prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Jag tror att detkommer att bli så den här gången också.Jag märker att undviker att svara påden andra frågan jag ställde. Jag skall göra den tydli-gare. I den här kammaren är kds, ochCenterpartiet överens om att slåss mycket hårt för attkommunerna skall ge bidrag till de fristående skolor-na. Vi har en lägsta garanterad ersättningsnivå. Mode-raterna har ställt sig bakom en motion om detta menlägger fram förslag om ett helt annat sys-tem, som innebär att alla skolpengar flyttas frånkommunerna till staten och fördelas i en nationellskolpeng.Nu är min fråga till : Om det blir ma-joritetsskifte nästa val, lovar då att ståför det system som man nu har skrivit under på i enmotion tillsammans med kds och , ellerkommer ni då, som i en motion i går, att kräva enstatlig skolpeng från ? Det är två heltolika system. Ni driver just nu två helt olika linjer. Nigör det för att det är ett politiskt spel ni håller på med.Lovar ni att stå för att kommunerna skall ge pengartill de fristående skolorna om det blir ett majoritets-skifte?Anf. 212 () replikHerr talman! Det klär att hantalar om att det visst kommer att finnas problem närdet gäller utbyggnaden av de mindre och medelstorahögskolorna. Det är bra att man erkänner det, efter-som sådana problem kommer att finnas. När det harförekommit olika uppfattningar om utbyggnaden avde mindre och medelstora högskolorna har det i vä-sentlig grad rört sig om tempot i utbyggnaden och inteantalet skolor, hur långt man skall gå i själva utbygg-naden. Det tycker jag att skallkomma ihåg i det här sammanhanget.Andreas tog också upp frågan om dennationella skolpengen och frågade mig vad somkommer att hända efter ett majoritetsskifte. Det äringen i den här kammaren som kan svara med säker-het på den frågan. Det vet lika välsom alla andra. Om man bildar en majoritetsregeringbestående av flera partier är det självklart att det bliren diskussion om detta, och vad som kommer ut avden diskussionen vet bara de som sitter med i för-handlingarna då. Jag kan inte nu stå här och lovanågot åt vare sig det ena eller det andra hållet. Dettavet , och därför fanns det ingenstörre anledning för honom att ställa den frågan.Anf. 213 () re-plikHerr talman! gick i spetsen för att in-rätta många av de nya högskolor som finns runt omi landet. Då mötte vi motstånd, men i efterhand har vifått rätt. är vi med och genomför den största sats-ning som har skett på nya platser vid de högskolorna.Vi kommer att kritiseras för det också, men det kom-mer i efterhand att visa sig att vi har haft rätt. Nästasteg blir fasta forskningsresurser vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Ett ytterligare steg som jagmenar att vi bör ta är att låta en del av dembli universitet. Vi kommer att få kritik för det också,men det kommer att visa sig att vi har rätt.Jag frågade inte vad som kommer atthända om det blir ett majoritetsskifte. Jag frågade omnågot mycket enklare. Jag frågade om vilken linjeModeraterna kommer att driva.Jag vet varför inte svarar på den frå-gan. Det är nämligen så att inte självavet vilken linje de kommer att driva. De vill emeller-tid gärna framstå som de mest konsekventa, de mestihärdiga friskoleföreträdarna. De har ingenting emotatt ge oss litet klappar på ryggen och säga att"är bra, men de blir lätt lurade av Soci-aldemokraterna - och har de blivit det".Så är det inte. Vi har mycket kritik mot Socialde-mokraterna i den här frågan, men vi har drivit vårlinje mycket konsekvent. Ni gör det inte. Ni vet justnu inte vilken linje ni kommer att driva om det blir ettmajoritetsskifte. Ni försöker dölja det bakom angrepppå oss. blev det inte så hårt , och det tyckerjag är bra, eftersom är en hygglig ochhederlig karl. Men vi får återkomma till den debatten.Anf. 214 ()replikHerr talman! Jag noterar med visst intresse detanimerade meningsutbytet mellan de förra koalitions-bröderna är intressant inte minst mot bakgrund av attdet under den förra regeringen förelåg