prot · GJ0956 · 1996-02-15 00:00:00 — Det är omöjligt för mig att svara på enfråga som bygger på information som har från ett studiebesök som ägt rum . Detär möjligt att justitieministern hade kunnat ge ettdirekt svar, men jag kan omöjligen se samhällslivetsalla områden och ge konkreta svar på sådana härfrågor.LandshövdingarAnf. 138 ()Fru talman! Jag tänkte ta upp en helt annan sak.Först hade jag tänkt fråga civilministern vad honskulle anse om en kvinnlig landshövding anställde sinmake för att representera eller för att städa residenset.Men sedan ångrade jag mig, och jag ställer fråganså här i stället: Anser inte civilministern att det snartär dags att skrota Axel gamla förlegadesystem så att vi själva ute i de olika landsändarna idemokratiska val får välja våra ledande regionalaföreträdare?Anf. 139 Civilminister ()Fru talman! Som civilminister är mitt svar: Nej,jag tror inte att vi skall skrota det. Som kan jag till säga: Jo, det ingår imina provisoriska utopier.Anf. 140 ()Fru talman! Vi skall ju få en proposition med an-ledning av Regionberedningens förslag. Jag har hörtrykten om att på just den här punkten - det handlaralltså inte om att skrota totalt utan om att man regio-nalt själv skall få utse den ledande taleskvinnan ellertalesmannen för regionen - vågar inte regeringen tadetta lilla steg framåt mot civilministerns provisoriskautopi, som jag delar.Jag skulle alltså vilja ha ett klarläggande på denhär punkten. Vågar inte regeringen lägga fram det härlilla steget, så att det åtminstone blir ett direkt, demo-kratiskt val av den ledande taleskvinnan för regionen?Anf. 141 Civilminister ()Fru talman! Återigen måste jag liksom andra stats-råd vid denna frågestund vara formell och säga att dethär är ett rykte som har hört. Detfinns ännu ingen proposition att ta ställning till.Anf. 142 TALMANNENMed detta är dagens frågestund avslutad. Vi harhunnit med alla förhandsställda frågor av de frågestäl-lare som fortfarande finns i kammaren plus ytterligareett antal. Jag ber att få tacka ledamöterna och rege-ringens företrädare för en intressant och givande de-batt.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåinterpellationsdebatten skulle fortsätta.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.31.8 § Svar på interpellation 1995/96:72 om för-svaret och etableringen av vindkraftverkAnf. 143 Försvarsminister ()Fru talman! har frågat mig omjag kommer att verka för att etableringar av vind-kraftverk inte skall hindras av Försvarsmakten.Annika har ställt sin fråga mot bakgrundav ett TT-meddelande för någon tid sedan om pröv-ningen av etablering av nya vindkraftverk och denuppgift som där lämnas att Försvarsmakten skulle ha,som det sagts, avslagit ett antal sökta bygglov.Inledningsvis vill jag framhålla att det inte är För-svarsmakten som avgör frågor om bygglov för vind-kraftverk. Den bygglovsprövningen, liksom annanbygglovsprövning, görs i första hand av kommunen. Isin prövning har kommunen bl.a. att väga in försvar-sintresset. I detta sammanhang har Försvarsmakten iett antal fall i yttranden till kommuner avstyrkt bifalltill bygglov med hänsyn till försvarsintresset. Kom-munerna har sedan fattat beslut i ärendena. Kommu-nens beslut i bygglovsärende kan överklagas till läns-styrelsen.Inom Försvarsdepartementet uppmärksammade viför ungefär att vindkraftverk i vissa fallkan störa radio- och radarsignaler från försvaretsanläggningar. Detta ledde till att departementet i hös-tas inbjöd till en diskussion i ämnet med berörda. Vidmötet deltog representanter för vindkraftsintressena,Försvarsmakten, , Miljödepar-tementet och Försvarsdepartementet. Mötet var kon-struktivt, och det resulterade i en samsyn när det gäl-ler att förbättra samarbetet mellan försvaret och vind-kraftsintressenterna. Vid mötet enades man också omatt bilda en arbetsgrupp för de aktuella frågorna. Den-na arbetsgrupp består av representanter för Närings-departementet, Försvarsmakten, , , , Länssty-relsen i , och . Arbetsgruppen har redan