prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Men vi har en reserva-tion som innebär att det inte skall vara så svårt - somman kan tro att det kommer att bli när man läser be-tänkandet - att få ut sådant här material. När manläser betänkandet kan man nämligen tro att det kom-mer att bli svårt. Det talas om synnerliga skäl. Desynnerliga skälen skall kopplas till en tystnadsplikt.Det är ingen mening med att få reda på vad som står iarkiven om man sedan inte kan använda sig av uppgif-terna i en skrift eller en bok. Det är ju ofta det som ärmålet med en sådan här forskning, även bland demsom inte är knutna till ett universitet.Därför hoppas jag att regeringen tar på allvar atttre partier påpekar detta, inte minst när den storaöversynen skall ske. Detta är bara en tillfällig lagänd-ring, eftersom det skall göras en stor översyn. I direk-tiven sägs det att registren skall kunna göras mertillgängliga för allmänheten. Genom reservationen villvi trycka på det.Anf. 130 ()Herr talman! Det är roligt när vi kan behandla enproposition och ett utskottsbetänkande som vi i grun-den är eniga om. Det är detaljer som skiljer oss åt.Upprinnelsen till den här propositionen redogjordeHåkan för. Det behöver inte jag göra igen.När pressombudsmannen ville ha dessa handlingarfrån Säkerhetspolisen avslogs den begäran eftersomhans studie inte ansågs vara en tillräckligt vetenskap-lig undersökning. Det handlade alltså inte om någondoktorandstudie.Säkerhetspolisens beslut fastställdes av kammar-rätten, och regeringsrätten beviljade inte prövnings-tillstånd. Dispensansökan hos regeringen avvisadesockså eftersom regeringen inte får ge dispens frånsekretessen i ett polisregister.Polisregisterlagen är, som föregående talare harsagt, nu under utredning. Regeringen har beslutat attutvidga uppdraget till att även omfatta Säkerhetspoli-sens register. , som , skall uppdraget redovisas. Det är tio månaderdit.I propositionen föreslås en provisorisk reglering iavvaktan på vad som händer i den utredningen. Manföreslår att dessa förändringar skall träda i kraft redanden 1 juli.Utskottet tycker i likhet med regeringen att dennuvarande regleringen i sekretess- och polisregister-lagen på ett olyckligt sätt begränsar möjligheterna tillstudier om historiska skeenden. Det har alla talare härpåpekat. Vi är rörande eniga om det. Detta är så passangeläget att vi inte bör avvakta Registerutredningensarbete, utan vi bör ha en provisorisk reglering. Menden bör få en begränsad omfattning, anser utskottet,och den bör endast omfatta Säkerhetspolisens register.Utskottet föreslår alltså att regeringen skall kunnaförordna om undantag från sekretess om synnerligaskäl föreligger. Som sade skall ettundantag från sekretessen kunna - det behöver alltsåinte -förenas med förbehåll som inskränker rätten attlämna uppgiften vidare eller utnyttja den. Då får manalltså en tystnadsplikt som är straffsanktionerad. Möj-ligheten att förordna om undantag från sekretessenbör utnyttjas endast i särskilt angelägna fall.Utskottet anser också att det är lämpligt att sammakriterier kommer till användning oavsett om det ärfråga om dispens från sekretesslagens eller polisregis-terlagens regler.Därför bör inte nu gå längre än vad re-geringen har föreslagit. Lagrådet har granskat textenoch inte haft någon erinran.Herr talman! Med det jag nu har anfört ber jag attfå yrka bifall till utskottets hemställan och avslag påden gemensamma reservationen från fp, v och mp, därman vill behandla dispensansökningarna litet generö-sare än vad regeringen föreslår.Anf. 131 (mp)Herr talman! Jag kan inte avhålla mig från attkommentera detta med tystnadsplikten, som oroar.Regeringspartiet kunde ha gått ett steg längre. Dethandlar ju om att inte kunna förmedla det man har fåttreda på. I och , som har ett betyd-ligt svartare förflutet, har man infört lättnader så attmänniskor skall kunna få reda på vad som verkligenhände.Det tycker jag verkligen att man skall göra här iSverige också, inte minst när det gäller hans tid här i , som nämnde.Den omges ju fortfarande av mycket dimridåer, ochdet måste svenska folket få veta. Den person som tarfram dessa uppgifter skall inte beläggas med munkav-le. Däri består den viktiga skillnaden.Anf. 132 ()Herr talman! Det är bara att konstatera att vi harolika uppfattningar på den här punkten. Utskottettycker att vi bör avvakta och se vad som framkommeri den här utredningen. Till dess nöjer vi oss med dessaförändringar.