ett klart hotmot de mindre och medelstora högskolornas fortbe-stånd som likvärdiga med andra högre utbildningsan-stalter när det gäller kvalitet. Den förra regeringenlade nämligen fram ett förslag om att i synnerhet demindre högskolorna skulle ägna sig enbart åtgrundutbildning, medan kvalificerad forskning, ellerforskning över huvud taget, skulle förbehållas vissahögskolor - universiteten och möjligen de medelstorahögskolorna.Vid det tillfället svävade på målet. Nunoterar jag med tillfredsställelse att vägnar åter ställer upp för de mindre ochmedelstora högskolorna. Det är oerhört positivt, ochvi är helt överens om detta.Vad gäller de fristående skolorna vill jag bara sägaatt visst röstade jag för förändringen av bidraget från85 till av den genomsnittliga kostnaden för engrundskoleelev. Jag gjorde detta därför att det var ettsteg i rätt riktning. Min inställning till de friståendeskolorna och frågan om likvärdighet bygger också denpå praktiska erfarenheter. Jag konstaterar att ett ickeobetydligt antal kommuner har fått lägga ned välfungerande kommunala skolor på grund av tvånget attav kommunala medel betala ut något som staten be-stämmer. Därför tycker jag att det är väsentligt behandlar fristående skolor och kommunalaskolor på ett likvärdigt sätt och ger kommunerna, denlokala nivån, ett viktigt ord med i laget.Anf. 215 () re-plikHerr talman! kommer vi in i den riktigt nyan-serade debatten. De mindre och medelstora högsko-lornas möjligheter hotades under den förra regeringen,säger . Jag tror att folk är trötta påatt alltid höra vad som var fel under den förra rege-ringen och allt som är rätt under den nuvarande. Jagtror att folk i stället vill höra vad vi vill göra i framti-den.Men eftersom tar upp fråganskall jag bara göra en kort kommentar. Vi inrättadeockså då många platser inom de nya högskolorna.Tyvärr var de inte permanenta. De gick ofta via ar-betsmarknadsanslaget, vilket var lättare att påverkaför vårt parti, som bekant.Vidare inrättade vi den forskningsstödjande verk-samheten. Där satsades stora pengar, som vi nu villdelvis skall gå in i fasta forskningsresurser i stället.Dessutom inrättades möjligheten för de mindre ochmedelstora högskolorna att ha en magisterexamen, såinte var det så att detta hotades. Men går vi längre,och det tycker jag är bra.Till sist de fristående skolorna: När uppgörelsenträffades mellan socialdemokraterna och centerpartietförra året sade vi i utskottet att detta var ett steg för attskapa likvärdiga förhållanden mellan kommunala ochfristående skolor. Det var ett bra system. Vi från cen-terpartiets sida står för det som vi har gjort upp. Dethade varit snyggt om ni hade gjort det också. Men vifår anledning att återkomma till den debatten.Anf. 216 ()replikFru talman! Eftersom det föreligger en grundläg-gande viktig enighet mellan och socialdemo-kraterna i synen på de mindre och medelstora högsko-lorna, finns det ingen anledning till polemik i denfrågan. Men det är ändå väsentligt, ,att slå fast att det finns litet olika synsätt och att mo-deraterna har en annan syn - därvidlag är de konsek-venta - på de mindre och medelstora högskolorna.Bl.a. markerar man att man hellre vill satsa på efter-gymnasial kvalificerad utbildning än på flera högsko-leplatser. Därför är det viktigt att vi nu står fast vidvåra ståndpunkter. Trots skallet och hoten från höger-hållet, är det viktigt att vi konsekvent står fast vidförslaget om utbyggnad.Slutligen vill jag göra en kort kommentar om defristående skolorna. I många olika sammanhang trorju , i motsats till , på kommuner-nas förmåga att förfoga över sina egna medel. Detgenomsyrar syn på den kommunala nivån.Därför tycker jag att det är inkonsekvent att man görett undantag just för skolpolitik och fristående skoloroch inte förlitar sig på kommunernas förmåga att levaupp till ett beslut som innebär att man skall få ettbidrag till skolverksamhet efter det utbildningsåta-ganden som man gör. Det finns ju ett digert och välutvecklat jämförelsematerial