hållit ett parmöten.En viktig del i detta gemensamma arbete är attförbättra informationen från försvarets sida. Många avde hittillsvarande problemen har berott på bristandekunskaper. Av sekretesskäl har försvaret tvingats attvara mycket knapphändigt i sina yttranden till kom-munen eller . Detta har lett till en oför-ståelse från de bygglovssökande för militära aspekter ibedömningen av enskilda ärenden. Från försvaretssida försöker man nu avhjälpa detta dels genom arbe-tet i arbetsgruppen, dels genom informationsmötenm.m. i samverkan med länsstyrelserna.Fru talman! Jag vill nu allmänt redovisa varförförsvaret ibland tvingas avstyrka bifall till bygg-lovsansökningar.I allmänhet beror en avstyrkan på att någon av vå-ra kvalificerade signalspanings-, radarspanings- ellerradiolänksanläggningar skulle komma att störas. Des-sa anläggningar kräver störningsfria områden för attsystemens funktion inte skall hindras. För att signal-spaningsanläggningarna skall kunna vara de fönstermot omvärlden som de är avsedda att vara har deraslokaliseringsplatser prövats mycket noga. Det är där-för inte utan vidare möjligt att flytta dem för att möj-liggöra vindkraftsutbyggnad i närheten. I och med attdet är en fråga om för säkerhet viktiga spa-ningsanläggningar måste de vara lokaliserade tillkusttrakterna. Liknande förhållanden gäller för radar-och radiolänksanläggningarna.Jag vill framhålla att det här gäller underrättelse-och sambandssystem som verkar dygnet runt, åretrunt. Det är alltså inte fråga om system som tas i brukförst vid en beredskapshöjning eller i krig, utan dessasystem verkar även i fred. Av denna anledning kanman inte, som har föreslagits från några håll, godtavindkraftverken i fred för att sedan montera ned dem ikrig och på det sättet åter möjliggöra användningen avspaningssystemen.Självfallet är hela regeringen angelägen om attvindkraftverk skall kunna etableras och bidra till lan-dets energiförsörjning. är det väsentligt attförsvarsintresset beaktas. Våra spaningssystem är ettnationellt säkerhetsintresse, och de är nödvändigaäven i fred. Jag vill också framhålla att deras betydel-se ökar nu när vi reducerar våra stridskrafter. Det bliralltmer betydelsefullt att tidigt kunna få underrättelseroch annan viktig information genom denna helt legalasignal- och radarspaning.Avslutningsvis har jag en uppmaning till alla somplanerar att bygga ett vindkraftverk: Ta tidigt kontaktmed försvaret för att få information om lokaliseringenär olämplig från försvarssynpunkt.Anf. 144 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka försvars-ministern så mycket för svaret. Jag ställde interpella-tionen, precis som försvarsministern nämnde, motbakgrund av ett TT-telegram som jag läste. Där upp-gavs att Försvarsmakten har avstyrkt bygglov förvindkraftverk med hänsyn till försvarsintresset.Det är häpnadsväckande många fall. Det är i mel-lan 40 och av fallen som man avstyrker bygg-lov. I är antalet avstyrkandennästan , och i handlar det om . IYstad är det avstyrkanden. Det är na-turligtvis oacceptabelt.Försvarsministern säger i sitt svar att det är viktigtatt förbättra informationen från försvarets sida och attmånga av problemen har berott på bristande kunska-per. Vidare hänvisar försvarsministern och försvarettill att det på grund av sekretesskäl är nödvändigt attvara knapphändig med informationen om varför manavstyrker ansökningarna.Jag anser att problemet är mycket större och inte kan lösa det med bara förbättrad informa-tion. Jag anser att det måste till åtgärder för att för-ändra den olyckliga situationen. Det är inte bara eninformationsfråga. Låt mig kort beskriva varför.Vi har ett folkomröstningsbeslut på att kärnkraftenskall vara avvecklad . Vindkraften är enviktig del i kärnkraftsavvecklingen. Vi lever med ettväldigt sårbart energisystem i ett sårbart samhäl-le. Vindkraften är ett led på vägen mot ett decentrali-serat, mindre sårbart och mer robust energiförsörj-ningssystem.Dessutom har Försvarsberedningen slagit fast