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU21 Elektronisk övervakningMom. 2 och 3 (tremånadersstraff och lagförslaget)1. utskottet2. (m)Votering:234 för utskottet67 för res.48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 22 c, 22 fp, 19 v, 16 mp, 14 kdsFör res. : 67 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU22 Sekretess och polisregisterMom. 1 (undantag från sekretess och villkor om för-behåll)1. utskottet2. (fp, v, mp)Votering:246 för utskottet56 för res.47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 69 m, 22 c, 1 fp, 14 kdsFör res. : 21 fp, 19 v, 16 mpFrånvarande: 21 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 1 kdsMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens arbetsplenum.12 § Ändring i växtförädlarrättslagen, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU23Ändring i växtförädlarrättslagen, m.m. (prop.1995/96:177)Anf. 133 ()Herr talman! Att växter kan förädlas har männi-skan länge haft kunskap om och även utnyttjat, menman kallade det inte för växtförädling.Med tiden har man utvecklat tekniker för att förädlaväxter. Syftet har bl.a. varit att öka avkastningen, attöka härdigheten mot frost och att förädla fram strå-styva sorter av stråsäd så att de inte lägger sig.Tyvärr har en för ensidig prioritering av hög av-kastning styrt växtförädlingen och karaktären hosbefintlig genbas. Vi har sett kraftiga monopoltenden-ser och en allt starkare kommersialisering. Ett litetantal växtsorter odlas över mycket stora arealer. Dettaär en mycket farlig resursutarmning.Gener är oersättliga. I en förändrad situation, t.ex.orsakad av växthuseffekten, kan vi beroende av egen-skaper och gener som slås ut. Växtförädling görinte arter bättre utan bara mer anpassade till för tillfäl-let rådande behov och önskemål.För att motverka ekologisk sårbarhet måste viåtergå till större genetisk mångfald och en bättre lokalanpassning. Detta kräver bl.a. att jordbrukare blir alltmer aktiva inom utsädesodling och utsädeshanteringoch att de återfår ett större inflytande över växtföräd-lingens inriktning.I denna riktning har vi i lagt fram ettförslag till ny växtförädlarrättslag. berederjust nu frågan om en ny växtförädlarrätt. Vi anserdock att man kan förbättra nuvarandeväxtförädlarrätt. Vår motion tar upp delar av den ännuicke ratificerade somvi anser vara bra och de delar som vi inte anser varabra. Vi vill alltså inte att konventionen skall ratifice-ras, men vi kan förbättra växtförädlarrät-ten. Däremot kommer jag inte att yrka på detta i dag.Vi har inte några invändningar mot propositionensinnehåll, som är en komplettering av nationell lag-stiftning till följd av en EU-förordning. Dock är vitveksamma till växtförädlarrättens giltighetstid som vianser vara för lång. Detta motiveras av att man suc-cessivt haft ökade kostnader i samband med föräd-lingsarbete som krävs för att få fram nya växtsorter.Men vi anser att skyddstiden är omotiverat lång.Jag yrkar bifall till motion L32 yrkande 10.Anf. 134 ()Herr talman! Jag begärde ordet för att yrka avslagpå eventuella yrkande. Möjligentrodde jag att hon har frånträtt samtliga sina yrkanden,eftersom hon inte har följt upp dem i den reservationsom hon begärde i utskottet, och så var det nästanmen inte fullt helt. Hon yrkade bifall till yrkande 10 isin motion.Att hon inte följde upp detta i en reservationkomplicerar arbetet något i kammaren. Jag