prot · GK0939 · 1996-12-05 00:00:00 — Det för att vi kan få en ganskabastant majoritet och kan isolera de partier på höger-kanten som vill skära ned i kommunerna i stället föratt som vi andra förbättra situationen där.Samtidigt vill jag understryka att jag inte är perso-nen som ställer ut löften om ofinansierade reformeroch skattesänkningar. Allt sådant måste noga gåsigenom, så att vi kan fortsätta att hålla en strikt kon-troll över statsfinanserna och en balanserad samhälls-ekonomi. De vinster vi har uppnått får inte gå förlora-de, de skall befästas, som vi får ökade möj-ligheter att förbättra välfärd och sysselsättning.Anf. 64 ():Herr talman! Jag har en följdfråga.När var finansminister gjorde han iden dåvarande regeringen en stolt deklaration om attett s.k. skarpt balanskrav skulle införas för kommuneroch landsting. Efter att ha skjutit på tidpunkten fördetta och även på skarpheten har nuärendet kommit i form av en proposition till riksda-gen. Av den framgår att i praktiken får varje kommunoch landsting själv avgöra om den skall följa det härbalanskravet. Skillnaden mot dagens förhållande blirtämligen försumbar.Min fråga till finansministern eller statsministernskulle närmast vara: Har regeringen en annansyn på frågan om balanskrav i kommun och landstingän den som regeringen gav uttryck för, ellerhar det varit fråga om ett oskarpt balan-skrav för kommunerna?Anf. 65 Finansminister ():Herr talman! Det är riktigt att det föreligger enproposition i , och den innebär ett balan-skrav för kommuner och landsting. I den meningen ärdet ingen förändring jämfört med tidigare, utan ettfullföljande av vad som har sagts.Jag kan konstatera att möjligheten att uppfylla ettbalanskrav inte underlättas om man drar undan 8miljarder kronor från kommuner och landsting. Dettänker vi inte göra. Vi vill på olika sätt medverka tillatt kommuner och landsting kan uppnå en stabil eko-nomi fram i tiden.Anf. 66 ():Herr talman! Möjligheterna att få balans i kom-muner och landsting underlättas om skatteunderlagetväxer och man får en god ekonomisk tillväxt. Därförär det viktigt med en sådan politik.Men min fråga är närmast: Har det varitfråga om att man i den enskilda kommunen ochlandstinget själv skall avgöra om man skall följa ba-lanskravet? Då är det inte ett särskilt skarpt balan-skrav. Då kan varje fullmäktigeförsamling säga att detblir till men för verksamheten om man följer balan-skravet, och sedan har man fortsatta underskott. Minfråga är alltså: Har det varit avsikten från början?Anf. 67 Finansminister ():Herr talman! Den tolkningen, att kommuner ochlandsting godtyckligt får avgöra detta på egen hand,får stå för. Jag delar inte den upp-fattningen.Däremot delar jag uppfattningen att ekonomisktillväxt och växande skatteunderlag underlättar förkommuner och landsting att nå balanskrav. Det ärdärför jag är så glad över att tillväxten av allt att dö-ma ser ut att ta fart ordentligt och framöver,enligt de olika bedömningar som görs. Det är klart attdet var mycket svårare med de negativa tillväxttal,den krympande ekonomi som upplevde fleraår under första hälften av 90-talet.DennispaketetAnf. 68 ():Herr talman! Min fråga riktar jag till kommunika-tionsministern.Vi har på radio hört att stockholmarna, spe-ciellt vi s-kvinnor, kan vara extra glada, eftersomÖsterleden och Västerleden inte längre behövs iDennispaketet. Då skulle jag vilja veta: Är det här enriktig tolkning av infrastrukturpropositionen, somkommunikationsministern nu presenterar, eller vilketbeslut eller överenskommelse är det som radion hän-visar till?Anf. 69 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag skulle vara kom-munikationsminister om jag skulle gå in och tolka desaker som kommer ur Dagens Ekos morgonsändning-ar.Faktum är att vi på bord kommeratt lägga en proposition om den tioåriga inriktningenför infrastrukturen, och där kommer den kommandeinriktningen vad gäller investeringar i spår genomcentrala också att diskuteras.De närmaste åren kommer tågkapaciteten att kla-ras via en ny och