prot · GJ0960 · 1996-02-22 00:00:00 — Detta speglar för-sörjningssituationen och visar att den svenska kraftba-lansen är betydligt mer ansträngd än vad som stund-tals framkommer i debatten.Min fråga till näringsministern kvarstår därför:Drar näringsministern, som borde vara en av rege-ringens främsta exponenter för tillväxt, jobb, indust-riell framtid och utveckling i vårt land, några slutsat-ser av detta, eller kommer han att fortsätta med reak-torexercisen?Anf. 107 Näringsminister ()Fru talman! Vem som ägnar sig åt ordlekar får välkammarens ledamöter bedöma. Jag har svarat påfrågan. Det finns ett gammalt avtal mellan den elin-tensiva industrin och , som gör det möjligtför att vid hög belastning dra ned på elleve-ranserna. Detta görs i samförstånd med den elintensi-va industrin. Denna industri har fattat detta besluttillsammans med och har därigenom fåttrabatterade priser utan att produktionen har äventy-rats. Jag tycker att det är ett rätt så klart svar.Bidrag till små flygplatserAnf. 108 ()Fru talman! Jag vänder mig till kommunika-tionsministern igen. Jag skall dock hålla mig bortafrån ämnet hur man bygger broar mellan koalitions-bröderna.Jag tänker ställa en mycket rak och enkel fråga tillkommunikationsminister . Det före-kommer just nu uppgifter om att vårt medlemskap iEU innebär att det skulle bli ett statligt förbud mot attge bidrag till de små kommunala och regionala flyg-platserna. Jag vill fråga kommunikationsministern omdet ligger någonting bakom de uppgifterna.Anf. 109 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är i och för sig en intressant fråga,men jag tror att vi kan hänföra den till skräphögen avmyter om vad EU faktiskt ägnar sig åt.Anf. 110 ()Fru talman! Jag tackar för det. Det gällde en uppgiftsom var oroande, särskilt för dem som kommer frånglesbygden.Likvärdig utbildningAnf. 111 ()Fru talman! Jag har en fråga till skolminister . Den anknyter till det svar som tidigarelämnades om att de kommunala skolorna skall gelikvärdig utbildning till alla barn i kommunen.Detta fungerar tyvärr inte , med de neddrag-ningar som man i kommunerna har gjort när det gällerstödlärarresurser, talpedagoger och kuratorer. Detinnebär att de barn som behöver extra stöd inte harkunnat få det och inte kan tillgodogöra sig utbildning-en på lika villkor.Det handlar här om det kommunala självstyret,men konsekvensen blir ändå att det finns barn sominte får tillgång till utbildning på likvärdiga villkor.Vad tänker skolministern göra åt detta?Anf. 112 Statsrådet ()Fru talman! Jag besvarade under frågestunden en liknande fråga från Britt-MarieDanestig-Olofsson. Mitt svar kommer inte attskilja sig mycket från det som jag då gav henne.Det finns flera tecken som tyder på att de ned-dragningar av resurser till skolan som många kommu-ner var tvungna att göra har hårdast drabbat den gruppav elever som har de största svårigheterna. Det tycksvara så att den genomsnittlige eleven har klarat sigmycket väl. Det tycks också vara så att elever medtydliga fysiska handikapp har klarat sig relativt hygg-ligt. De s.k. gråzonsbarnen, de som har litet störresvårigheter än andra utan att det är alldeles synligt,tycks vara hårdast drabbade.Detta är mycket oroande, och man måste funderapå vilka åtgärder som skall vidtas.Regeringen har uppdragit tillSkolverket att särskilt granska hur kommunerna för-delar sina resurser mellan olika elever och mellanolika skolor. Även om det är kommunens ansvar attgenomföra skolutbildningen, finns det en skollag ochen läroplan som ålägger kommunerna att fördelaresurserna på ett sådant sätt att man uppnår en likvär-dig utbildning. Detta förutsätter att man inte fördelarresurserna helt lika. Olika elever och olika skolorbehöver olika mycket resurser för att det skall kunnages en likvärdig utbildning.Anf. 113 ()Fru talman! Det känns bra att vi är överens om detgrundläggande. Men det är också viktigt vilka konkre-ta åtgärder man kan vidta. Jag upplever att det här ärett problem som har funnits under en längre periodoch att vi får