trodde atthon frånträtt yrkandena i motionen, eftersom det hadevarit logiskt. Hon har i stort sett i samtliga yrkandenvarit ute i ogjort väder. Huvuddelen av motionsyrkan-dena är redan åtgärdade av eller i andrasammanhang, och det pågår beredning i regerings-kansliet om förslag som sedan skall komma till riks-dagen. Då får vi naturligtvis ta upp det i det samman-hanget.Nu yrkar hon inte bifall till hela motionen. Detfinns då anledning för mig att något kommenterayrkande 10, som gäller skyddstider. Det måste natur-ligtvis stå i relation till de insatser av ekonomisk natursom det här är fråga om. Om man är emot någonting idenna del av lagstiftningen är det bättre att man före-skriver begränsningar i lagstiftningen än att man görkringgående rörelser, som det blir fråga om i det härfallet.Utskottet har således hänvisat till det arbete somnu pågår i de delar där vi har yrkat avslag på motionä-rernas krav, och i andra delar är de tillgodosedda.Jag yrkar avslag på motionens yrkande nr 10 ochbifall till lagutskottets hemställan.Anf. 135 ()Herr talman! Vi har motiv för att anse att man re-dan skulle kunna anta en växtförädlarrätt i en-lighet med den motion som vi har väckt.Skyddstiden motiverar man, som jag tidigare sade,med kostnaderna för förädlingsarbetet för att få framnya växtsorter. Vi anser inte att den motiveringenhåller. Det är en bedömning som vi har gjort på deuppgifter som vi har fått av förädlare här i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Tilläggsskydd för växtskyddsmedel,m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU24Tilläggsskydd för växtskyddsmedel, m.m. (prop.1995/96:179)Anf. 136 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1, där vi två centerpartister och Väns-terpartiet i utskottet ställt sig bakom två partimotionerfrån . självt står inte bakomreservationen. Det låter märkligt och kräver en för-klaring.Det märkligaste är att självt inte stårbakom sina egna motioner - trots att det varit repre-senterat vid utskottsbehandlingen - och inte anserfrågan om patent på livsformer vara så viktig att det ärmödan värt att följa upp motionernas krav genom enreservation vid riksdagsbehandlingen.Det här är inte minst märkligt i det perspektivet attMiljöpartiets språkrör så sent som för några timmarsedan i den här kammaren pläderat för en bred folkligutbildning och folklig kampanj i genetikfrågorna. Ilagstiftningsfrågorna, där det verkligen går att påver-ka, tar så lätt på genetikfrågorna att maninte finner det mödan värt att följa upp förslagen i enreservation. Tar man så lätt på en fråga kan man intevinna gehör för den genom opionsbildning hosden breda allmänheten, bli trovärdig i sak eller räknamed att få respekt för sitt parlamentariska arbete ochdärmed kunna påverka i miljöpolitiskt rätt riktning.Reservation 1 berör frågan om det skall vara möj-ligt att patentera och äga livsformer eller inte. FrånCenterpartiets sida tycker vi inte att det skall varamöjligt att ta patent i de här fallen. Ger man sig in påen sådan väg, är det svårt att överblicka de sakligakonsekvenserna. Det innebär, som vi ser det, ett hotbåde mot den biologiska mångfalden och mot kultur-arvet. Att söka och ta patent på liv och livsformer ärfrämmande i sig. Livet är ju något som bara kan ägasav den som själv lever. Det är en fråga som ocksårymmer både etik och praktiskt ansvar.Att det inte skall vara möjligt att ta patent på livs-former är en uppfattning som sedanlänge hävdat och slagits för. Bl.a var det med hjälp avCenterpartiets agerande som frågan stoppades i , som det refereras till i utskottstexten. Vihar tidigare haft egna partimotioner med samma in-riktning som miljöpartimotionerna, partimotioner somhar behandlats i annat sammanhang. Det är förkla-ringen till att vi inte har någon motion i anslutning tillbehandlingen av den nu aktuella propositionen. nu i anslutning till behandlingen av proposi-tion 179 behandlar också