prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att regeringens skrivelse skallläggas till handlingarna.Regeringen tycker att det vore önskvärt att fonds-tyrelserna lämnade information om storleken på valu-tatillgångarnas avkastning på ett sådant sätt att rege-ringen utan vidare skall kunna lämna den informatio-nen till . Likaså anser regeringen att fonds-tyrelserna skall se över utvärderingen av samman-sättningen mellan de olika tillgångsslagen på så sättatt det skulle vara enklare att fastställa en lämpligriktmärkesportfölj för utvärderingen av den totalaavkastningen. Regeringen skriver att fondstyrelsernabör se över såväl de detaljerade målen för förvalt-ningen som metoderna för utvärderingen.Ett enigt utskott anser att dessa åtgärder skall vid-tas. I en motion från föreslås att AP-fondens verksamhet skall utvärderas från en närings-politisk synpunkt. Målet för fondförvaltningen är långsiktigt skall uppnå en hög avkastning. Det ärväsentligt för pensionssystemets finansiering. Inves-teringar och kapitalförvaltning skall naturligtvis görasmed sikte på det målet. Finansministern har dessutomaviserat, som vi har hört i debatten tidigare, att detpågår ett arbete med att se över fondens placerings-möjligheter, inte minst i svenskt näringsliv. Det krä-ver också den socialdemokratiska motionen. Menmed anledning av att arbetet redan pågår finner ut-skottet inte anledning att göra ett tillkännagivande avde kraven.En motion yrkar att det bör utredas hur de små ochmedelstora ekonomiska föreningarnas riskkapitalsför-söjning skall organiseras. Den frågan har nyligenutretts av den företagskooperativa utredningen, ochutskottet tycker inte att den behöver utredas igen.Jag tycker att det finns anledning att erinra och be-rätta litet grand om vad ärendet egentligen gäller i dagi finansutskottets betänkande nr 12. Jag tycker noginte att det riktigt har framgått av vad de föregåendetalarna har sagt. Både och mer uppehållit sig vid den riktlinjeproposition omett reformerat pensionssystem som fattadebeslut om 1994 och oron för vad som skall hända medden. Det har varit en intressant debatt där även JohanLönnroth har deltagit. Men diskussionen gäller nuAP-fondens verksamhet 1995. Men riktlinjeproposi-tionen om hur det fortsatta pensionssystemet skallutformas var alltså en riktlinjeproposition. Därförtillsattes ju en arbetsgrupp för att utföra det arbetet,och de är inte färdiga . Jag tycker att vi väntar påderas resultat innan vi definitivt tar ställning till alladelar i den reformen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkanden nr 12 och avslag på de tvåreservationerna.Det är riktigt att vi har haft ett rådslag inom detsocialdemokratiska partiet om pensionssystemet,. Det framgår klart att det finns vissabetänkligheter mot de riktlinjer som antogs 1994. Vihåller nu på att utvärdera dessa synpunkter. kommer att fatta beslut i medio av decem-ber. Då kommer vi att kunna diskutera pensionsre-formens framtid.Jag har några frågor till . Varförskall amerikanska pensionsfonder få köpa svenskaföretag och aktier men inte svenska pensionsfonder?Ser socialiseringsspöket annorlunda ut när man teck-nar det i dollar än i svenska kronor? Varför skulle denkollektiva kapitalbildningen vara sämre än den priva-ta?Jag tror att frågorna med fördel också kan ställastill . säger att regeringenplanerar för ökat statligt ägande. vettydligen redan resultatet av det arbete som pågårpå när det gäller de förändradeplaceringsreglerna. Jag måste erkänna att jag ännuinte vet resultatet av det arbetet innan översynen ärklar, trots att jag sitter i finansutskottet och iblandockså träffar finansministern. säger attdet bara är ord, och att det är handling som gäller. Därhåller jag med . Låt oss diskutera när vihar handlingen på bord. Jag är inte bereddatt grunda en diskussion här i kammaren på vad AnneWibble har hört på stan. Låt oss vänta ut arbetsgrup-pens jobb. De får lämna sitt förslag. Då skall vi disku-tera pensionsreformens framtid. gäller