ute i kommunerna.Anf. 217 () re-plikFru talman! Jag tycker att det är en mycket brasatsning som vi nu gör när det gäller de mindre ochmedelstora högskolorna. Inte minst är vi från center-partiet mycket nöjda med den fördelning av platsersom nu görs och att vi har åstadkommit den. Jag rea-gerade bara på försöket att misstänkliggöra varandra,vilket jag tycker är onödigt.När det gäller de fristående skolorna ut-tryckte vi just att detta var pengar iförhållande till skolornas utbildningsåtaganden. Detvar mycket genomtänkt. Det hade varit bra om vihade stått fast vid det. Då hade man kunnat göra enrad ytterligare förändringar omkring det som vi komöverens om. Det har jag förutsatt. blevdet inte så, men det är ju fortfarande inte för sent attgöra en ändring så att det blir en bredare överens-kommelse. Jag tror att det framför allt skulle vara braför de fristående skolorna.Anf. 218 ()Fru talman! har i flera internationellakonventioner, bl.a. Helsingforskonventionen, och , förbunditsig att medverka till kraftiga reduktioner av förore-ningar i havet.Vår egen nationella målsättning har varit att trans-porten av bl.a. kväve skulle halveras mellan åren 1985och 1995. Så har inte skett. Framför allt har man intekunnat mäta någon större reduktion i vattendragen ivästra , trots att lantbruket har ålagts ett antalkrav som även förtjänstfullt har genomförts. Proble-met med kvävetransporten till havet finns att sökanågon annanstans än i gödselgivornas storlek, tid-punkten för spridning eller någon annan av alla deåtgärder som man har ålagt lantbruket.De skånska vattendragsförbunden, bestående avframför allt kommunerna, har genom uppvaktningar ibåde och jordbruksutskottet pekatpå sambandet mellan detta stora kväveläckage ochden kraftiga utdikning som skett , förövrigt mycket uppmuntrad av staten ochfinansierad med statliga medel. Det finns inte längremycket naturliga våtmarker, dammar eller slingrandeåsystem som kan reducera kvävet genom sedimenta-tion, avgång till luft i form av ofarliga kväveförening-ar eller upptag av vattenväxter. av dessanaturliga kvävefällor är bortdikade. Jag är, liksom alladessa vattendragsförbund, helt övertygad om att vimåste restaurera en hel del av dessa vattenhållandesystem, om vi vill komma någon vart mot det målsom vi skulle ha uppnått sedan.Fru talman! Det finns goda möjligheter att göradetta. har i anslutningsförhandlingarna tillEuropeiska unionen förhandlat sig till medel för mil-jöersättning inom jordbruket på ,varav EU skall finansiera hälften. EU har dessutom enmycket positiv inställning till åtgärder för att stärkajust våtmarker, vilket man bl.a. har befäst i en rapportså sent som . Trots detta, fru talman, harsocialdemokraterna och beslutat sig för attinte ta hem mer än hälften av dessa miljöstödsmedel -pengar som vi faktiskt betalar medlemsavgift för.Vattendragsförbunden i västra har i sina åt-gärdsprogram, för att leva upp till de miljömål somdenna riksdag har satt upp, beräknat en kostnad föranläggandet av våtmarker osv. på uppemot en halvmiljard kronor på 10-12 år.Kommunerna är beredda att ta en del av dessa kostna-der men begär en medfinansiering av statliga medel.I både vår partimotion med anledning av den pro-position som vi nu behandlar och i en enskild motionmenar vi moderater att det nu är dags att ta hem dessaEU-medel och bl.a. destinera dem till just anläggandeav våtmarker och skyddszoner utmed vattendragen.Vi betalar ju faktiskt för dessa medel, men vi fåringenting. Detta skulle, fru talman, naturligtvis ävenge sysselsättningseffekter i jordbruket, som tappararbetstillfällen till följd av regeringens politik, menäven entreprenadbranschen, för att nämna ett exem-pel.Fru talman! Månne majoriteten just lyssnarmer på det örat än då detta betänkande skrevs. Genomatt inte utnyttja de möjligheter som miljöstödet kan gesviker koalitionen, socialdemokraterna och centerpar-tiet, såväl arbetslösa, småföretagare i entreprenad-branschen och lantbruket liksom de miljömål somriksdagen