fyrspåret fram till Södrastation. kommer de problem som centralaStockholm har, med järnvägsspår och framför alltbiltrafik, också att behöva lösas. Detta - det framgår ipropositionen - bör lösas i samråd med regionen.Anf. 70 ():Herr talman! Jag undrar om det pågår några dis-kussioner om Österleden och Västerleden. Var pågår iså fall de diskussionerna?Anf. 71 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som säkert ärmycket väl medveten om pågår det just nu mycketgrannlaga diskussioner i den s.k. kontrollstationenmellan regionens olika parter. Jag tycker att det äroerhört viktigt att de får arbetsro, och kommer icke attlägga mig i den diskussionen för närvarande.TeliaAnf. 72 ():Herr talman! Kommunikationsministern sade föl-jande i : Det vetesjutton om inte de svenska hushållen är beredda attsänka barnbidragen för att klara att behålla . Fördet andra: Det finns andra statliga företag att ta peng-ar ifrån för att lösa Telias kapitalbehov.Jag tyckte att det var så anmärkningsvärda utta-landen att jag ställde en skriftlig fråga till ministernom saken. Hon svarade med att antyda att hon varitfelciterad. Jag ringde och kollade med journalisten.Han uppger att citaten var helt korrekta. Så nu vet vivad ministern har sagt, men vi vet fortfarande inte vadhon tycker.Vilka statliga företag är kommunikationsministernberedd att ta pengar ifrån för att hindra att fåverka på kommersiella villkor?Anf. 73 Kommunikationsminister ():Jag talman! Jag fick ett bra tips av finansminis-tern. Han är också citerad i tidningar ibland.Allvarligt talat: Det pågår ett beredningsarbete omen ny och förändrad telelagstiftning. I det arbetetingår också en diskussion om hur Telias framtidastruktur skall se ut. Det som citeras litet komiskthandlar om någonting som jag faktiskt tycker är in-tressant. När det gäller våra stora infrastrukturbolageller verk - SJ, Posten och - finns det ettmycket stort engagemang från både riksdagsledamö-ter och svenska folket. Det gäller hur dessa skall skö-tas och långsiktigheten i deras arbete. Jag tycker attdet är oerhört positivt. Det är i det perspektivet manskall se mitt uttalande. Jag är säker på att det finnsmånga som tycker att har ett egenvärde när detgäller svensk telepolitik, men också när det gällersvensk näringspolitik.För mig är det oerhört viktigt att är ett stra-tegiskt viktigt företag med en kompetens som behövsi . Det är viktigt att fortsätter att utveck-las i Sverige.Anf. 74 ():Herr talman! Jag tillhör dem som inte tror attsvenska barnfamiljer ligger vakna om natten ochfunderar över Telias ägarstruktur. Därvidlag skiljerjag mig uppenbarligen från kommunikationsministern.Jag måste ändå ställa frågan litet djupare och litetallvarligare. Varför dansar man vals i debatten? Mangår ut med spektakulära uttalanden, och sedan tar mantillbaka dem och vet inte riktigt vad man menar meddem. Jag tycker att det är ganska allvarliga frågor igrunden. Det gäller hur vår infrastruktur skall se ut påsikt. Jag tycker att frågan om Telias ägarförhållandenär allvarlig. Jag vill veta vad det är vi skall föra debattom framöver. Vilken utgångspunkt har regeringenegentligen? Det enda vi får hänvisning till är framti-den och kommande propositioner. Jag antar att minis-tern hade någon djupare tanke bakom sina uttalanden.Det är den som jag tycker att hon nu har en alldelesutmärkt möjlighet att förse med.Anf. 75 Kommunikationsminister ():Herr talman! är säkert precis somjag intresserad av att vi skall ha en bra infrastrukturockså på teleområdet. Det är inte bara som stårför infrastrukturen. Det finns faktiskt ett telenät iBanverkets regi, och också i Svenska Kraftnäts regi.Telia är en operatör bland många andra.Vad gäller hur strukturen skall se ut i fortsättning-en får både kammarens ledamöter och andra, inklusi-ve Dagens Industris journalister, avvakta den framtidapropositionen.Placering av AP-fondens medelAnf. 