elever som har hunnit gå i skolan iflera år utan att få det stöd som de behöver ha.Jag undrar fortfarande vilka konkreta åtgärderman kan vidta . Detta är en allvarlig fråga, ochom man inte gör någonting för dessa barn ,kommer det att få allvarliga konsekvenser.Anf. 114 Statsrådet ()Fru talman! Jag svarade också på den frågan . Låt mig upprepa att några av deinstrument som vi kan använda har blivit skarpare,vilket gör att vi kan lyckas bättre med detta arbete.Det handlar bl.a. om att den nya läroplanen numeratalar om vad varje elev faktiskt har rätt att få lära sig iskolan. I läroplanen anges tydligare kravnivåer, somockså skall utvärderas regelbundet, bl.a. med stöd avnationella prov.Vi har fått en förändrad roll för utvärdering inomskolan, både på lokal och på nationell nivå, varvid vi fokuserar mer på de elever som har de störstasvårigheterna och kanske något mindre på den ge-nomsnittlige eleven.Det behövs också mera samarbete mellan olikapersonalkategorier i skolan. Man behöver samarbetamellan olika professioner för att gemensamt kunnalösa uppgiften på bästa sätt. Det finns mycket godaerfarenheter att hämta från de kommuner som harkommit långt i samarbetet mellan förskola och skola.Det förekommer en verksamhetsintegrering, där för-skollärare, fritidspedagog, grundskollärare eller låg-stadielärare arbetar tillsammans kring eleverna. Jagtror också att specialpedagogernas roll mer uttalatbehöver bli en handledarroll än vad som varit fallet.Förordnandesystemet för professorerAnf. 115 HANS ()Fru talman! Jag vill vända mig till utbildningsmi-nistern med ännu en forskarfråga.Professorerna inom universitet och högskola har iSverige en brist på rörlighet. I t.ex. byter forska-re universitet med större frekvens, bl.a. beroende påatt forskare där får tidsbestämda förordnanden. Detingår i själva systemet att byta arbetsplats och uni-versitet. Man uppnår därmed att man får mera allsi-digt kunniga forskare, som inte hela livet går kvar viddet universitet där de disputerat. Det svenska förord-nandesystemet konserverar det bestående i stället föratt öppna för nya möjligheter.Avser utbildningsministern att lägga fram någotförslag om förändring av förordnandesystemet förprofessorer, så att vi får ett system medtidsbegränsade förordnanden, i varje fall för yngreforskare?Anf. 116 Utbildningsminister ()Fru talman! Svaret på Hans Hjortzberg-Nordlundsfråga är ja. Jag delar helt och hållet de bekymmer somfrågeställaren gav uttryck för. Bristen på rörlighet ärett bekymmer som har kommit till uttryck i mångainternationella utvärderingar av svensk forskning.Exakt hur detta skall lösas får vi se. Regeringen harför sedan tillsatt en utredning som skall seöver hela tjänstesystemet vid de svenska universite-ten, och frågan hur ett nytt tjänstesystem skall främjarörligheten är en av de viktigaste uppgifterna för den-na utredning.Anf. 117 HANS ()Fru talman! Jag tackar för detta svar. I förläng-ningen kunde man kanske också öppna för en helt nytyp av förordnanden, som skulle inkludera möjlighetertill förordnanden inom svenskt näringsliv, som om-växling till universitetstjänsterna. Vad anser utbild-ningsministern om detta?Anf. 118 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är nog för tidigt att gå in i olikadelar av det här komplexet, och jag vill inte nu bindautredaren till specifika former. Detta måste ocksådiskuteras med det akademiska livet, så att man hittarde bästa formerna.Jag vill ändå personligen säga att jag tycker att detvore bra, om man fick en större rörlighet mellan å enasidan det akademiska livet, å andra sidan företag, detoffentliga livet, organisationer etc. Då kan man und-vika det förhållandet - som tyvärr alltför mycket ärför handen i - att den som en gång är inne ien sektor har mycket stora svårigheter att gå in i enannan sektor och sedan komma tillbaka.Jag önskar verkligen en större rörlighet i det sam-manhanget. Jag tror också att detta vore mycket sti-mulerande och viktigt för att sprida kunskap omforskning och forskningsresultat utanför det akade-miska livet. Jag tror att vi ser mycket lika på detta.Exakt hur det skall lösas vill jag inte uttala mig om idag.Kontrollen av statsförvaltningenAnf. 