har satt upp och som inte har uppnåtts.Anf. 219 ()Fru talman! Jag tänker kommentera några av dedelar i betänkandet som tar upp miljöfrågor, vilka jagsysslar mest med. Det finns fyra områden i betänkan-det där det, som jag ser det, egentligen inte finns nå-gon återvändo när det gäller miljöfrågorna och där vimåste göra någonting nu innan det är för sent.Det första handlar om fiskevården, som jag tyckerär fruktansvärt viktig. Där har vi föreslagit ett ytterli-gare anslag på och att man flyttarom litet för att kunna tillföra ordentligt med pengaroch resurser. räcker inte heller 15 miljoner, mendet kan vara en bra bit på väg i alla fall. Det kom juen proposition som skulle tillföra fiskevården pengar,men den drogs tillbaka. Jag ser med förväntan framemot ett bra förslag från regeringen. Kanhända kom-mer det . Men jag tror att det är fruktans-värt viktigt att dessa frågor uppmärksammas.Ett annat område är kalkningen. Vänsterpartiethar, tillsammans med andra partier, länge påpekat attvi inte kan sluta med kalkningen. Den måste utökas. Istället skär regeringen ned på resurserna till kalkning.Det är mycket allvarligt. Det finns ingen som helstforskning kring vilka konsekvenser det får om manslutar kalka. Det är ju vad det innebär när regeringendrar ned på kalkningsanslagen. Regeringen och departier som regeringen samarbetar med måste ta dettapå största allvar. Vi kan inte hålla på och leka mednaturen. Om vi har dragit i gång arbetet med kalk-ningen skall vi se till att ro det i land.En tredje punkt gäller inköp av reservatmark. Detär också något mycket viktigt. Vi hade föreslagit attriksdagen skulle ordna en särskild debatt om naturom-råden och hotad skog. Någon sådan debatt blev detinte på grund av tidsbrist. Det är synd. Kanhända kanvi ha en sådan debatt . Vi har inte så mycketskyddad mark i . Internationellt sett är det enlåg andel. Detta är någonting vi måste jobba med. Omvi menar allvar med att vi skall bevara den biologiskamångfalden och inte lämpa över alltför mycket pro-blem till kommande generationer måste vi se till attbevara större områden än . Det finns inga sådanaförslag i detta betänkande.En fjärde punkt där det inte finns någon återvändoär avvecklingen av kärnkraften. Den måste vi ta tag inu. I betänkandet tas den inte upp särskilt mycket. Detsägs att förslag om avveckling av kärnkraften skallvara statsfinansiellt neutrala. Jag undrar hur man hartänkt sig det. Jag ser fram emot konkreta förslag ävenpå detta område . Detta är någonting viktigt.Vänsterpartiets inställning i denna fråga är inte direkthemlig.De punkter jag har tagit upp finns redovisade i re-servation 31, förutom avvecklingen av kärnkraften.Jag yrkar dock inte bifall till reservationen, eftersomvi skall försöka spara tid.Jag vill ta upp några andra konkreta frågor. I be-tänkandet föreslås en neddragning av avbytarstödet.Oavsett hur man gör finns det ett ganska stortbehov av det. Att ta bort ett sådant stöd utan att redo-visa hur man tänker uppfylla de behov som jag ochmånga med mig anser finns är olyckligt. Det hadevarit bra med ett mer genomtänkt förslag. Det är möj-ligt att man kan spara pengar där. Men det är ocksåmöjligt att man inte kan det. Det måste redovisastydligare. Jag tycker att det är synd att man inte gördet.Vänsterpartiet har lagt fram förslag i anslutningtill miljöprogrammet. Det har fler partier gjort. ha generellt stöd till vallodling, som vi ser somen bra miljöåtgärd. Det är en bra åtgärd för att på ettvettigt sätt få i gång mjölk- och köttproduktion i lan-det. Som jag förstår det har regeringen inte lyssnatspeciellt mycket på det förslaget. Det är möjligt att detockså kommer . Det vet man inte.Ekologisk odling hänger också ihop med mil-jöprogrammet. Vi har sagt att av jordbruksmar-ken i skall vara ekologiskt odlad . Omvi menar allvar med det kommer det att behövas merpengar. Det är möjligt att tilläggsbudgeten inte är rättställe för det. Men den diskussionen måste vi också tai höst.Anledningen till att jag tar upp så