76 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Han har uttalat sig för att AP-fonden skall få köpaflera aktier. AP-fonden är en statlig fond, och aktier ärägarkapital. Jag vill veta var i världen finansministernfinner stöd för tanken att ökat statligt ägande främjarnäringslivets utveckling.Anf. 77 Finansminister ():Herr talman! Jag har framkastat tanken att vi bor-de se över placeringsregler och organisation av AP-fonden. Det är inte första gången jag har gjort det. Det har hänt en delsedan dess, men jag anser fortfarande att det finnsskäl att se över den mycket föråldrade strukturen ochde mycket snäva och föråldrade placeringsregler somAP-fonden har, som långsiktigt dömer fonden till ensämre avkastning på pensionskapitalet än vad someljest skulle vara möjligt.Hur det kommer att se ut när vi har gjort genom-lysningen vet jag inte . Men jag kan inte förståvarför det skall vara möjligt för amerikanska pen-sionsfonder att köpa aktier i svenska företag, medandet inte är möjligt för den stora svenska pensionsfon-den att göra detsamma.Anf. 78 ():Herr talman! Det var faktiskt inte det jag frågadeom. Jag frågade var i världen finansministern finnerstöd för tanken att ökat statligt ägande främjar nä-ringslivets utveckling. Eller tar finansministern meddet han sade tillbaka tidigare uttalanden ochmenar att AP-fonden icke skall köpa aktier?Anf. 79 Finansminister ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att AP-fondspengar mycket väl kan komma näringslivet tillgodo och bidra till en ökad försörjning med riskkapi-tal och därigenom bidra till den utbyggnad av Sveri-ges näringsliv som vi så väl behöver. Jag har inteföreställt mig att vi skall använda AP-fonden somnågot instrument för statlig detaljreglering. Tvärtomser jag det som väldigt viktigt att man eftersträvar enhög och bra avkastning. Mycket talar för att det inteskall vara en stor fond, utan att man skall ha flera somagerar oberoende av varandra. Man skall ge fondernaganska fria ramar att agera. Gör man på det sättet -ger man dessa fonder samma frihet som andra place-rare redan har - tror jag att det bidrar positivt tillutvecklingen av svenskt näringsliv.ArbetstidsförkortningAnf. 80 ():Herr talman! Jag vill vända mig till den biträdandearbetsmarknadsministern . Som denfjärde kvinna som får ordet vill jag vända migtill jämställdhetsministern.Vid det seminarium som statsrådet ordnade förnågra veckor sedan presenterades bl.a. hur Växjökommun utvecklats på jämställdhetsområdet. Där harman prioriterat genomförande av arbetstidsförkort-ning och arbetsvärdering. Det sker på ett sätt som vi iMiljöpartiet länge har önskat.Det har bl.a. lett till nyanställningar inom den of-fentliga sektorn. Det har också lett till att man i Växjöefter med hjälp av det arbetsvärderingsin-strument som har tagits fram kommer att genomföraen omfördelning mellan mans- och kvinnolöner. kanske minns hade man också ett antalandra radikala förslag i . Det är förmodligenbara naturligt att en liten kommun är mer kreativ änvad denna beslutande församling är.Avser statsrådet att låta genomföra en ordentligutvärdering av försöken i kommun, för attmöjliggöra en nationell tillämpning på ?Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att en bra fråga. Jag tycker också att de försök somman genomför i kommun är väldigt intressanta.Vi ser också att de sprider sig, inte minst med rege-ringens hjälp. Vi har tryckt upp magasin där vi berät-tar om verksamheten i , därför att den är bra urinte minst jämställdhetsperspektiv. stadgenomför liknande försök på en del områden, liksomHelsingborg.Jag tycker att den socialdemokratiska partikon-gressen fattade ett klokt beslut. Vi driver frå-gan om arbetstidsförkortning. Vi vill inte bara göradet för att det kan ge möjlighet för fler arbetslösa attkomma in på arbetsmarknaden. Vi vill också drivafrågan om en arbetstidsförkortning ur ett välfärds-perspektiv.Jag välkomnar och många andra i dendebatten, eftersom det är en bra diskussion som ocksåkan kopplas till ett manligt och ett kvinnligt perspek-tiv.Anf. 82 ():Herr talman! Då vill jag upprepa frågan om UlricaMessing vill göra en ordentlig utvärdering av det här,så att man kan fortsätta.Man måste ta till alla knep som finns för att lösaden stora arbetslöshet som vi har. Jag hoppas att ävenSocialdemokratiska kvinnoförbundet skall hjälpa till,så att det blir varannan damernas. De har ju ocksåönskat arbetstidsförkortning länge, och jag hoppas attdet kan genomföras så småningom.