prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Detfinns tre socialdemokratiska enskilda motioner i dethär sammanhanget, liksom det fanns förra gången.Samtliga dessa motioner avslås. Partiet ställeralltså inte upp på vad enskilda ledamöter tycker isina motioner. Ännu konstigare blir det när mankonstaterar att det är sällsynt att de här personerna,ofta är det samma personer, inte är med i debatterna.De var inte med i djurskyddsdebatten. Såvitt jag kanse är ingen av dem anmäld på dagens talarlista förden här debatten om djurförsök.Finns verkligen avsikten hos de personer somväcker sådana här motioner att motionerna skall gåigenom? Är det meningen att de motioner som väcksbara skall avslås? De avslås ju egentligen med syn-punkten att det är bra som det är. Eller är det kanskeså att motioner väcks framför allt för att de här per-sonerna vill visa gentemot organisationer som tryck-er på att någon i partiet bryr sig om dessa frågor?Det brukar nämligen heta att de här personerna är dei partiet som är ansvariga för frågan.Kan vi kalla de här personerna för organisa-tionstillfredsställare som för en politik i riksdagensom egentligen inte är allvarligt menad utan sommest tjänar som en sorts spel för galleriet? Jag är ju ny i och är mycket förvå-nad över att enskilda motioner i de här frågornamycket sällan följs upp av respektive parti.Samtidigt måste jag säga att det är bra att detfinns många motioner. beslut om djurförsökvar mycket bra. finns det saker där somman borde arbeta vidare på.Det beslut som togs 1988 och som faktiskt inne-bar en skärpning av en del av de här kraven är ännuinte riktigt i hamn. I praktiken är det alltså inte rik-tigt genomfört. Därför är det mycket bra att det finnsmänniskor inom varje parti som är missnöjda medtingens ordning . Det vore väldigt bra om de härmänniskorna också vann gehör i respektive parti. Såtycks det dock inte vara.Vi är nu medlemmar i . I och med det finnsdet andra möjligheter, men även svårigheter, attbedriva djurskyddsfrågor. måste trycka på idessa frågor. I EU vill man egentligen i frågor rö-rande t.ex. djurförsök att det skall vara enhetligaregler i unionen. Då måste verkligen drivaden svenska linjen och visa att vi vill gå längre än deflesta andra EU-länder i dessa frågor. Det är alltsåviktigt att har en stark roll i detta samman-hang.Vi i har avgivit flera reservationer.Jag ställer mig naturligtvis bakom alla, men för tidsvinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1,2, 4 och 5.När det gäller EU:s förbud mot kosmetikatesterkan vi se att det finns en hel del hakar i detta beslut.Det måste verkligen jobbas rejält från de medlems-stater som vill att man skall mena allvar med dettaoch som vill att det skall genomföras i praktiken. OmSverige verkligen menar allvar med detta, vilketantyds i betänkandet, vore ett sätt att göra som viföreslår i vår reservation, nämligen att gördet som vi fick höra inför EU-omröstningen att mankunde göra, nämligen att gå före. Det finns ingentingsom säger att vi i inte skulle kunna fattabeslut om ett förbud mot kosmetikatest i Sverige.Naturligtvis skall detta kombineras med import- ochförsäljningsförbud av kosmetika som har testats pådjur. Det skulle visa att vi menar allvar i denna frå-ga. Det skulle också vara en mycket tydlig signal tillalla EU-länder att vi anser att frågan skall tas påallvar och att man skall se till att detta beslut verkli-gen genomförs inom EU. Detta utvecklar vi i reser-vation 4.Många djurskyddsfrågor diskuteras i EU:s femtehandlingsprogram. Även i detta sammanhang måsteSverige trycka på, eftersom det just nu händer gans-ka litet på djurskyddsområdet. har en mycketviktig roll i EU-arbetet att få tillstånd lagar och reg-ler så att djurförsöken verkligen nedbringas. Tyvärrär det nämligen på det sättet , i både Sverigeoch många andra länder, att antalet djur som an-vänds i djurförsök ökar.EU har anslutit sig till omutrotningshotade arter. Där sägs det bl.a. att vi skallskydda apor från att utnyttjas i djurförsök. Sverigehar