ärendetAP-fondens verksamhet 1995.Anf. 226 () replik:Fru talman! vill inte diskutera de härfrågorna. Jag kan förstå henne. be-tänkande handlar förvisso om Allmänna pensionsfon-dens verksamhet 1995, men med anledning av dennaskrivelse har det väckts motioner som behandlats avutskottet och på vilka det har lagts reservationer. Detär detta vi talar om, är inte bara jag, och våra med-reservanter från som kopplar dis-kussionerna om AP-fondernas framtida placerings-möjligheter till pensionsreformen. Det gör också t.ex.Klas som inte torde vara alldeles obekant förLisbet Calner. Han säger i ett brev till S-E-Bankenskunder att pensionsreformen har skjutits upp ochfinansministern har genom att diskutera AP-fondernasom aktieinvesterare börjat tala som om den kanskeinte blir av över huvud taget. Det är alltså fler än visom gör den här kopplingen.Jag tycker också att det är intressant när , nuvarande ordförande i tidigare ordförande i första-tredje AP-fonden,anser att AP-fonderna inte bör köpa aktier så längesom det yttersta ansvaret för fonderna ligger hos sta-ten. Han rekommenderar också genomförande avpremiereservsystemet i pensionsreformen.Lisbet Calner har inte svarat på min fråga. StårSocialdemokraterna fast vid pensionsreformen? Be-slutet fattades av för två och ett halvt årsedan.Anf. 227 () replik:Fru talman! Nej, , pensionsreformenfattade inte beslut om 1994. Det beslutetgällde en riktlinjeproposition, vilket också står i AP-fondens verksamhetsberättelse.Sonja Rembo säger att pensionsreformen harskjutits upp. Hur kan man grunda en diskussion iSveriges riksdag på någonting som harskrivit i en artikel? Jag kan inte delta i den diskussio-nen . Arbetsgruppen håller på att utforma detal-jerna i det nya pensionssystemet. Låt oss diskutera närden har lagt fram sitt förslag. finns det barahypoteser, och jag vet inte vart en sådan diskussionskulle leda.Anf. 228 () replik:Fru talman! Står fast vid riksdagensbeslut om hur det framtida pensionssystemet skallutformas enligt riktlinjerna? I och för sig är det barafråga om riktlinjer, men väldigt precisa sådana. Ar-betsgruppen diskuterar hur genomförandet skall ske idetalj, och den sysslar inte med principdiskussioner.Står fast vid principerna såsom de harlagts fast av riksdag?Anf. 229 () replik:Fru talman! Det beslutet är fattat. Mig veterligenhar inte fattat något annat beslut.Anf. 230 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag tycker det varväldigt oroande att höra tala om pen-sionsreformen. Även jag ställde frågan om Socialde-mokraterna står fast vid de fattade besluten eller omde avser att svika den ingångna uppgörelsen. LisbetCalner hävdar att det inte förekommer några upp-skjutningar eller förseningar osv., utan att det pågårett arbete i genomförandegruppen. Som , eller i varje fall borde veta, är genomförande-gruppens arbete kraftigt försenat. För flera saker harårtalet när de skulle börjat träda i kraft skjutits framgenom att socialdemokratin har varit oförmögen attfullfölja de beslut som fattats och de överenskommel-ser som ingåtts. Jag hoppas att detta bara är en tempo-rär brist. Men man blir extra orolig när så väldigt lätt på saken.Jag hörde fråga varför amerikanskapensionsfonder skulle få köpa, men inte svenska. Jagtycker kanske att hon borde veta att amerikanskapensionsfonder i rätt hög grad är privata. Det finnsalltså en skillnad, som är viktig för några av oss här,mellan statligt och privat.Lisbet Calner försökte göra sig litet lustig över attjag redan visste vad som skulle bli resultatet av över-synen, och att det var något jag skulle ha hört på stan.Jag måste säga att det är ett litet egenartat sätt attåberopa sin finansminister. har nämligeningalunda spritt några rykten på stan, utan han harhållit anföranden, givit ganska många intervjuer ochsjälv hänvisat till den promemoria som utarbetadesunder . Den existerar alltså ganska konkret.Han säger själv att skälen är precis de samma. Dettaär minsann inte några rykten på stan, utan