119 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetJan med anledning av viss kritik som harframförts av generaldirektör.Hon har bl.a. påstått att om Riksrevisionsverkethade fått placera en revisor i Apoteksbolagets styrelseskulle chefernas fallskärmsavtal ha avslöjats myckettidigare. Just den detaljen tänker jag lämna därhän,men jag vill ta upp hennes vidare kritik av kontrollenav den svenska statsförvaltningen. Hon anser att denär för dålig, och sämre än i jämförbara länder.Jag anser också att det finns tecken på att kontrol-len behöver förbättras. Därför vill jag fråga statsrådetJan om regeringen är beredd att se över kon-trollen av statsförvaltningen.Anf. 120 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteraRiksrevisionsverkets generaldirektörs påpekande.Möjligen skulle det ha varit möjligt för någon revisoratt "upptäcka detta tidigare", men jag måste säga attjag inte riktigt hänger med i svängarna. Apoteksbola-get är ju ett bolag, som har auktoriserade revisorer!Frågan om fallskärmsavtal och löner m.m. är faktisktinte en fråga för revisorerna, utan en fråga för styrel-sen och naturligtvis ytterst för ägaren. Därför har jagväldigt svårt att göra frågan om fallskärmsavtalensvara eller icke vara till en fråga om huruvida är inblandat eller ej. Detta var en litenkommentar till denna fråga.Vad gäller fråga nr två är regeringen självfalletständigt inbegripen i en dialog och en diskussion omhur uppföljning och utvärdering av de statliga myn-digheternas verksamhet skall skötas. Jag vill ändåhävda att jag inte tycker att uppföljningen är dålig, pådet sätt som den framställdes här. Men visst kan mergöras, och det pågår en ständig diskussion om för-ändringar där naturligtvis också Riksrevisionsverketdeltar.Anf. 121 ()Fru talman! Jag tolkar så att det inte äraktuellt att speciellt se över denna fråga - inte just nui alla fall.Jag kan inte ta ställning till jämförelsen med andra"jämförbara länder" och huruvida skulle varasämre än dessa eller ej. Men svenska myndigheter ärfaktiskt väldigt självständiga. Vi har en mycket långt-gående delegering av resursanvändningen i Sverige.Kontrollen borde alltså snarare vara bättre, och liggapå en högre nivå än i andra länder. Om uppgiften omatt den ligger på en lägre nivå är riktig borde det fin-nas verklig anledning att se över detta.Anf. 122 Statsrådet ()Fru talman! För tillsatteregeringen något som har kommit att kallas för enförvaltningspolitisk kommission. Den fick det storauppdraget att titta på hela den statliga förvaltningenmed utgångspunkt från frågeställningen: för-valtningen de uppdrag som riksdag och regering harlagt ut? I detta uppdrag ligger inte minst också endiskussion om hur man skall kunna följa upp ochutvärdera den verksamhet som myndigheterna genom-för.Jag menar att vårt system med fristående myndigheterär någonting oerhört positivt. Det ökar myndig-heternas rörelsefrihet, men också deras ansvar förverksamheternas genomförande. Men det ställer storakrav, inte minst på , att bli en kompe-tentare mottagare av den information som myndighe-terna återbördar. Regeringen har bett kommissionenatt ta upp denna diskussion. Som jag sade finns det ettbehov, kanske inte av ökad kontroll, men av ökaduppföljning och utvärdering av de verksamheter sommyndigheterna genomför.Reglerna för momsredovisningenAnf. 