partimotionfrån allmänna motionstiden har vi naturligtviskvar samma uppfattning och står fast vid den, oavsettvem som vid tillfället för fram sina synpunkter. Detmärkliga är att självt inte tar mer allvar-ligt på att fullfölja detta viktiga miljökrav.Centerpartiet menar att det inte skall vara möjligtatt ta patent på livsformer och att äga livsformer. Detbör inte vara möjligt att patentera livsformer i Sveri-ge, inom EU eller i andra internationella samman-hang. Därför bör vi i ha en lagstiftning somförbjuder patentering i dessa fall. bör ocksåsom medlemsland i EU driva samma förbudskrav.Med i stort sett samma motiv bör vi i ochinom EU verka för förbud mot patent på genmodifie-rade djur.Även om inte heller i det här falletföljt upp sin motion, står vi kvar vid våra tidigareuppfattningar i sak. I denna del är vi i Centerpartietensamma i utskottet om att yrka bifall till Miljöparti-ets partimotion i berörd fråga.Jag beklagar att vi inte har fått gehör för de härsynpunkterna i utskottet. Jag försäkrar att vi åter-kommer med våra krav. Det här är en viktig opini-onsbildningsfråga.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill reservation nr 2 och dessutom till mom. 1 i lagut-skottets hemställan.Anf. 137 ()Herr talman! Även jag vill yrka bifall till reserva-tion nr 1, att skall verka för en internationellkonvention som förbjuder patent på livsformer och enöversyn av såväl nationell som internationell lagstift-ning så att det blir omöjligt att ta patent på och ägalivsformer.Jag vill också deklarera att jag delar Centerpartietsinställning till förbud mot patent på genmodifieradedjur. Reservation nr 1 går ut på att det inte skall varamöjligt att ta patent på livsformer, och detta inklude-rar, i vart fall som jag ser det, också genmodifieradedjur.Tyvärr har jag inte haft möjlighet att följa den de-batt som har förts här , men jag tycker attdet är oerhört bra att diskussionerna om genteknikenbörjar komma i gång.Med genteknik är det möjligt att överskrida allabiologiska gränser och skapa nya livsformer i labora-torier, livsformer som har de egenskaper teknikenskommersiella investerare önskar sig. I princip kanarvsmassa överföras från en art till vilken annan artsom helst.Exempel på vad man kan åstadkomma med gen-teknik är tobaksplantor som har fått arvsanlag frånlysmaskar och därför kan lysa i mörkret och asparsom fått gener från ishavsfiskar. Rent tekniskt är detheller inte omöjligt att förändra arvsmassan hos män-niskor. Tänk tanken, ledamöter, att får för sigatt satsa pengar på att med genteknikens hjälp få framen sprinter som gör 100 m ! Det liggernaturligtvis oerhört mycket pengar i det.Den helt övervägande delen av genteknikforsk-ningen bedrivs inom kommersiella transnationellastorföretags väggar - företag som naturligtvis drivs avvinstintresse och ingenting annat. För att utvecklagentekniken investerar företagen enorma summor.När det gäller dessa investeringar kräver man snarareekonomisk täckning än etiska hänsyn och respekt förlivet.Drivkraften till att satsa så stora pengar på gen-tekniken är naturligtvis att få så stor avkastning påsatsade pengar som möjligt. Detta kan åstadkommasbara genom patentering. Själva vitsen med patent är juatt säkerställa att ingen annan skall kunna dra eko-nomisk nytta av ens egen upptäckt.Patent i detta sammanhang innebär äganderättöver liv och ger ägaren full kontroll över den patente-rade organismen och över det som den producerar.