attkärnkraften är ett sårbarhetshot, så man kan även sedet ur den aspekten. Det ligger också i Försvarsmak-tens intresse att hjälpa till att bygga det robusta sam-hället och se till så att vi kan sköta vår energiförsörj-ning på ett mindre sårbart sätt.Det är också intressant att försvarsministern sägeratt man inom Försvarsdepartementet har uppmärk-sammat att vindkraftverk i vissa fall kan störa radio-och radarsignaler från försvarets anläggningar. Statis-tiken visar på något helt annat än att det bara skullevara i vissa fall som det finns risk att det stör. Dess-utom verkar det fungera alldeles utmärkt på Gotland.Är det skillnad på vindkraftverk och vindkraftverkberoende på var de är lokaliserade någonstans? Detviktigaste är naturligtvis om vindkraftverk över huvudtaget stör. Om det tvistar de lärde, kan jag tillägga.Jag undrar, försvarsministern, om det verkligenfinns någon undersökning gjord av hur mycket vind-kraften faktiskt stör signalspaning. Bör inte en sådanundersökning, om det har gjorts någon, offentliggörasför att undvika spekulationer?Anf. 145 Försvarsminister ()Fru talman! I motsats till somliga vill jag gärnasäga att är kunnig i försvarsfrågor.Hon är medlem i Försvarsberedningen, och jag vet attAnnika har god kännedom om varför vi harsignalspanings-, radarspanings- och radiolänkssystem.Mot den bakgrunden är det lättare att föra denna de-batt just med mellan vindkraftsintresset och för-svarsintresset måste hanteras i enlighet med gällandelagstiftning och inom ramen för bygglovsprocessen.Det är alltså prövande myndigheter som skall göra deerforderliga avvägningarna.Men som jag sade i mitt svar har det säkerligenbrustit i informationen. Jag vet att Försvarsmakten såsent som skickade ut en infor-mations-PM till statliga verk, till samtliga länsstyrel-ser, till kommuner, kraftproducenter och vindkraftsin-tressenterna. I denna promemoria redovisas bl.a. pro-blemställningarna och på vilket sätt vindkraftverkenkan störa försvarets anläggningar. Efter vad jag harhört har denna information tagits emot mycket posi-tivt. Jag är helt säker på att också tagit del av informationen.Arbetsgruppen har kommit i gång med sitt ar-bete. Den har också formulerat en målsättning. I den-na målsättning anger man att det är väsentligt med enfortsatt etablering av vindkraftverk för att bidra tilllandets energiförsörjning. Detta slår arbetsgruppenfast. Men man slår också fast att någon minskning avvåra i fred och vid kris verksamma underrättelseor-gans kapacitet och effektivitet inte är möjligt att ge-nomföra. Jag vill gärna tillägga - och det tror jag attjag har förståelse för från - att sär-skilt nu när Försvarsmaktens resurser minskas måstevi se till att det finns en god spaningsförmåga och ettgott underrättelsesystem. Då måste vi i stället genomforskning, utredningar och samverkan finna möjlighe-ter för en framgångsrik signalspaning. Det är klart attvi då också måste försöka att klara det som också ärett samhällsintresse, nämligen en fortsatt vindkraftse-tablering utan att det behöver störa eller hindra för-svarets intressen och verksamhet. är ändå ettstort land, och jag tror att vi kan bygga vindkraftverkäven i fortsättningen utan att det skall behöva uppståkonflikter med försvarsintressena.Sedan vill jag svara på merakonkreta fråga. Det stora problemet med vindkraft-verk är de reflekterande signalerna och den s.k. upp-komna radarskuggan. Det är inte propellrarna som ärbekymret, utan det är alltså själva tornet i vindkraft-verket. Eftersom Försvarsmakten genomför radar-spaning även på låg höjd innebär detta allvarliga pro-blem. Även för radiolänkssystemet - främst försvaretstelenät - är just de reflekterande signalerna det storaproblemet. Försvarsmakten kan mycket väl för vind-kraftsintressenterna redovisa Försvarsmaktens intres-sen. har denna arbetsgrupp kommit till stånd, ochjag är helt säker på att vindkraftsintressenterna ochförsvaret i gott samförstånd skall kunnakomma överens. Försvarets intresse är ju att ha ett