123 ()Fru talman! Jag vill återvända till det för företa-gen, och därmed också för jobben, så olyckliga beslu-tet om tidigareläggning av momsinbetalningarna. Jagvänder mig alltså till näringsminister mot det absurda i att en företagare skallbetala in moms i förskott, innan han eller hon självhar fått betalt, har varit förödande under hela dennaresas gång. under frågestunden hörde viJörgen säga att det nu skall ske överlägg-ningar med . Mina första frågor är:Har inte sådana överläggningar skett under resansgång? Vilka råd gavs i så fall från ?Många småföretagare som har bekymmer läserdagens och inges då för-hoppningar. Min andra fråga är: Innebär det som står iSvenska att det kommer en återställa-re, och i så fall en återställare som för en gångs skullskulle välkomnas?Jag hoppas att kan ge litet tydli-gare besked på den punkten.Anf. 124 Näringsminister ()Fru talman! Jag uttryckte mig inte på det sättet; attregeringen nu för en dialog med Småföretagarrådet.Jag uttryckte mig på det sättet att regeringen har fåttindikationer och information från Småföretagarrådetunder på att detta upplevs som ett bekymmer.Jag vill gärna klargöra att jag förstår företagarnapå denna punkt. Samma bekymmer har kommit Fi-nansdepartementet till del. Vi för , precis som jaghar uttryckt saken i , en dialog omhur vi skall kunna hantera detta. Bl.a. fanns dennafråga med i den stora budgetsaneringsdiskussionen,där vi letade efter alla sätt att få ordning på statsfinan-serna.Vad detta kommer att utmynna ikan jag inte lämna besked om . Som näringsmi-nister kan jag ändå säga att jag förstår de bekymmersom småföretagarna upplever i denna fråga. Vi får sehur detta kan hanteras. Men som bekant måste allanya utgifter finansieras.Anf. 125 ()Fru talman! Det är min uppfattning att en nä-ringsminister skall vara med och motverka alla före-tagarfientliga förslag som regeringen lägger fram. Depåverkar inte bara företagarna utan också möjlighe-terna för våra ungdomar, invandrare och alla andraarbetslösa att få jobb.Det förundrar mig något att insikten om att dettaskapar bekymmer kommer först . Kritiken varnämligen förödande redan från början, när detta för-slag väcktes. Jag tycker att det borde vara väldigt lättatt förstå hur svårt det är för en företagare som göraffärer, kanske med små marginaler, att betala momstill staten i förskott - i realiteten att låna staten pengar- innan han eller hon själv har fått betalt för sinavaror.Ett sådant förslag är företagarfientligt och bordeåterställas direkt.IT-propositionenAnf. 126 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till informationstekniken. Vi är många som intresse-rat väntar på IT-propositionen.Jag vill fråga: När kommer den och vad kommerden att innehålla?Jag kan precisera mig litet, för det är särskilt tvåsaker jag tänker på. Kommer propositionen att inne-hålla någonting om Rixlex? Det finns ett stort tryckfrån allmänheten på att Rixlex skall vara gratis. Iriksdagens IT-råd är vi överens om att det borde varaså. tar man ut i abonnemangsavgift förRixlex, som är väldigt svårhanterligt och inte värtdetta pris.Anf. 127 Statsrådet ()Fru talman! IT-propositionen kommer i mitten avmars. Det pågår diskussioner även om Rixlex, meneftersom vi befinner oss i slutvändan av beredningenkan jag kanske få vänta med att presentera resultatetav diskussionen. Detta berör ju inte bara regeringen -Rixlex är ju förvisso ett instrument som hör hemma iriksdagen.Diskussioner pågår, och regeringen har fångat upp desynpunkter och önskemål som geruttryck för. Vi får se resultatet när propositionenkommer.Bidrag till enskilda vägarAnf. 128 ()Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. har börjat skicka utbeskeden till dem som ansökt om bidrag till enskildavägar . Reaktionerna har inte låtitvänta på sig.Från några håll har man redan aviserat att mantänker tacka nej till bidraget och i stället stänga avsina vägar. Det gäller främst vägar genom områdenutan fast bebyggelse som utgör förbindelse mellanexempelvis två allmänna vägar.Min fråga till kommunikationsministern är följan-de: Kommer kommunikationsministern att vidta någraåtgärder med anledning av detta?Anf. 129 Kommunikationsminister ()Fru talman! Regeringen har gett i upp-drag att komplettera den konsekvensutredning somhar gjorts om statsbidraget till de enskilda vägarna.Vägverket skall i den kompletterande utredningenbl.a. titta på hur ett regelsystem skall vara utformatför att det skall bli rättvist och även ge de fastboendemed höga driftskostnader en rimlig möjlighet att hållavägen öppen. De