mycket som jagskulle vilja ha med är att vi ser att många av deförslag som har lagt fram kommertillbaka på olika sätt i regeringens propositioner ochförslag. Det tycker vi är bra. Ju fler gånger vi nämnerolika förslag desto större är chansen att regeringenfaktiskt nappar. Det finns naturligtvis många flerområden som jag skulle vilja ta upp. Men be-gränsar tiden mig alldeles för mycket, så jag slutardär.Anf. 220 ()Fru talman! var ett av de första ländersom undertecknade om biologiskmångfald. Men så länge vi avverkar i skogar medrödlistade arter är vi inte trovärdiga. Det säger , som är biolog och chef för . Skälet är att vi i fortfarande avver-kar orörda vildmarker med skog som innehåller röd-listade arter. Det är, fru talman, en katastrof. Detinnebär att många av de skogsområden som består avnaturskog försvinner. Har de en gång försvunnit åter-får vi dem inte.Miljöpartiet har, med anledning av detta, begärt attriksdagen skulle anordna en speciell debatt. Vi harsagt att vi skall skapa möjligheter för arter i Sverigeatt finnas kvar. Tyvärr fick vi inte ens en sådan debatt.Fru talman! Vi kommer att återkomma med enbegäran om att vi skall diskutera vad biologisk mång-fald är och hur vi skall bevara den.Det senaste som har hänt är att Tjåbergsområdet iOrsa kommun skall avverkas. Här finns 45 rödlistadearter. Många av dem försvinner för gott. Staten har ingen möjlighet att rädda dessa marker, därför attdet inte finns några pengar. Därför har vi i Miljöpar-tiet, sedan vi kom in i på nytt, enträget lagtpå pengar på budget för att se tillatt i alla fall av skogsmarken nedanför skogsod-lingsgränsen skall skyddas.Fru talman! är inte en hög siffra, inter-nationellt sett. Om vi jämför med de krav vi ställer påu-länder att de skall skapa naturreservat av sina ur-skogar kan vi se att har kommit på efterkäl-ken. I är av skogenskyddad. Vi har ingen anledning att slå oss för bröstet.Miljöpartiet föreslår i den preliminära fördelning-en av utgifter att vi skall lägga på 500miljoner på ramen för . Det måstevi om vi skall vara trovärdiga när det gäller skogs-markerna. Av våra rödlistade arter finns 1 797 i sko-gen. Kärlväxter, mossor, lavar, storsvampar och in-sekter behöver en orörd naturskog för att finnas kvar.Gör vi ingenting nu försvinner de. Om vi från svensksida anser att vi inte har råd får vi mycket svårt atthävda att skall dra sitt strå till stacken.Miljöpartiet har också lagt till andra anslag inomramen för . Vi vill plussa på totalt800 miljoner. Har vi nu fått en regering som säger attSverige skall gå före och visa att vi tar miljöfrågornapå allvar måste det också synas i budgeten. Budgetenför är liten.Vi anser att kalkningsverksamheten inte kan av-brytas, inte ens minskas. Där lägger vi på 50 miljoner.Vi menar att det är nödvändigt för att metaller som är bundna i sedimenten inte skall börja läcka utigen. Om vi slutar kalka finns det en stor risk att vistår inför en miljökatastrof, en miljöbomb. När pH-värdet sjunker i sjöarna kommer mycket av de tung-metaller som finns i sedimenten ut. Det ärmycket metaller som har lagrats under åren.Vi menar också att man skall ta Natura 2000 påallvar. Här föreslogs från länsstyrelserna att 2 817områden skulle avsättas i ett nätverk för biologiskmångfald. anser att 1 273 är detminsta skall ha, för att någon skall tro att vimenar allvar med detta. Än så länge har det blivit 638områden. Av dem är nästan samtliga skyddade . Det finns nämligen inga pengar till detta heller.Vi i vill lägga på perår, för att ha möjlighet att avsätta dessa områden iSverige. Man kan göra naturreservat av dem.Vi kan t.ex. se att av alla våtmarker som klassas som riksintressen inte har något skydd. Viåterkommer i denna fråga . Detta är förslag somvi har finansierat på annat sätt.Vi har ett antal reservationer till detta betänkande,som bygger på tilläggsbudgeten. Jag vill ta upp någrafå av dem, eftersom tiden går.Jag vill yrka bifall till reservation 74. Mångakommuner har fått en ny uppgift som de inte har