välfungerande signalspaningssystem.Jag tycker att det är bra att harframställt den här interpellationen, för då fick jagmöjlighet att utveckla mina synpunkter. Det tackar jagspeciellt för.Anf. 146 ()Fru talman! Jag vill också gärna ta upp en delpositiva saker som jag tycker att det är värt att fram-hålla. Det är bra att man nu genom arbetsgruppen fåren dialog mellan Försvarsmakten och vindkraftsin-tressenter, något som vi alla borde vara. Vi har säkertsamma åsikt om det.Jag kan inte heller låta bli att kommentera under-rättelsetjänstens betydelse inför minskade försvarsan-slag och minskade försvarsetablissemang. Det harkommit signaler om att underrättelsetjänstens verk-samhet nu skall ses över, och jag ser fram emot att fåarbeta med dessa frågor. Det finns nya hot som skallbeaktas, och det är väldigt viktigt att dessa tas medvid en omorganisation. Jag vill gärna skicka med detnär jag ändå har försvarsministern så nära att jag kanpassa på att säga det. Men det gäller också att göraden sammanvägning som jag talade om och beaktasårbarhetsaspekterna när det gäller kärnkraften och defördelar som det innebär med ett småskaligt robustenergisystem. Det ligger mycket i att man skall läggatyngdpunkten delvis på vindkraften. Det finns ävenandra aspekter på det sårbara samhället som bör tasmed.Jag vill nu gå in på vindkraftens påverkan. Somjag sade tvistar de lärde om vad som gäller i det sam-manhanget. Det finns uppgifter från personer somarbetar med radioteknik inom försvaret om att dethittills aldrig har förekommit några problem orsakadeav vindkraftverk. Det är intressant. Oron för dessastörningar borde i så fall ha fått genomslag t.ex. påGotland.Om man vill ha atmosfären fri från högfrekventelektromagnetisk strålning skall man i stället se på omman kan förbjuda mikrovågsugnar, vilket säkert ingenav oss kan tänka oss. Detta gäller speciellt mikro-vågsugnar som tillverkats . De bildar mul-tipler av strålningsfrekvensen, och de är inte avskär-made på samma sätt som nya mikrovågsugnar. Såvittjag vet har försvaret inte haft några synpunkter påmikrovågsugnar. Så det är litet märkligt att man kon-centrerar sig på just vindkraftverk.Det måste vara formen på vindkraftverken som or-sakar problemen och inte elektromagnetiska stör-ningsfält, enligt vad försvarsministern sade. Manbrukar ju tala om radioskugga. Men det leder då framtill frågan om detta gäller bara vindkraftverk ochradiomaster. Andra stora byggnader måste då också iså fall inverka störande på försvarets signalspaning.Hur är det t.ex. med sådana projekt som ? Vad har de för inverkan på signalspaning? Detfinns givetvis fler exempel på etableringar som ökarsårbarheten och stör försvarets signalspaning.Avslutningsvis vill jag säga att det är bra om vi fårklarhet i detta och att samhällets sårbarhet tas i störrebeaktande framöver. Detta är, som sagt, en angelä-genhet såväl för Försvarsmakten som för samhället iövrigt och för försvarsministern och mig.Anf. 147 Försvarsminister ()Fru talman! Vi verkar att vara överens om mycket.Jag hävdar försvarets intressen, vilket är min uppgiftsom försvarsminister. Men jag ser det som en fram-gång att arbetsgruppen har kommit till stånd. Jag ärhelt säker på att de tekniska frågor och problem somAnnika tar upp kommer att ut i ar-betsgruppen. har man haft respekt för varand-ras intressen.Sedan utgår jag ifrån att kommunerna vid allbygglovsprövning väger in försvarsintresset. Så är julagen. Jag utgår också ifrån att man härifrån skallkunna klara ut dessa frågor. Om det sedan uppstårproblem och svårigheter under resans gång kommerdet säkerligen att uppmärksammas, och då kommersäkerligen vindkraftsintressenterna att gå ut och upp-lysa folk om det. I så fall kommer jag gärnatill och svarar på en ny fråga av AnnikaNordgren.Anf. 148 ()Fru talman! Försvarsministern sade att de tekniskaproblemen säkerligen kan lösas. Men problemet medlokaliseringen av vindkraftverk kvarstår. Vi måste fåmer vindkraft och ett småskaligt robust energisystemsom även