skall inte drabbas oskäligt.Resultatet av detta uppdrag inkommer till rege-ringen . Sedan kommer eventuella för-ändringar i statsbidragssystemet att behandlas i bud-getpropositionen för år 1997.Anf. 130 ()Fru talman! Det kan möjligtvis lösa problemen iframtiden. Men gäller fortfarandeatt det inte finns tillräckligt med medel för att vissaföreningar skall få det att gå runt, och då stänger manav vägarna.Vad kommer statsrådet att göra om det bli vägav-stängningar med stora omvägar för många människor,vilket påverkar miljön negativt? Tycker statsrådet attdet är acceptabelt?Anf. 131 Kommunikationsminister ()Fru talman! För innevarande budgetår finns det ingaplaner på att förändra statsbidraget till enskildavägar.Antipersonella minorAnf. 132 ()Fru talman! Försvarsministern har tidigare i enfråga här i kammaren berört det eländiga faktumatt antipersonella minor är ett stort bekymmer för bl.a.de svenska FN-soldaterna och IFOR-trupperna. Det ären omdiskuterad fråga. har gjort mycket glo-balt för att minska bruket av antipersonella minor ochbl.a. på ett föredömligt sätt agerat i FN för detta.FN:s generalförsamling har bl.a. välkomnat ävennationella åtgärder för att minska lagren av antiperso-nella minor. har uttalat sig för skall upphöra att använda antipersonella minor ide nationella försvaren.För att kunna utvärdera om detta över huvud tagethar gjorts, eller vad som har hänt på området, krävsdet att staterna redovisar hur stora innehavenoch lagren av antipersonella minor är. Så har ocksåskett i flera länder - , , ,osv. Men i är uppgifterna sekretessbelagda.Min fråga är om försvarsministern avser att of-fentliggöra dessa uppgifter och vad försvarsministernavser att göra för att minska de nationella lagren avantipersonella minor.Anf. 133 Försvarsminister ()Fru talman! arbetar aktivt för ett interna-tionellt totalförbud för antipersonella minor. Dettasker inom ramen för konferensen om översyn av1980-års vapenkonvention. Min bestämda uppfattningär att det är genom ett bindande internationellt förbudsom en grund för verklig nedrustning av antipersonel-la minor kan åstadkommas. Därmed skapas verkligaförutsättningar för att minska lidandet för civilbe-folkningen i krigsdrabbade länder.Jag delar inte uppfattning att denpågående förhandlingsprocessen skulle underlättas avatt talade om hur många antipersonella minorsom finns i våra lager. Att ett par tre länder - det ärfråga om det - har deklarerat sina innehav av antiper-sonella minor motiverar inte att skulle göradetta. Varje lands försvarskoncept är beroende avländernas skiftande förhållanden. Därmed går det inteatt hävda att det som fungerar för ett land automatisktockså är en bra lösning för ett annat land.Visst genomför vi i flera nationella åtgär-der. Utöver att arbeta för detta internationella förbudarbetar Försvarsdepartementet och statsrådet för att ge pengar för att bekämpa minornaoch för att åstadkomma en förbättrad minröjningska-pacitet.Anf. 134 ()Fru talman! Det internationella arbete som Sveri-ges regering gör gläder säkert många på detta område.Det är ett viktigt arbete. Det skall betonas väl såmycket.Problemet är att det behövs nationer, stater, somtar steget och går före och visa vägen, och säger attdessa vapen inte behövs i det militära försvaret, ochatt man klarar sig utan dem. Man måste i varje fallföra en offentlig debatt om dem.Den offentliga debatten försvåras uppenbart om viinte har tillgängliga fakta och inte vet varthän detbarkar. Det svenska försvaret kan de facto utan att viens vet om det utöka sitt innehav av antipersonellaminor. Jag tycker att det vore rimligt att man redovi-sade det antal minor som svenska försvaret har för attkunna föra en offentlig och konstruktiv debatt omSverige som föregångsland även inom detta område.Anf. 135 Försvarsminister ()Fru talman! Jag vill med hänsyn till vissa miss-förstånd och kanske också desinformation passa på attsäga att inte tillverkar några antipersonellaminor. Vi har inte gjort det . Vi exporte-rar inga minor, och vi har inte