringar, och därför är detkolossalt viktigt vad vi faktiskt får för de pengar vihar.Regeringens samlade ansträngningar kommer attsyfta till just detta - att hålla ned priserna så att manfår så mycket som möjligt för de pengar man har.ForskningsstiftelsernaAnf. 55 ()Fru talman! Regeringen har en utbildningsministersom hatar de nya forskningsstiftelserna. Tre gångerhar utbildningsministern nu engagerat regeringskans-liet och kansliets begränsade resurser för att plockafram förslag som strider mot grundlagen och andralagar. Jag skulle därför vilja fråga statsministern, somhar det övergripande ansvaret för ,om det är lämpligt att kanslihusets resurser användsför dessa helt meningslösa och grundlagsstridigaattacker. En följdfråga blir: Är regeringskanslietöverbemannat?Anf. 56 Statsminister ()Fru talman! var uppenbarligenkraftigt överbemannat i regeringen. Det var nämligen då som PerUnckel, i strid med krisöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna och den dåvarande regeringen,överförde dessa pengar till stiftelser utanför demokra-tisk kontroll.Under hela mitt politiska liv är detta bland detristaste händelser som har inträffat. Vi skakade handför landets skull. Vi fick ge och ta. Vi fick igenom attdet som var löntagarnas och pensionärernas pengarskulle ligga i AP-fondssystemet. Den dåvarande re-geringen bröt denna överenskommelse och infördepengarna i stiftelser utan demokratisk kontroll. Vihåller nu på att undersöka om vi har en möjlighet attlåta de pengarna hamna där de skulle hamna.Anf. 57 ()Fru talman! Jag vill upplysa statsministern om attdet är som har fattat besluten, inte PerUnckel privat - jag har i och för sig ingen anledningatt försvara honom, men riksdagsbeslut kanske ändåbör respekteras.Är det verkligen lämpligt att i en rättsstat engagerastora delar av för att försöka kringgågrundlagen? Det finns nu beslut som har fattats iriksdagen, och det är väl ändå något som en regeringhar att rätta sig efter?Anf. 58 Statsminister ()Fru talman! , det får vara litet kon-sekvens i inläggen. börjar med attanklaga för att hata de här stiftelserna ochför att han nu försöker driva igenom en förändring.Vad än vill göra måste han komma till riksda-gen, så att får fatta beslut så småningom.Jag svarade med att redovisa hur som ansvarigdepartementschef hade hanterat frågan.Jag kan gärna diskutera i riksdagstermer. Jag tyck-er att det var bedrövligt av dåvarande riksdagsmajori-teten att inte stå för de överenskommelser vi träffade ikrisförhandlingarna. Det var en av förklaringarna tillatt det politiska klimatet försämrades och att det hartagit tid att sedan återupprätta ett samarbete överblockgränsen. har vi i alla fall gjort det, och jagtycker att det är positivt.Den borgerliga regeringen svek i fråga om över-enskommelsen. Det vidhåller jag. Det var trist, ochdet var ansvarslöst, och det är mycket märkligt attstora pengar, stora resurser skall ligga utanför riksda-gens kontroll, för det är ju faktiskt vad som har häntnu.Anf. 59 ()Fru talman! Jag har deltagit i sådana här utfråg-ningar åtskilliga gånger, och statsministern använderalltid tekniken att inte svara på frågorna utan att istället gå långt tillbaka i historien. Det är faktiskt densocialdemokratiska regeringen som är regering.Attackerna mot den förra borgerliga regeringen fickvi ta i regeringsställning.Vi har här en utbildningsminister som tre gång-er i olika attacker mot de här stiftelserna har använtregeringskansliets resurser.