hjälper till med försvaret av Sverige.Vi har kanske uppfunnit ett nytt försvar jag ochförsvarsministern här , ett väldigt bra försvar settfrån energisynpunkt. Vi skulle kanske bygga vind-kraftverk runt hela den svenska kusten för då är detingen som kan signalspana på . Det vore enintressant tanke.Slutligen vill jag återigen betona att man måsteväga in det som hotar oss mest. Jag ser fram emot enöversyn av den svenska underrättelsetjänsten, där manockså tar detta i beaktande och slår fast att det skallingå i bedömningen när kommunerna lämnar bygglov.Det ligger faktiskt i försvarets intresse att det etable-ras vindkraftverk. Tekniska problem är till för attlösas och ses över. Jag hoppas att man kan göra detoch lägga tyngdpunkten på vår gemensamma strävanatt åstadkomma ett robust samhällsbygge. Försvars-ministern sade här att regeringen vill bidra till attvindkraften skall ingå i landets energiförsörjning. Jagtycker att försvarsministern kan slå fast att regeringenockså vill bidra till ett robustare och mindre sårbartsamhälle.Anf. 149 ()Fru talman! Jag vill bara berätta för försvarsminis-tern att vi redan har löst problemet i . Utepå har vi två vindkraft som vid krigshändelseskall monteras ner och sedan sättas upp igen. De äralltså belägna på militärt område. Och hör och häpna,vi i vindkraftföreningen - som är en andelsförening -är på gång att sätta upp ytterligare ett vindkraftverk.Vi ville sätta upp det på ett berg, men det gick inte försig eftersom det blev radioskugga. Men vi får sättaupp det på samma ställe som de andra två vindkraft-verken. Då blir det tre vindkraftverk på är verkligen restricted area. Man får alltsåinte tillträde dit om man är utlänning. Men där får visätta upp tre vindkraftverk. Det här tycker jag voreintressant att skicka med till arbetsgruppen.Anf. 150 Försvarsminister ()Fru talman! Nej, jag har inget behov att tillägganågonting ytterligare.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1995/96:62 om kriseni svensk småhusindustriAnf. 151 Näringsminister ()Fru talman! har mot bakgrund avsvårigheterna inom den svenska trähusindustrin frågatmig dels om vilka åtgärder som jag tänker vidta för attinte hela den svenska småhusindustrin skall gå i gra-ven, dels om jag kan tänka mig att ta initiativet tillbildandet av ett exportgarantiföretag i småhusbran-schen.Lennart Beijer tar särskilt upp exporten av monte-ringsfärdiga trähus till norra och det, enligthonom, allvarliga problemet med den tyska betal-ningskulturen. Han anser att en lösning på problemetmed betalningarna är att bilda ett företag som inriktaspå att stärka garantierna vid försäljning utomlands.Jag är väl medveten om den bekymmersamma si-tuationen för den svenska småhusindustrin. Departe-mentet har också fört diskussionermed trähusföretagen och deras branschorganisation,särskilt i exportfrågan.Det är i första hand inte exporten utan den in-hemska efterfrågan på nya trähus som är avgörandeför att åstadkomma en positiv utveckling i branschen.Efterfrågan är naturligtvis till stor del beroende av detallmänna ränteläget och realinkomstutvecklingen. Detär således finanspolitiken, vårt arbete med att få ord-ning på finanser och att trycka ned räntorna,som skapar basen för en tillväxt i trähusbranschen.Här är vi på god väg, men det krävs ytterligare hårtarbete.Exporten av trähus kan komplettera försörjningenav den inhemska marknaden. Som finns det ett stort antal mindre företag inomträhusindustrin. Bl.a. bristande erfarenhet och kompe-tens kan vara några skäl till att dessa företag inteutnyttjar den potential som finns på exportmarknader-na.Riksdagen har på regeringen förslag beslu-tat att anvisa som ett engångsbe-lopp för att öka småföretagens export och för åtgärderinom turistsektorn. Regeringens bedömning är att avdessa medel behöver användas förexportfrämjande åtgärder. Näringsdepartementethåller nu på att utforma de särskilda exportinsatsernatillsammans med och sammanhanget vill jag också nämna att regering-en aktivt arbetar för