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen gör ingen utvärdering avförsöket i . kommun har själv gjort enutvärdering, och regeringen har tagit till sig den ochförsöker dra erfarenheter av den. De fackliga förbun-den, centralt och lokalt, gör också olika utvärderingarsom vi tar del av och tar till oss. Vi gör vad vi kan föratt vara med i den debatt som pågår lokalt om olikaförsök med arbetstidsförkortning.FördelningspolitikenAnf. 84 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Jag har också hört att statsministern flera gångerhar sagt att mycket i budgetsaneringen gick så fort atten del blev fel. Det gäller alltså fördelningspolitiken.Vi går mot jul , och en del familjer har det bra, åkerpå semester osv. En del åker ingenstans, utan de räk-nar tjugolappar och hundralappar för att få ihop till enhyfsad julhelg.När kommer regeringen att anse att man kan göranågot åt fördelningspolitiken, att man kan ge de sämstställda något, när det nu går så bra som ni har redo-gjort för? 85 Statsminister ():Herr talman! Det är den viktigaste frågan just ,tillsammans med att pressa tillbaka arbetslösheten. Vihar skaffat oss ett utrymme att göra båda delarna. Dethar gått mycket snabbare än vi trodde. Den socialde-mokratiska regeringen kommer inte att acceptera attfördelningspolitiken vrids fel.Jag tog upp diskussionen i mitt tal iBjörkviks Folkets park, och har vi blivitytterligare stärkta vad gäller ekonomin.Vi återkommer med förslag somhanterar fördelningsprofilen. Trots allt är det viktigas-te i det sammanhanget att se till att fler får ett jobboch att inflationen inte tar fart igen, utan att de somlever på sin lön och sin pension har pengar som behål-ler sitt värde. Det första som ligger framför oss är ju,till detta, att komma överens om hur en höjning aversättningen i a-kassan skall finansieras.A-kassan, sysselsättningen och att hålla tillbakainflationen är tre viktiga fördelningspolitiska åtgärder.Regeringen viker inte på den punkten.Anf. 86 ():Herr talman! "", säger statsministern.Om då utgiftstaket ligger fast kommer ju ingenting attske . Skall de fattigaste i Sverigebehöva uppleva en sådan här jul till? Skall nästa julbli lika eländig som den här? Det är en mycket kortoch enkel följdfråga.Om höjningen av a-kassan finansieras inom ramenblir det ju andra arbetslösa som får betala den. Detkan väl statsministern ändå inte mena?Anf. 87 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att skall lugna signågot. Det kommer förslag i de här frågorna som påintet sätt lämpar över den bördan på andra arbetslösa.Här blir det en finansiering som är ansvarsfull ochsom går att förena med de budgetregler som riksdagenjust har fastställt.Därmed kommer jag tillbaka till det jag sade förut.Vi har beskyllts, framför allt av , för attha prioriterat inflationsbekämpning i stället för arbets-löshetsbekämpning. Vi har aldrig sett en motsatsdäremellan. Vi skall klara både en låg inflation och attpressa tillbaka arbetslösheten. Vi vet att den högainflationen, som en del tror är någonting som är tillfördel för vanligt folk, är det som har ätit ur inkomsteroch pensioner. Vi kan nu se, när räntorna faller ochinflationen är borta, att låginkomsttagare, de somförut har haft väldigt svårt att leva på sin lön, faktisktför första gången börjar få en reallöneutveckling somär god. Vi får gå tillbaka i tiden för att hittaen reallöneutveckling som motsvarar den vi har fram-för oss. Det är fördelningspolitiskt viktigt.Jag kan konstatera att när dessa avgörande fram-steg gjordes orkade inte vara med.Frågestunden var härmed avslutad.6 § (forts. från 4 §) Svensk migrationspolitik iglobalt perspektiv (forts. SfU5)Anf. 88 ():Herr talman! Omskriven -omdebatterad - missförstådd; så skulle jag kunnakarakterisera regeringens förslag till ny utlänningslag.Jag skulle också kunna säga att det pågår två olikaslags flyktingpolitiska debatter i . Den ena försi massmedierna av etablerade debattörer och av vissafrivilligorganisationer. Där hävdas det att fören hård och inhuman flyktingpolitik. Den andra debat-ten förs ute i landet, på partimöten, på arbetsplatseroch på insändarsidor. Där hävdas det motsatta, dvs.att för en alltför generös flyktingpolitik.Detta ställer två krav på politiken:Den skall för det första vara generös och humanoch ett uttryck för att det är en mänsklig rättighet attsöka asyl.Den måste för det andra vara tydlig och konsek-vent. Politiken måste vara trovärdig och legitim, an-nars riskerar vi att solidariteten, som är den humanaflyktingpolitikens förutsättning, urholkas.Det förslag till ny utlänningslag som skall diskutera och fatta beslut om bygger på ettomfattande utredningsarbete, där samtliga här närva-rande partier har varit representerade.Denna proposition grundar sig huvudsakligen påde förslag som lämnademen också på och . Efter att ha lyssnat på debatten häri dag börjar jag undra om det är samma proposition vitalar om.Herr talman! Svensk migrationspolitik i globaltperspektiv kallar regeringen sin proposition. Det finnsi världen drygt 23 miljoner flyktingar som behö-ver skydd och bistånd. Det finns ytterligare ett stortantal människor som är på flykt i sina egna länder,s.k. Siffran beräknas tillca 25 miljoner. I många fall är internflyktingarna ilika stort behov av internationellt skydd och biståndsom konventionsflyktingarna.Det ställs allt högre krav på helhetssyn och sam-verkan i takt med att migrationen globalt har blivitmer omfattande och orsakerna mer sammansatta.Migrationspolitiken omfattar flykting-, invandrar-,invandrings- och återvandringsfrågor. Det innebär attmigrationspolitiken också omfattar delar av utrikes-,säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. Ett över-gripande mål i en global flyktingpolitik måste vara attarbeta internationellt för att undanröja orsakerna tillatt människor tvingas fly.Sverige har stora möjligheter till det, dels ge-nom medlemskapet i EU, dels som medlem i FN:ssäkerhetsråd.Grundläggande för det migrationspolitiska arbetetär respekten för de mänskliga rättigheterna och soli-dariteten. Att värna om asylrätten är därför en viktigtdel. Människor som har behov av skydd och somsöker asyl här skall veta att de har rätt till asyl i Sveri-ge, dels enligt de konventioner som vi har anslutit osstill, dels enligt vår egen lagstiftning. Människor sominte har behov av skydd skall veta att de inte kan tasemot och också veta varför.Om lagstiftningen skall garantera människorskydd måste den vara tydlig, rättssäker och effektiv.Om lagen är otydlig kan det leda till att människorsom inte har tillräckliga skäl att få stanna lockas tillSverige. Det är viktigt vilka signaler vi ger.Både den flyktingpolitiska kommittén och rege-ringen har konstaterat att en del av den kritik somriktats mot den svenska flyktingpolitiken har gällt vårtolkning av . För den kritikenfinns ett visst fog. har en snävtolkning av flyktingkonventionen, men vi har tillskillnad från andra länder ytterligare grunder för asyl,nämligen de facto-flykting och krigsvägrare.Regeringen föreslår nu i propositionen att Sveri-ges tolkning av flyktingkonventionen vidgas och attbåde de facto-flyktingar och krigsvägrare förs in itolkningen. Vägledning för tillämpningen i fortsätt-ningen finns att hämta i . I det nyalagförslaget tas därför begreppen de facto-flyktingaroch krigsvägrare bort. Detsamma gäller möjlighetenatt bevilja uppehållstillstånd av politisk-humanitäraskäl. I stället införs regler om skydd för övriga som äri behov av det. Till dem räknas t.ex. de som riskerardödsstraff eller att utsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandling, de som be-höver skydd på grund av yttre eller inre väpnad kon-flikt och de som inte kan vara kvar i sitt land på grundav