krävt att importerade apor skallvara uppfödda just för ändamålet. Ändå kan vi se attSverige handlar med länder som ochKina, där vi vet att förhållandena inte alls är sådanaatt vi själva skulle nöja oss med dem. I Filippinernaär det mycket tveksamt om aporna är uppfödda förändamålet. I vet vi att man har en djurtillsynsom inte alls är den som vi själva vill ha.Det enda sättet att komma till rätta med dettavore naturligtvis att sätta stopp för att apor används iförsök i . Ett minimikrav är i alla fall attstatliga institutioner får ett krav på sig att upphandladjur endast där det kan bevisas att de inte är vilt-fångade.Det har väckts flera enskilda motioner om detta.Eftersom detta tas upp i reservation 2 finns det möj-lighet för de ledamöter som har väckt motioner omdetta och inte fått igenom sina krav i sina partigrup-per att stödja denna reservation. Denna reservationhar jag också yrkat bifall till.Det har kommit en ny utredning som heter Of-fentlig djurskyddstillsyn. Den innebär ytterligare ettsteg på rätt väg. I den tas två paragrafer som vi hartalat mycket om upp, nämligen 4 § och 2 §. I 4 §föreslår den nuvarande utredningen att man skall tabort det tillägg som tidigare fanns och där det sadesatt 4 § gällde enbart djur som används för produktionav livsmedel, ull och pälsar eller djur som användsför tävling. För dessa djur gällde att de skulle hamöjlighet att bete sig naturligt. Om denna passusförsvinner kommer 4 § att innefatta även försöksdjur,vilket vore mycket bra. Jag hoppas att regeringenverkligen kan fullfölja det förslag som finns i utred-ningen. Det kommer vi i att ställa ossbakom. Det skulle innebära att många försöksdjurskulle få en betydligt bättre situation. Då skulle denämligen få möjlighet att bete sig naturligt, vilket deinte får i dag.När det gäller 2 § sades det från början i den attden skulle gälla för alla djur och att djur inte skulleutsättas för onödigt lidande. Tyvärr ändrade mandenna paragraf 1990. Då beslöt man att göra etttillägg för försöksdjur, vilket innebär att försöksdjurinte skall anses vara utsatta för onödigt lidande omförsöket godkänts av en försöksdjursetisk nämnd.Eftersom av alla ansökningar godkänns av endjurförsöksetisk nämnd kan man konstatera att dedjurförsöksetiska nämnderna tydligen inte anser attdjuren utsätts för onödigt lidande. Då kan man frågaom lidandet är nödvändigt, eftersom det är fråga omett lidande. Om vi kan få en förändring till stånd avdenna paragraf skulle det i alla fall innebära en för-bättring. Jag skulle gärna se att paragrafen skärptesytterligare jämfört med utredningens förslag. Jaghoppas att vi kan diskutera detta. Här har man föl-jande tillägg: och utförs i enlighet med den tillstyrktaansökningen. Det är i och för sig ett konstigt tillägg,eftersom det antyds att det finns djurförsök som intebedrivs i enlighet med den tillstyrkta ansökningen.Men vi vet att så är fallet. Anledningen till att manändrade 2 § var just att det fanns en miljö- och häl-soskyddsnämnd som tog sin djurskyddslag på allvaroch utfärdade förbud mot ett planerat försök trots attdet var godkänt av en djurförsöksetisk nämnd. Närdetta skedde 1990 innebar det alltså att djurförsöks-ledare utstötte ett ramaskri, och då fick de dennaförändring till stånd, vilket alltså innebar en försäm-ring av 2 §.Det finns mycket att säga om djurförsöksetiskanämnder. Vad vi kan konstatera är att det tyvärr harblivit nämnder som inte riktigt har fått den hand-lingskraft som man skulle ha önskat. Vi kan nästansäga att de på sätt och vis är handlingsförlamade.Det finns mycket få djurförsök som inte går igenomde djurförsöksetiska nämnderna. Det finns ocksådjurförsök där man i efterhand kan se att de inte harutförts enligt ansökan. De har då åter tagits upp idjurförsöksetiska nämnder. Men inte ens då harnämnderna velat ge försöksledaren en reprimand,utan nämnderna har godkänt försöken i efterhand.Jag är övertygad om att detta är ärenden som vikommer att diskutera väldigt mycket. Vi i Miljöpar-tiet har