en fri varucirkulation för bygg-produkter inom EU. Det arbetet, som sker inom ra-men för genomförandet av byggproduktdirektivet, harstor betydelse för svenska företags exportmöjligheter.Vad gäller förslag om ett särskiltexportgarantiföretag för småhusbranschen vill jagsäga följande.Exportkreditnämnden, , har till uppgift attlämna garantier för vissa risker i samband med expor-taffärer och investeringar utomlands, t.ex. risken förutebliven betalning från köparen i importlandet. EKNgaranterar både den politiska risken att betalningfördröjs eller hindras, t.ex. genom åtgärd från myn-dighets sida, och den kommersiella risken att köparenkommer på obestånd eller av annan orsak inte betalar.Nämnden prövar köparens betalningsförmåga och tarut en premie som avspeglar risken.EKN bedriver tillsammans med bl.a.Exportrådet och affärsbankerna en särskild marknads-föringskampanj för att förbättra de mindre exportföre-tagens kunskaper om möjligheten till garanti. Jag harerfarit att även småhustillverkarna har kontaktats idetta sammanhang. Ytterligare insatser på detta om-råde behövs, som jag bedömer det, inte för närvaran-de.I många europeiska länder har leverantörer pro-blem med sena betalningar. I fungerar betal-ningstransaktionerna i regel bra, och vi har ett effek-tivt och inarbetat sätt att handha betalningar. Senabetalningar kan dock vara ett problem för svenskaföretag som handlar med företag i har uppmärksammat problemetmed sena betalningar inom EU. Genom en rekom-mendation från har kommissionenuppmanat medlemsländerna att se över betalningsru-tinerna i företagen. kommer kommis-sionen att övervaka utvecklingen och de åtgärder sommedlemsländerna vidtar för att motverka sena betal-ningar. Kommissionen kommer också att stödja enrad seminarier om betalningsperioder 1996.Anf. 152 ()Fru talman! Jag tackar för sva-ret. Jag ser det som rätt positivt, även om det är någotavvaktande. Jag vill inte argumentera mot JörgenAnderssons understrykande av att det i första hand ärden inhemska efterfrågan som är avgörande för att fåfart på småhusmarknaden. Det är klart att både räntoroch realinkomster spelar en viktig roll, även om desom bor i dessa bygder och fått kännaav småhusindustrins nedgång naturligtvis har svårt attse att situationen kan förändras. Men det får vi verkli-gen hoppas.Under tiden som situationen på hemmamarknadenär så pass svår - det synes ju vara svårt att få till stånden snabb förändring - kan ju faktiskt export vara enchans att få i gång vår egen hemmamarknad, om vi ärskickliga och utnyttjar just exporten. Om småhusin-dustrin klarar av sina likviditetsproblem, tror jag attdet kan ge en ordentlig signal. Det är inte svårt atttänka sig 10 000 enheter småhus på export till norraTyskland. produceras det 1 500-2 000småhus. Vi vet att branschen hade enkapacitet på närmare 30 000 småhus.Om vi leker med tanken på att vi skulle nå en ex-port på uppemot 10 000, skulle det naturligtvis dramed sig mycket annat såsom fönster, dörrar, trappor,skåp, luckor, skivor, listor osv. Det skulle ge en heldel jobb. På vissa områden tror jag faktiskt att detskulle bli brist på arbetskraft. På det sättet skulle vårhemmamarknad påverkas positivt.Det är naturligtvis mycket bra med de särskildaexportinsatserna för småföretagen, som skall få hjälpmed 30 miljoner. Men i fallet med småhusindustrin ärdock problemet litet annorlunda. Själva exporten äringet problem. Det är relativt enkelt att sälja trähus iTyskland . Problemet är likviditeten. Desmåföretagen, som det här är fråga om, klarar inte avatt både producera och att dessutom vara bank underså . De ofta långa betalningstiderna omöjliggörjust nu leveranser utanför Norden.De tyska kunderna betalar naturligtvis förr ellersenare. Det utgår jag ifrån, och jag har inte hört någotannat. Men det dröjer alltför . Det är alltså inteett fall för som såvitt jag förstårär till för att täcka direkta kreditförluster. Här är detmer ett ränteproblem.Vi har chansen att stärka en viktig del avsvensk industri.