lagt ut några personmi-nor vare sig i Bosnien eller i Angola.Vi har våra minor väl förvarade i lager av ett endaskäl: för att möta en angripare på svensk mark. Vikommer att använda våra minor av ett enda skäl: föratt slå tillbaka ett angrepp mot vårt land och vår fri-het. Det är ett vapen som alla andra vapen.Trots detta, om försvarsstrukturen och försvar-skonceptet, gav jag överbefälhavaren i upp-drag att redovisa hur det påverkar vårt försvarskon-cept om vi gör oss av med dessa personminor. Hankommer att redovisa detta . Därefter kanjag litet tydligare förklara vad minorna har för strate-gisk och försvarsmässig betydelse för det svenskaförsvaret.Sedan hälsar jag med glädje och tillfredsställelseatt vi får en offentlig debatt om minproblemet. Menlika viktigt är att vi internationellt påverkar opinionenså att det blir fler länder än som vill ha ettinternationellt förbud.Anf. 136 är dagens och veckans muntliga fråge-stund avslutad.9 § Svar på interpellation 1995/96:77 om Den-nispaketetAnf. 137 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat statsmi-nistern om regeringens uppfattning om Dennispake-tets genomförande.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jagsom svarar för frågor rörande Dennispaketet. Jag skalldärför besvara fråga.Dennispaketet innehåller ett stort antal delprojekt.Varje sådant delprojekt skall beredas på sedvanligtsätt inom ramen för gällande lagstiftning. Plane-rings- och beslutsprocessen har i en del fall tagit läng-re tid än den ursprungliga tidsplanen för Dennispake-tet angivit. Det innebär bl.a. att delar av paketet blivitstarkt försenade.För närvarande bereder regeringen ett antal frågormed anknytning till . Detgäller bl.a. överklagade detaljplaner för snabbspårvä-gen och samt ett antal expropriations-ärenden bl.a. för Ringen inom kommun, Södralänken, och dubbelspåret Kallhäll-Kungsängen.Regeringen förbereder också en proposition omvägtullar i . Regeringen har för avsikt attförelägga ett förslag till vägtullslag föresommaren.I syfte att trygga en hållbar ekonomisk lösning förDennispaketet innehålls vissa medelför utbyggnaden av kollektivtrafiken och vägsystemeti län.Såvitt gäller spårlösningen genom centrala Stock-holm har regeringen tillkallat en särskild kommitté föratt överväga och lämna förslag till en samlad trafik-lösning i det gäller järnvägen mellan ochKungsängen har hemställt om ett planföre-läggande för ett nytt dubbelspår genom kom-mun. Regeringen har med anledning av Banverketshemställan tillkallat en särskild förhandlare meduppgift att bl.a. utreda förutsättningarna att nå enöverenskommelse mellan kommun och om det nya dubbelspårets förläggning ochutformning.Med dessa exempel har jag visat att regeringen be-reder de ärenden som berör Dennispaketet.Anf. 138 ()Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för svaret. Jag hade ju ställt min fråga till stats-ministern, och jag förstår, som det står i svaret också,att det är frågor rörande Dennispaketet som kommu-nikationsministern svarar på. Men jag ställde faktiskten övergripande fråga som gäller regeringens inställ-ning i en viss fråga. Den gällde uttalandeom att han ansåg att man skulle skrota Dennispaketet.Det är bra att olika konkreta åtgärder vidtas i olikadelprojekt. Jag tycker att det finns skäl att vara orolignär man ser vad som har hänt i kommun.Det finns vissa inom socialdemokratin som vill försö-ka sätta stopp för det här projektet. Jag tycker att detär mycket viktigt att hålla löften och avtal och att vistår för det vi har beslutat. Därför tycker jag att det ärmycket oroande med sådana uttalanden som CarlTham har gjort.Jag tolkar kommunikationsministerns svar meddessa exempel så att hans uttalande om att skrotaDennispaketet saknar förankring i regeringen och attvi kan räkna med att kommunikationsministern ochregeringen i övrigt kommer att arbeta som det harbeslutats i och även i kommun.Anf. 139 ()Fru talman! Jag har i olika sammanhang frågat desocialdemokratiska ministrarna huruvida de samarbe-tar eller inte.