bl.a. krävt att de som sitter i djursförsöksetis-ka nämnder skall genomgå en obligatorisk utbild-ning för att lära sig hur djur fungerar, hur djur betersig naturligt och för att dessa personer skall kunna sehur försök genomförs och hur djur avlivas. Detta harvi inte fått igenom i utskottet. Utskottsmajoritetenanser att man, i och med att det är ett frivilligt åta-gande att sitta i dessa djurförsöksetiska nämnderna,inte kan tvinga människor till detta. Vi har utvecklatdetta i ett särskilt yttrande, där vi säger att vi förut-sätter att intresserade och ansvarstagande ledamöterskaffar sig kunskaper och erfarenhet enligt ovan. Avegen erfarenhet kan jag säga att det tyvärr är på detsättet att om man jobbar med djur och djurförsöktvingas man till en viss avtrubbning. Det vore nogbra om de ledamöter som sitter i dessa nämnder sågförsöken med egna ögon och kanske kunde påverkade forskare som bedriver försöken att få dem att sedetta med litet andra ögon.Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 1,2, 4och 5 som vi har fogat till betänkandet.Anf. 180 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas ettantal motioner som gäller djurförsök och tillhörandefrågor. Man kan säga att resultatet är ett förhållan-devis samstämt betänkande. Det redovisar en grund-läggande gemensam syn på dessa frågor från samtli-ga i jordbruksutskottet. Mycket värdefullt i arbetetoch skapandet av denna bas har varit de hearingar,som det numera heter på svenska, och de besök somvi har kunnat göra för att behandla dessa motioner.Vi har varit på institutioner och företag i föratt få reda på hur man rent praktiskt hanterar dessafrågor. I relation till det som har sagts här tidigarekan jag säga att dessa besök liksom existensen avmotionerna har naturligtvis drivit fram innehållet idetta betänkande. Därmed vill jag ha sagt att justengagemanget i motionerna har varit värdefullt idenna process.Utskottet har valt att avstyrka ett antal motioner.Det beror inte på att majoriteten i grunden har någonannan uppfattning än de ambitioner och det engage-mang som avspeglas i motionsyrkandena, utan detberor mer på andra förhållanden, t.ex. att det i någrafall pågår utredningar som skall redovisa, rapporteraoch lämna ett underlag för behandling. I något fallberor det på att den berörda myndigheten - jag tän-ker på - har uppmärksammat defrågor som motionärerna pekar på. I något fall, t.ex.när det gäller djurförsök för att testa kosmetika, ärdet på det sättet att utskottet med rätta inte anser attdetta sker i . Om man skall ha ett förbudkrävs det att det skall vara kopplat till möjligheter attkontrollera efterlevnaden av förbudet.Om det skall vara meningsfullt, måste det i dethär fallet också förenas med import- och försälj-ningsrestriktioner. Då kommer vi in på vårt medlem-skap i EU, där det - som tidigareredovisade - pågår ett arbete som det finns skäl attfölja.Det är den typen av redovisning som har gjort attutskottet inte har ställt sig bakom de motionsyrkan-den som har resulterat i reservationer. Sammanfatt-ningsvis tycker jag att det är alldeles uppenbart attbetänkandet visar en samstämmig svensk syn pådjurförsöken. Betänkandet innehåller också flerauppmaningar och förutsätter ett fortsatt kraftfulltagerande från regeringen i internationella samman-hang.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i jordbruksutskottets betänkande nr18.Anf. 181 () re-plikHerr talman! Vi har hört det som vi brukar hörafrån , nämligen att vi alla är så över-ens. Det är mycket märkligt att det då är många somskriver motioner år - också från LennartDaléus eget parti - om nu alla är så överens. Hurkommer det sig?Jag tycker inte att vi är så överens. Vi har ganskadiametralt olika syn på detta. Somliga tycker att detär bra som det är medan andra - bl.a. i mitt parti -anser att går att åstadkomma förbättringar på en långrad punkter. Vi har t.ex. föreslagit att man skulleinrätta en professur och en se övermöjligheterna att hitta alternativ till djurförsök. Detskulle vara ett sätt