myckettydliga uttalanden från finansminister.Jag skall upprepa min fråga om pensionsreformen.Jag tror nämligen att har givit upphovtill mer oro i det tidigare replikskiftet.Anf. 231 () replik:Fru talman! Både och mycket väl att vi har haft vårt rådslag i partiet. Jaghar gett svaret att vi socialdemokrater håller på att seöver frågorna och diskussionerna som har förekom-mit. Jag är tvärtom mot vad troddemycket väl medveten om att detta också har försenatpensionsreformen. Avsikten är naturligtvis att vi skallklara ut de här frågorna.Det var kanske inte finansministern jag tänkte pånär jag sade "på stan". hänvisade tillmånga andra som hon också pratat med, och inteenbart till finansministern.Anf. 232 () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag hänvisade till nå-gon annan än och ett antal företagaresom jag har träffat. Ingen av de senare tog jag upp isamband med pensionsreformen. Det var enbart fi-nansministern. Men det var ju bra att få det utrett.Det var också bra att erkänner att destora förseningarna i genomförandegruppen är ettproblem. Jag tycker att det hade varit klarläggandeom Socialdemokraterna i majoritetstexten kunde haerkänt att vård - för precis så står det i propositionensom och jag har tryckt på ja-knappenför - av pensionsuppgörelsen är ett viktigt argumentatt ta hänsyn till vid den kommande översynen av AP-fondens placeringsregler. Faktum är att detta inte ståri texten, och att , och Krist-demokraterna och även har känt sigtvungna att reservera sig. har avgett ettsärskilt yttrande. Detta illustrerar en oro som LisbetCalner faktiskt borde ta litet mer på allvar.Ganska många människor är beroende av hur detblir med pensionerna, och ganska många människorär beroende av vilken sorts klimat vi har i det politis-ka systemet. Kan man lita på att partier som har del-tagit och skrivit under överenskommelser står fast viddem? Det är litet uppseendeväckande att säga att manom någon vecka eller två skall tala om huruvida manstår fast vid ingångna avtal. Jag beklagar ett sådansynsätt.Anf. 233 () replik:Fru talman! Jag uttryckte mig intepå det viset. Jag sade helt frankt att vi socialdemokra-ter har haft ett rådslag och att vi har fått in 400 olikasvar. Det verkar t.o.m. som om har lästdem, eftersom hon visste vad olika SSU-klubbar harsagt. Det finns naturligtvis ett problem, som Social-demokraterna håller på att diskutera för att kunnalösa. Är detta så konstigt, ? Jag tyckeratt det är ett bra sätt att arbeta - man diskuterar ochgör sig underkunnig om vad människor tycker. Soci-aldemokraterna kommer naturligtvis att arbeta vidaremed att lösa dessa problem.Anf. 234 ():Fru talman! tog upp en sak i sitt an-förande som jag vill fråga om. Vad menar hon ochutskottet egentligen med formuleringen där man försthänvisar till yrkande att AP-fondensverksamhet skall utvärderas från näringspolitisk syn-punkt och sedan hänvisar till reglementet för fondsty-relserna , där utvärderingen handlar om enbartavkastningen? Sedan säger man att utvärderingensutgångspunkt därför enligt utskottets mening bör varaatt enbart studera avkastningen osv. Utskottet erkän-ner alltså att det behövs en utvärdering, men enbart uravkastningens synpunkt. Jag tolkar näringsministernoch även finansministern så att de menar att utvärde-ringen inte nödvändigtvis skall handla om enbartavkastningen, utan också om frågan om ett mer aktivtstatlig ägaransvar.Betyder och utskottets mening attde vill lägga en begränsning på industriministerns ochfinansministerns vilja att bredda debatten? Hur skalljag tolka detta mycket snäva uttalande av utskottet?Anf. 235 ():Fru talman! skall tolka det så attutskottet inte har fått direktiven till hur Finansdepar-tementet jobbar med dessa frågor. Utskottet har erfa-rit, och finansministern har också officiellt sagt, håller på att se över placeringsreglerna. Vaddetta kommer att innebära mer i detalj kan jag intesvara på.Anf. 236 ():Fru talman! Jag uppfattar det ändå så att finansut-skottet är ett självständigt