Ägaren till patent kan sedan förbjuda all användningsom hon eller han inte anser vara ekonomisk gynn-sam.Patent på liv, herr talman, kan aldrig försvaras uretisk synpunkt. Det tror jag att vi alla innerst inne ärhelt överens om. Därför tycker jag att det är mycketmärkligt att det bara är och Centerpar-tiet som stödjer reservationen på den punkten.Avslutningsvis kan jag nämna att jag för tio minu-ter sedan lämnade ett möte med Gentekniknämndendär en helt enig nämnd har avgett ett yttrande tillregeringen inför ett kommissionsbeslut om rättsligtskydd för bioteknologiska uppfinningar. Vi säger bl.a.i vårt yttrande att den mänskliga kroppen och dessdelar inte skall vara patenterbara. Nämnden bestårsåväl av forskare och etiker som av representanter församtliga partier i denna kammare.Anf. 138 ()Herr talman! Detta ärende handlar om vissa änd-ringar i patentlagen. De föreslagna ändringarna inne-bär kompletteringar till en EG-förordning om tilläggs-skydd för växtskyddsmedel och gäller bestämmelser-na om avgifter och straffansvar. Betänkandet behand-lar också tre motionsyrkanden av frånden allmänna motionstiden som gäller patent pålevande organismer.Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet i dess helhet och avslag påreservationerna.Kommissionen lade fram ett för-slag för och rådet om en förord-ning om skapandet av ett tilläggsskydd förväxtskyddsmedel. Efter att ha inhämtat Europaparla-mentets yttrande antog rådet den 27 november 1995en gemensam ståndpunkt. I Justitiedepartementetutarbetades därefter en promemoria med utkast tillproposition om tilläggsskydd för växtskyddsmedel.Promemorian sändes ut på remiss. Samtliga remiss-instanser som yttrade sig tillstyrkte de föreslagnalagändringarna eller hade inga invändningar mot dem.Europaparlamentet delgavs den gemensammaståndpunkten . Det har inte fram-kommit något som tyder på att Europaparlamentetkommer att besluta om att avvisa förordningsförslageteller föreslå sådana ändringar som inte kan godkännasav rådet. Man kan därför utgå från att förordningenkommer att antas slutligt av rådet under våren 1996och att eventuella ändringar i förhållande till dengemensamma ståndpunkten inte kommer att påverkainnehållet i de lagändringar i den svenska patentlagensom bedömts nödvändiga för att komplettera förord-ningen.Herr talman! Lagförslaget innehåller enbart enändring av en rubrik i patentlagen och ändringar avtvå paragrafer. De föreslagna ändringarna är synnerli-gen enkla och syftar till att de regler om ansvar ochavgifter som gäller för tilläggsskydd för läkemedelockså skall gälla för tilläggsskydd för växtskyddsme-del. De nya reglerna föreslås träda i kraft den dagregeringen bestämmer.Ett patent ger skydd för en uppfinning. Patent-skyddet ger innehavaren en tidsbegränsad ensamrättatt utnyttja en uppfinning. Ensamrätten är avsedd attstimulera forskning och utvecklingsarbete.Mot de intressen som bär upp patentskyddet stårsamhällets intresse av att det inte skapas ett för starktmonopol när det gäller att dra nytta av en uppfinning.Ensamrätten är därför tidsbegränsad, i de flesta ländertill . I förlängdes patentskyddet 1978från till nu gällande 20 år.Normalt kan en produkt föras ut på marknaden re-dan i anslutning till att en ansökan om patent hargjorts. Uppfinnaren kan då dra nytta av sin ensamrättunder hela skyddstiden. För vissa produkter, exem-pelvis läkemedel, gäller att de inte får säljas förrän detfinns ett offentligt godkännande. Det administrativaförfarandet kan dock dra ut , och då finns detrisk för att den skyddstid som återstår när ett godkän-nande för försäljning ges blir förhållandevis kort. Enför kort skyddstid kan leda till att samhällsnyttigainvesteringar inte kommer till stånd eller till att verk-samheter flyttas till länder som erbjuder bättre skydd.För att råda bot mot en alltför kort effektiv patent-tid när det gäller läkemedel har 1992 antagiten förordning om supplerande skyddscertifikat förläkemedel. Systemet innebär att innehavaren av ettläkemedelspatent efter ansökan kan få skyddstiden förpatent förlängd efter det att patent-tiden löpt ut.Ett annat slag av produkter som kräver godkän-nande för att få säljas och som därmed kan drabbas avproblemet med alltför kort patenttid är växtskydds-medel. I gäller som huvudregel att ettväxtskyddsmedel inte får släppas ut på marknadenutan att vara godkänt av Kemikalieinspektionen.Växtskyddsmedel är produkter