att kunna påverka framtiden.Vi är också kritiska mot Centrala djurförsöks-nämndens agerande. Vi tycker att det borde finnasmöjligheter för attkunna agera för att få fram alternativa försök. Viföreslår också att om ett alternativt försök är godkänti ett land så skall automatiskt godkänna det.På punkt efter punkt skulle jag kunna visa att vialls inte är överens. Det visar också det faktum attmånga av motionerna återkommer år . Hurkan det komma sig, , att samma mo-tioner återkommer när alla är så överens? Visar dettaatt det finns tydliga sprickor inom , och ?Anf. 182 () replikHerr talman! Jag vidhåller ändå att vi är överensi de grundläggande uppfattningarna. Sedan finns detju flera särresonemang som förfram om en särskild professur, särskilda institutioneroch hur olika alternativa försök i andra länder skallvärderas i . Visst har vi i de fallen delademeningar som också resulterar i att särkraven av-styrks av utskottet. Det är väl inget som hindrar från tid till annan återkommer med förslag tillriksdagen. Det finns ändå en grundläggande gemen-sam syn på både etiska och vetenskapliga värdering-ar när det gäller djurförsöken. Jag är övertygad omatt debatten och förslagen återkommer. Men dethindrar inte att jag tycker att denna samstämmighetär någonting att bygga på.Anf. 183 () re-plikHerr talman! Jag kan inte tolka det på annat sättän att det finns djupa sprickor inom idessa frågor, eftersom det finns ledamöter som stän-digt återkommer med motioner vilka helt talar emotdet som säger.Vi är än så länge en liten minoritet i riksdagensom skulle vilja gå längre i djurskyddsfrågor, somskulle vilja att djurförsöken ersattes med andra för-sök och som skulle vilja att antalet djur som användsvid djurförsök nedbringades. Det antalet ökar faktiskti dag.I många fall finns det i de sju etiska nämndernareservationer mot att man har godkänt vissa djurför-sök. Det är många vanliga människor som anser attdessa försök inte borde ha godkänts. Vid mångaförsök kan man också verkligen ifrågasätta om detinte skulle finnas alternativ eller om lidandet ärnödvändigt.Jag menar att det i riksdag finns en stormotsättning i det här fallet. Om det inte fanns det,skulle några av de förslag som läggs fram i motionerår bifallas, . Detmåste ju kunna skapas nya majoriteter för några avdessa förslag. Men så sker ju inte. De resulterar i reservationer. Sedan kom-mer man tillbaka året efter med samma förslag igen.När skall vi ta nästa steg i debatten? När skall vibörja att förbättra på djurförsökssidan?Anf. 184 () replikHerr talman! Så gör vi ju successivt i samhället.Vi förbättrar hanteringen av djur och av djurförsök.Det sker bl.a. genom att det väcks motioner i Sveri-ges riksdag med olika krav som skapar debatt ochsom påverkar utvecklingen. Resultatet blir att båderegeringen och berörda myndigheter lyssnar. Jagtycker att det är en positiv hantering.Sedan kan man möjligen diskutera med ledamö-terna i försöksnämnderna. Det är klart att det ligger isakens natur att man reserverar sig. Man borde beja-ka att de olika intressena redovisar olika synpunkteroch reserverar sig mot en del förfaranden. Det är juen del i beslutsprocessen.Herr talman! Allra sist: Möjligen har GudrunLindvall och jag litet olika uppfattning om vad somkan betecknas som djupa sprickor i . Den härfrågan gör det i alla händelser inte.Anf. 185 () re-plikHerr talman! Jag skulle vilja fråga LennartDaléus om den här enigheten och djurförsök när detgäller kosmetika. Om vi nu är så eniga, vilket jag ärbenägen att hålla med om, undrar jag varför Centernhar gått med på den skrivning som utskottet har.Den svidande kritik som har kommit från och i samband med kommissionensarbete kring den här frågan tyder enligt min meningpå att vi just nu skulle kunna ha en litet hårdareskrivning, en skrivning som vi faktiskt alla står bak-om och som dessutom anknyter till direktiven tillkommissionen.Jag har här ett brev som är undertecknat av OlofJohansson. Det skrevs som han varstatsråd, vilket i och för sig är ett tag