utskott, ochingen slav under finansministerns diktat. Det skullevara intressant att höra vad anser i den-na fråga. Är det inte viktigt att få en mer aktiv statligägarroll i AP-fonden?Till sist skall jag bara säga något om pensionssys-temet. Jag yrkade bifall till en socialdemokratiskmotion. Jag vill sluta med att uttrycka förhoppningenatt jag också skall få yrka bifall till enbred socialdemokratisk motion i frågan om det nyapensionssystemet.Anf. 237 ():Fru talman! Nej, , vi talar inte itermer av slavar och diktat, men vi har ett mycket gottsamarbete med finansdepartement och regering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Handelsändamålet i detaljplan m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU6Handelsändamålet i detaljplan m.m. (prop.1996/97:34)Anf. 238 ():Fru talman! Socialdemokraterna och de partiersom regelmässigt stöder den socialistiska politik ochde återställare som man tycks vara så förtjust i, före-slår i den proposition som bostadsutskottets betän-kande nr 6 handlar om att kommunerna åter skall fåmöjlighet att precisera handelsändamålet i detaljplan.När den borgerliga regeringen föreslog för-ändringar i för att att stimuleraökad konkurrens inom detaljhandeln, protesteradesocialdemokraterna. Det var, precis som , RuneEvensson som sade nej till ökad konkurrens och där-med till lägre priser för konsumenterna i vårt land.Rune och socialdemokraternas uppfattningär ju att kommunalpolitikerna är bäst skickade attstyra detaljhandelslokaliseringar.Det som är självklart för alla oss som erkännermarknadsekonomins överlägsenhet framför planeko-nomins när det gäller att skapa välstånd, riktiga jobboch valmöjligheter, underkänns av socialdemokrater-na. Det är tydligen kommunalpolitikerna i exempelvisMotala och som begriper detta bättre än tusenoch åter tusen konsumenter. Fan tro't!På det här sättet får man en bättre butiksstruktur,påstår socialdemokraterna. Frågan är: Vad menar manmed bättre butiksstruktur? Nog är det väl så att buti-ker som överlever och frodas kräver nöjda kunder,dvs. kunder som tycker att priser och service är debästa som marknaden erbjuder. Det leder till en brabutiksstruktur.Socialdemokraterna talar också om hänsyn tillomgivningen och kvartersmarkens och bebyggelsenslämpliga utformning. Man skulle nästan kunna tro attBert och Ny demokrati fortfarande finnskvar i riksdag.Det är självklart att man skall ta hänsyn till om-givningen och till kvartersmarkens och bebyggelsenslämpliga utformning. Ingen invänder mot att det skervid detaljplaneläggning eller mot att denna planlägg-ning är ett kommunalt ansvar med en sammanvägningav sakägares och andras synpunkter och förslag.Självfallet skall bebyggelsen utformas enligt fastställdplan.Nej, detta handlar om huruvida en kommun skallkunna bestämma vad som skall säljas i en viss fastig-het, att det t.ex. får säljas bilar men inte livsmedel,oavsett vad fastighetsägaren, butiksinnehavaren ellerkonsumenten anser.Vi vet alla att en sådan lagstiftning leder till kon-kurrensbegränsning. Den leder till samma konkur-rensbegränsning och hot mot nya riktiga jobb somKenth famösa kamp mot närlivskedjan 7-Eleven.När den borgerliga regeringen lade framproposition 51 om en ny småföretagspolitik var stats-rådet ansvarig för avsnittet Effektivarekonkurrens. var bostadsutskottetsordförande, och förde Centernstalan i kammardebatten den 19 februari 1992.Det är trist att tvingas konstatera att det som dåansågs vara nödvändigt för att främja konsumenternasvalfrihet - av statsrådet , av utskotts-ordförande , av ledamoten , ja av hela centergruppen - nu av RigmorAhlstedt anses vara fel. Varför hade ,, och övriga center-riksdagsledamöter fel då, och varför har RigmorAhlstedt rätt nu?