som är avsedda attskydda växter eller växtprodukter mot skadliga orga-nismer eller förhindra inverkan av sådana organismer.Framtagandet av ett nytt växtskyddsmedel är en ut-dragen process. Medlets egenskaper måste vara nogautprovade innan en ansökan om godkännande kanlämnas in. Kostnaderna för forskning och utvecklingav nya produkter är mycket höga, och det är förenatmed betydande risker att investera i forskning påområdet.En ansökan om tilläggsskydd skall göras hos re-spektive medlemsstats patentmyndighet. Förordning-en om tilläggsskydd för växtskyddsmedel motsvarar istort sett förordningen om tilläggsskydd för läkeme-del. Av medlemskap i unionenföljer att förordningen om tilläggsskydd förväxtskyddsmedel blir direkt tillämplig i . Vis-sa kompletterande bestämmelser krävs dock för attförordningen skall få avsedda verkningar internatio-nellt.I tre motioner av , ,från den allmänna motionstiden begärs tillkän-nagivanden som gäller mot patent på livsformer.Herr talman! Inom EU pågår ett arbete med att ut-forma ett direktiv om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar. Motivet för ett sådant direktiv är attgarantera fri rörlighet av patenterade bioteknologiskaprodukter genom att harmonisera medlemsstaternaslagstiftning så att de rättsliga förutsättningarna förpatentskydd liksom skyddets omfattning klargörs.Avsikten är att direktivet skall passa in i existerandenationell lagstiftning. Det är alltså inte fråga om attintroducera någon särskild patentlagstiftning för le-vande material.I förslaget har, med avseende på den mänskligakroppen, markerats skillnaden mellan en uppfinning,som är patenterbar, och en upptäckt, som inte är det.Vidare anges att växtsorter och djurraser som sådanainte skall vara patenterbara. Förslaget innehåller ocksåen övergripande etisk regel som innebär att uppfin-ningar vars utnyttjande står i strid med allmän ordningoch goda seder inte skall vara patenterbara. Det angesockså att ett förfarande som avser en modifiering avden genetiska identiteten hos djur inte skall kunnapatenteras, såvida det inte råder en rimlig proportionmellan det lidande djuret kan förorsakas och uppfin-ningens ändamål.Det nya direktivförslaget är föremål för det s.k.medbeslutandeförfarandet med Europaparlamentet.Det behandlas också i en rådsarbetsgrupp. Inom Justi-tiedepartementet bereds ärendet bl.a.genom att synpunkter inhämtas från berörda departe-ment, myndigheter och organisationer.Herr talman! Mot bakgrund av vad jag här har an-fört kan konstateras att de frågor som motionären tarupp har varit föremål för ett omfattande arbete inomEG och att detta arbete nu synes vara inne i slutske-det. Innehållet i det kommande direktivet kommer attvara bestämmande för utformningen av de svenskarättsreglerna på området. Eftersom regeringen arbetarför att vinna gehör för angelägna svenska intressenfinns inga skäl för ett initiativ frånriksdagen.Herr talman! Detta betänkande handlar inte ompatent på livsformer, utan det handlar om tilläggs-skydd för växtskyddsmedel. Motionerna har alltsåinget gemensamt med propositionen.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag än en gångbifall till hemställan i betänkandet och avslag på re-servationerna.Anf. 139 () replikHerr talman! Det finns anledning att notera detEva sade sist, nämligen att det inte finnsnågot direkt samband mellan vad som föreslås i pro-positionen och vad som sägs i motionerna. Så långt ärdet riktigt.Jag vill också säga att vi från stårbakom förslagen i propositionen och den ändring iEG-förordningen som det är fråga om. Däremot är vitydligen inte överens när det gäller den sakfråga somtas upp i motionerna och som gäller patent på livs-former. Det är riktigt att det pågår arbete och görsformuleringar på det området, men varken jag eller -förmodar jag - motionärerna tycker att det är tillräck-ligt, och när det här arbetet pågår inom EU har visom land möjlighet att påverka.