miljökatastrof. Till skyddsbehövande räknas ocksåde som på grund av sin homosexualitet eller sitt könriskerar förföljelse. Liksom skall uppehållstill-stånd kunna beviljas en utlänning som personligen harstarka humanitära skäl.Möjligheten att överföra flyktingar till viaflyktingkvoten finns kvar.Regeringen understryker också vikten av att be-viskraven inte ställs alltför högt när det gäller påstå-enden om risk för förföljelse. Någon fullständig be-visning av att den risken finns kan vara svårt att göra,och regeringen menar att den sökandes berättelse börgodtas om den framstår som trovärdig och sannolik.Herr talman! Rätten att återförenas med sin familjär en viktig mänsklig rättighet och måste därför varaen självklar och grundläggande del i vår invandrings-politik. Den rätten bör också framgå klarare än i dagav lagstiftningen. Lagen utformas därför som enprincipiell rätt. Uppehållstillstånd får alltså beviljasför anhöriga inom kärnfamiljen, dvs. make/maka ellersambo, ogifta barn och andra nära anhöri-ga som ingått i hushållsgemenskapen i hemlandet.I undantagsfall, när det finns synnerliga skäl, skalluppehållstillstånd kunna beviljas även annan anhörig.Den praxis som vi har när det gäller anhörigainnebär att en stor krets har rätt att invandra till Sveri-ge. Det kan gälla såväl föräldrapar som ensamståendeföräldrar som har bostad och försörjning i hemlandetoch även i vissa fall bor tillsammans med sina barndär och men ändå har rätt att komma hit. Här blir deofta hänvisade till samhällets hjälp eftersom de allraflesta saknar möjlighet till egen försörjning. Ut-skottsmajoriteten delar regeringens uppfattning attutöver kärnfamiljen endast nära anhöriga som haringått i hushållsgemenskapen skall ha rätt till uppe-hållstillstånd här.När det gäller identitet säger den nuvarande lag-stiftningen att fotografering och fingeravtryck får tasendast om den sökande inte kan styrka sin identitetnär han kommer hit.Det kan naturligtvis finnas skäl att den som flyrfrån sitt land inte alltid har de rätta handlingarna medsig, och de uppgifter som han lämnar behöver intevara osanna. Det handlar om trovärdigheten och san-nolikheten i den asylsökandes egen berättelse.Men det finns heller ingen anledning att blundaför att asylrätten också missbrukas. Det handlar ocksåom att den som fått avslag på grund av alltför svagaskyddsbehov söker asyl i ett annat namn. För att göradet lättare att identifiera asylsökande föreslås i pro-positionen att fingeravtryck och fotografi skall tas avalla asylsökande utom barn . Utskottetdelar uppfattningen att fingeravtryck bidrar tillatt de uppgifter som den asylsökande lämnar ocksåvinner ökad tilltro.En stor andel av alla som söker asyl eller uppe-hållstillstånd i är barn. I den nuvarande ut-länningslagen finns det inte mycket skrivet om barn.Därför gjorde den flyktingpolitiska kommittén engenomgång av hur myndigheterna lever upp till deåtaganden som gjort i och med anslutningentill om barnets rättigheter.Därefter fick en parlamentariskt sammansatt barn-kommitté i uppdrag att göra en översyn av hur allsvensk lagstiftning och praxis förhåller sig till be-stämmelserna i , men frågan ombarns ställning i förhållande till utlänningslagen skullebehandlas med förtur.Barnkonventionen kan sägas ge uttryck för fyrahuvudprinciper: hänsyn till barnets bästa, vikten av attlyssna till barnet, barnets rätt till liv och utvecklingoch barnets rätt att utan diskriminering åtnjuta sinarättigheter. säger i sitt betänkande attden bedömning som görs av barnets bästa ocksåmåste vägas samman med övergripande samhällsin-tressen.I propositionen föreslås att utlänningslagen skallkompletteras med en portalparagraf där barnets hälsaoch utveckling och barnets bästa särskilt skall beak-tas. Därmed inte sagt att alla asylsökande barnfamiljerfår tillstånd att stanna i . Det går inte heller attsäga eller anse att alla barn har det bäst i Sverigeoavsett språklig, kulturell eller nationell bakgrund ochtillhörighet.Avgörandet vid bedömningen av barnets bästa börbl.a.