sedan. Därskriver han: Enligt den information som jag harerhållit genomförs inte några kosmetikatester på djuri , vilket inte förhindrar att ett förbud skulleha en symbolisk betydelse.Det är precis det som det handlar om. Ett förbudskulle ha en symbolisk betydelse för , och jagtycker att den betydelsen är fruktansvärt viktig. Menär det så att efter det att vi blev medlemmar i såvågar man inte ta ställning? Har ni ändrat er? Ellerär det här bara utgångspunkt? Jagförstår inte varför inte kan gå med på enbättre skrivning i den här frågan.Anf. 186 () replikHerr talman! Det är klart att det finns symboliskavärden i förbud även i . Men jag skall villigterkänna att situationen har förändrats sedan vi gickmed i EU. Det är ganska uppenbart. Därmed haräven den symboliska betydelsen av ett förbud mins-kat i värde, eftersom det är andra förhållanden somspelar den avgörande rollen såsom import- och för-säljningsrestriktioner. Då är det viktigare att vi tyd-ligt talar om för regeringen vilken vår uppfattning äri dessa frågor. vet ju att vi i vårtyttrande i samband med den proposition som gälldeinför regeringskonferensen tydligt markerat vårenighet i utskottet. Frågan om djuromsorg och djur-skydd bör utgöra en del av grunddokumenten i EU:sarbete. Detta är en tydlig markering och ett tydligtresonemang. Jag hoppas och utgår ifrån att regering-en arbetar med detta i sina relationer med , ministerrådet och de andra EU-länderna.Jag tror ändå att värdet av ett symboliskt beslutom ett förbud i , där verksamheten inte före-kommer, är begränsat. Jag tror att det är så.Anf. 187 () re-plikHerr talman! Bara helt kort: Naturligtvis är deten symbolisk fråga för , eftersom vi i principinte har kvar den här typen av djurförsök. Men förEU, kommissionen och för de resterande ländernatror jag inte att det enbart är en symbolisk fråga. Jagtycker att vi i det här läget kunde trycka på litet mer.Naturligtvis skall vi utöva påtryckningar på olikasätt. Jag hoppas och tror att regeringen jobbar aktivtmed dessa frågor. Men det är just den här tydlighetensom jag saknar i utskottets betänkande.Anf. 188 () replikHerr talman! Jag tycker inte att den saknas. Det härhandlar om kommunicerande kärl. Det är klart genom ett förbud kan utöva påtryckningar så attEU förändras. Men förbudet i - om det nuvore möjligt att införa ett sådant - inverkar på detsvenska agerandet i . Det intressanta är ju atttrycka på regeringen så att den kan bidra till att detsker en förändring i EU. Här kan vi ha olika upp-fattningar. Men jag vidhåller ändå att ett symbolisktbeslut om förbud mot den här verksamheten i ettland som , där verksamheten inte förekom-mer, tror jag inte imponerar så mycket på de övrigabeslutsfattarna i EU. Jag tror att det är bättre att setill att företrädare i EU med kraft driverfrågorna där.Herr talman! och jag kan välförsöka hjälpa till på olika sätt så att det också blirfallet.Anf. 189 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s)Herr talman! Djurförsök upprör många männi-skor, speciellt när man i massmedier visar bilder påhur djur används. Det är möss, marsvin, hundar,apor m.fl. som ofta är rakade, sydda och har slangarfastsatta på sig. Många av bilderna ser väldigtgrymma ut.Visst blir man upprörd och förtvivlad när man serbilderna, och man funderar över hur djuren används.Tyvärr förklaras inte försöken särskilt bra i mass-medierna. Vi får en felaktig bild av hur försöken gårtill och hur djuren används.Forskarna, som använder djur vid försök, är ingagrymma människor som tycker om att plåga djur,utan de arbetar ofta för mänskligheten. Vad vi måstefråga oss är om vi vill förstå hur människan funge-rar, hur man kan skydda sig mot sjukdomar och omvi vill ha fram botemedel mot sjukdomar som finnsoch som kommer framöver. Visst finns det alternati-va metoder, som också används i allt större ut-sträckning. Men i vissa fall måste djur användas.Vi skall ha klart för oss att djurförsöken är dyra.De alternativa metoderna är billigare, inte minst medtanke på