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1. Detbetyder inte att jag inte står bakom övriga moderatareservationer, men det är ett uttryck för en kammaref-fektivitet att endast yrka bifall till reservation 1.Anf. 239 ():Fru talman! I propositionen föreslår regeringen enåtergång till de regler i , PBL,som gällde före den av fyrpartiregeringen genomfördalagändringen 1992. Regeringen vill ge kommunernamöjligheter att i detaljplanerna kunna reglera handel-sändamålen genom att särskilja partihandel från de-taljhandel och genom att inom detaljhandeln särskiljahandel med livsmedel från handel med skrymmandevaror. I praktiken riskerar en sådan lagändring attmedföra ett stopp för nyetableringar av lågpriskedjoroch s.k. pris-pressar-pirater i många kommuner.Vi i anser att förslaget är mycketolyckligt.Livsmedelssektorn var en av 1980-talets värstainflationshärdar. Den främsta orsaken till detta varstora brister i konkurrensen. Livsmedelssektorn kän-netecknas fortfarande av stark företagarkoncentrationoch av omfattande samverkan, främst inom föräd-lings-, distributions-, och grossistleden men även iviss utsträckning inom detaljhandeln.Konkurrenssituationen har dock förbättrats undersenare år. EU-medlemskapet och den skärpta konkur-renslagstiftningen har bidragit till lägre prisöknings-takt för livsmedel.En annan bidragande orsak var ändring iPBL, som bl.a. innebar att kommunernas reglerings-möjligheter begränsades genom en uttrycklig före-skrift om att bestämmelser om byggnaders använd-ning inte får utformas så att effektiv konkurrens mot-verkas.Grunden för lagändringen 1992 var att bestäm-melserna i PBL innebar ett påtagligt etableringshin-der, främst för lågpriskedjor. , för-utvarande , och , , kritiserade vid fleratillfällen kommunerna för att de tillämpade PBL så attnyetablering och omstrukturering av livsmedelshan-deln förhindrades.Inte sällan fick dessutom den redan etableradehandeln tillfälle att yttra sig i samband med denkommunala behovsprövningen, vilket bidrog till attlagtillämpningen konserverade ställningen inom denbefintliga branschstrukturen.Mycket tyder på att lagändringen 1992 har fåttpositiva effekter. I Konkurrensberedningens slutbe-tänkande, EU, konsumenten och maten - förvänt-ningar och verklighet, konstaterades att konkurrenseninom detaljhandeln förbättrats som en följd av änd-ringen i PBL.Förändringen har bidragit till lågpriskedjornas ex-pansion, till lägre matpriser och till ett mer varieratutbud för hushållen, inte minst för barnfamiljerna,som har kunnat pressa sina matkonton.Fru talman! En väl fungerande konkurrens gynnaralltid i första hand konsumenterna. Den stimulerar tillförnyelse och är ett av de mest betydelsefulla medlenför långsiktig effektivitet. Omvänt leder brister i kon-kurrensen till det motsatta: högre priser och svagamotiv för effektivisering och rationalisering av verk-samheten.Inom livsmedelssektorn är det angeläget att ut-vecklingen går mot ökad konkurrens. Regeringensförslag kommer att få motsatt effekt.Regeringens främsta motiv för en återställare iPBL sägs vara kommunernas behov av att begränsaden totala vägtrafiken och att främja utvecklingen moten god och långsiktigt hållbar livsmiljö. Men någotunderlag som entydigt visar att avsaknaden av regle-ringsmöjligheterna fått negativa effekter för trafikmil-jön presenteras inte.Anmärkningsvärt är också att regeringen inte haranalyserat hur konkurrensförhållandena inom livsme-delssektorn skulle påverkas av den föreslagna la-gändringen. Vår bestämda uppfattning i äratt de föreslagna förändringarna i PBL leder till sam-hällsekonomiska förluster, och genom försämradkonkurrens högre priser och ett mindre varierat utbudför konsumenterna.Jag är egentligen inte förvånad att Socialdemokra-terna vill reglera och styra mer av även handelnsetableringar. Det har Socialdemokraterna alltid velatgöra. Det som förvånar mig är ställningsta-gande. Först är man med i fyrpartiregeringen ochgenomför en politik, därefter vänder man på kappanoch kör med Socialdemokraternas hjälp över de be-slut som var ansvarigt för i fyrpartiregeringensom innebar att man i PBL underlättade för livsme-delshandeln. Det är detta som är mycket förvånandenär denna återställare genomförs.