fåttkompensation för. I och med att vi gick med i Europe-iska unionen har de blivit yttersta gräns mot tredjeland. Det innebär att de kommunerna är tvungna attha gränskontrollstationer. Här är bestämmelserna frånEU mycket rigorösa. Det gäller hur gränskontrollsta-tionerna skall se ut, hur de skall vara bemannade, osv.Kommunerna borde få kompensation för det. Detborde egentligen vara en statlig angelägenhet. Detta ären kostnad som staten inte borde lämpa över på de fåkommuner det gäller. Staten borde finansiera det. Dethar vi utvecklat i reservation 74. Jordbruksutskottethar också blivit uppvaktat i denna fråga. Såvitt jag harförstått kan detta vara något som regeringen kan ta tillsig. Det är inte rättvist att somliga kommuner skalldrabbas av så stora kostnader.Vi har också lagt på till fiske-vården. Vi liksom var med och diskute-rade den fiskevårdsavgift som man ville införa. Dettaskulle ge pengar till biotopvård, till inventeringar ochtill åtgärdsplaner för vatten som inte innefattasav fiskevårdsområden. Detta är åtgärder som måstevidtas. Vi menar att den här biologiska mångfalden,nämligen våra vatten och fiskarna, skall finnas kvar.Det som staten nu gör är egentligen inte något mer ändet som fanns reserverat tidigare. Vi menar att 15miljoner kronor måste till. Men i och med att stateninte har kunnat få fram mer pengar faller det skäl somman anförde när man drog tillbaka detta förslag omfiskevårdsavgift. Man sade nämligen att man skullefinansiera det på annat sätt. Det gör man inte. Därförförutsätter vi faktiskt att regeringen återkommer medförslag till hur detta skall finansieras.Vi anser också att mer pengar skall tillföras förskydd av rovdjur, framför allt järv, vilken också utgören biologisk mångfald i fjällvärlden som hotas av denpolitik som vi för i dag.Anf. 221 ()Fru talman! Arbetsmarknadssituationen är för-ödande för många människor. var 324 000människor öppet arbetslösa. var antaletöppet arbetslösa knappt 333 000. Trots högkonjunktu-ren har det skett en minskning med endast 9 000 per-soner . Den allra färskaste statistiken frånAMS visar att arbetslösheten ökademed 40 400 personer. Allt detta trots att vi har enregering som sagt sig vilja halvera arbetslösheten.Först var det som gällde, ochnu är det som gäller.Om målen kan man inte säga mycket. Ambitionenär hög, och retoriken är god. Men det värsta är attregeringen har hållit sig passiv i kampen mot arbets-lösheten. I många fall har den dessutom lagt framförslag som spär på arbetslösheten. Jag skulle viljapåstå att regeringen har suttit medarmarna i kors och inte gjort det som borde göras trotsatt antalet varsel har ökat , samtidigtsom antalet lediga platser har minskat.Vi i har uppmärksammat detta på etttidigt stadium. ställde jag en interpellationtill den dåvarande arbetsmarknadsministern där jagfrågade om regeringen hade några omedelbara insat-ser på gång mot arbetslösheten. Svaret blev att viskulle vänta till den aviserade sysselsättningsproposi-tionen presenterades . Resultatet vet vi. Det blevinte någon proposition . väckte medstöd av riksdagsordningen tillsammans med andraoppositionspartier motioner på grund av särskild hän-delse. Detta tvingade regeringen att tillsammans medCenterpartiet hastigt göra upp om en proposition,vilken presenterades här i morse.Hela våren gick alltså utan att något hände. Undertiden har tusentals människor hamnat i arbetslöshet pågrund av att regeringen har bundit sig så hårt för attfinna en lösning på arbetsrättsfrågorna. Den bästalösningen på arbetsrätten hade i stället varit att manlåtit bli att återställa densamma under hösten 1994.Fru talman! För att man skall kunna skapa flerjobb måste politiken radikalt läggas om. Den måste hasin utgångspunkt i att arbetsmarknadspolitiken vilarpå tre ben. Förutom en aktiv arbetsmarknadspolitikoch sunda och sanerade statsfinanser måste det varaett gott klimat för näringslivet. Jag menar att det är påden sista punkten som de största bristerna i regering-ens politik har funnits.