arbetskraftskostnaderna. Så det är oekono-miskt att använda djur, om det finns andra metoder.I grundforskningen t.ex. behöver djur användasför att söka ny kunskap. Vi behöver förstå hur olikaorgan fungerar. Visst har vetandet ökat enormt underde . Det är lätt att tro att vi nåttslutmålet och att vi känner till och vet allt. Men vihar långt kvar. Vår kunskap om vår egen kropp ärbristfällig.Herr talman! Nya sjukdomar dyker upp. Man kanse hur världen ser ut med farsoter som sprider sigoch nya virus som vi inget vet om. Det måste helatiden forskas om hur olika organ reagerar och funge-rar.Sedan kan man ifrågasätta om alla försök är nöd-vändiga. Men då tror jag att de djurförsöksetiskanämnderna har känslan, kunskapen och viljan attförbjuda försök som inte är etiskt försvarbara. Deskall ju väga nyttan med försöket mot djurets lidan-de, och det tror jag att de klarar av. De djurförsök-setiska nämnderna består av en majoritet av lekmänsom representerar allmänheten. Nämndledamöternahar möjlighet att närvara vid försöken.Genom Centrala djurförsöksnämndens försorggenomförs fortbildningar, studiebesök osv. Det tyck-er jag för att djurförsöken alltid ifrågasättsoch att inga onödiga försök genomförs.Från vissa håll kritiseras nämnderna. Det är möj-ligt att det behövs justeringar, men inte i den ut-sträckning som några av motionärerna vill med bl.a.tvingande föreskrifter. Det vore inte förenligt medfrivillighet och personligt engagemang, vilket nämn-derna egentligen baseras på.Herr talman! När det gäller de kommunalanämndernas tillsyningsansvar har utredaren, somregeringen tillsatte , efter utta-lande om och revisorernas kritik mot brister i djur-skyddstillsynen lämnat sitt material. Där ger hanförslag på hur bl.a. paragraferna 2 och 4 kan ändras,så att även försöksdjuren omfattas. Vi får nu avvaktaregeringens förslag i frågan.Användningen av försöksdjur till kosmetika hardebatterats ett antal gånger här i kammaren, senastför , då vi sade att försöksdjur intebör accepteras. används heller inga försöksdjur,som sagts här tidigare, och det har inte gjorts på fleraår.I vårt beslut står vi självfallet fast vid detgamla beslutet. Regeringen skall arbeta aktivt inter-nationellt för att få till stånd skärpta regler.Ett förbud måste förenas med import- och för-säljningsförbud, vilket kan få handelspolitiska följdernu när vi faktiskt är med i EU. I EU finns det för-budsbeslut som vi har diskuterat. Det skallträda i kraft . Men EU skall göra en lägesbe-dömning av om det är möjligt attgenomföra det beslutade förbudet. Inför lägesbe-dömningen måste regeringen aktivt medverka vidutarbetandet av det underlag som skall ligga tillgrund för ställningstagandet, så att förbudet genom-förs. Det är otroligt viktigt, och det är något som jagtror att regeringen gör.När det gäller frågan om avveckling har CFN,, ansvaret för denlångsiktiga planeringen av djurförsöksverksamheteni . Nämnden skall se till att antalet försökminskas och att alternativa metoder tas fram ochanvänds. Målsättningen har formulerats genom detre R:en - Replace, Reduce och Refine - dvs. attdjurförsöken ersätts med någon annan metod, attantalet försök minskas och förfinas. Det betydermindre risker för lidande och stress för djuren.CFN har också ansvaret för att redovisa statistik.De skall stödja alternativa metoder, och de ger utskriftserier.EU har i sitt femte miljöhandlingsprogram slagitfast att antalet djurförsök skall halveras fram till år2000.Utskottet delar alltså den syn som kommer fram imånga motioner, att antalet djurförsök måste mins-ka, och det anser jag att detta betänkande ger uttryckför. Även från forskarhåll och inom läkemedelsin-dustrin finns det en vilja att minska antalet djurför-sök.Herr talman! Med detta vill jag yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 190 () re-plikHerr talman! Jag tvivlar inte på att det blandriksdagens ledamöter finns ett intresse och en viljaatt minska antalet djurförsök. Tyvärr ser det litetannorlunda ut i verkligheten. Där ökar antalet djur-försök.