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 1 och 4 till detta betänkande.Anf. 240 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag är glad attden här förändringen av lagstiftningen kommer tillstånd. Däremot kunde den ha gjorts klarare genom slagit fast att de miljömässiga och sociala hänsy-nen alltid skall komma före andra krav, t.ex. konkur-renskravet, vid etablering av detaljhandel, och skrivitin detta i lagtexten i enlighet med reservation 3. Denyrkar jag härmed bifall till.Att detta tänkande är rätt på alla sätt och viskommer till uttryck i en artikel i det socialdemokratiska kommunalrådet i berättar om planering ochhandelsetableringar i sin stad. Jag har artikeln här,och jag tänkte roa mig med att läsa litet ur den. "I har de politiska partierna varit enigaom att inte låta nya köpcentra växa upp utanför sta-den. Kommunalrådet () ärstolt över att har ett centrum där butikernaoch folklivet fortfarande finns kvar. - I efterhand harvi fått kvitto på att vi har gjort rätt. Vi är en av fåstäder som har kvar ett levande centrum . "Hon svarar på några av de frågor som jag tänkte taupp här . Hon säger bl.a. som svar på frågan:"Vad är det för fel med externa köpcentra där vi kangöra våra samlade inköp under veckosluten? - Riskenär att vi får en utarmning av glesbygdsbutiker ochlivsmedelsbutiker i bostadsområdena. En kommunaluppgift är att se till att det finns service i bostadsom-rådena. Jag tror att det är oerhört farligt att bygga ettsamhälle för dem som har bil; ett samhälle där gamlamänniskor inte naturligt kan handla sin mat. - - - Istäderna har man byggt segregerade bostadsområdenoch dessutom skilt bostäder och arbetsplatser åt. Nuser det ut som om vi ska få en segregerad handelockså, med exklusivare butiker i stadskärnan ochlågprisbutiker placerade utanför staden. Ska de fattigakunna gå och shoppa i stan ? - I minstad går alla och shoppar i centrum! "En annan fråga är: "I ett köpcentrum kan manhandla både kläder och mat billigt. De storsäljandelågprisbutikerna sätter dessutom press på handlarna istaden att hyfsa sina priser. Är det dyrt i ? -Vi har den billigaste matbutiken i . Den liggeralldeles intill centrum och har stärkt centrum ytterli-gare. Genom att vara konsekventa och inte tillåtaexternetableringar har vi även en Rimibutik i centrum.Det går alltså att ha billig mat även om man inte tillå-ter externetableringar. "Sista frågan var: "Har kommunpolitikerna till-räckliga maktmedel för att styra utformningen avolika områden? - Nej, det tycker inte jag. Jag tror detvar väldigt allvarligt att man tog bort möjligheten attskilja på olika sorters handel i planbeteckningen - justnär många ville sälja livsmedel i korrugerade plåtskjuli industriområdena och utarmade allt det som var dengoda bostadsmiljön. såg jag att vi ska få tillbakadet instrumentet - och det gläder min själ! "Det gläder också min själ. Men jag tror inte, frutalman, att alla kommunalråd är lika kloka som i den här frågan. Därför tycker jagoch även att det är viktigt att i lagtextenklargöra att miljöskäl och sociala skäl skall gå föreandra krav, som t.ex. konkurrenskälet. Tack för ordet.Anf. 241 PER ():Fru talman! tycker att det är bra attkommunerna återigen får möjlighet att precisera han-delsändamålet i sina detaljplaner. Vi har alltså ingainvändningar mot huvudlinjen i betänkandet.Däremot anser vi, som vi uttryckt i vår motion, attde skäl av betydande vikt som skall avgöra en preci-sering är miljöskäl och sociala skäl. De måste varahuvudskälen och inte som i propositionen och i be-tänkandet bara nämnas som exempel bland flera and-ra.Eftersom betänkandet, fru talman, understrykerbetydelsen av att främja en utveckling av god ochlångsiktigt hållbar livsmiljö borde det inte ha varitsvårt att göra skarpare skrivningar. För vilka andravillkor är viktigare än miljön, hälsan och den socialafaktorn?Stormarknader kan i och för sig vara prispressan-de, men de slår ofta ut de mindre närbuti-kerna och innebär längre transporter för den enskildekonsumenten.