prot · GK0930 · 1996-11-20 00:00:00 — En socialdemokratisk analytikermenar att förklaringen inte är att vi andra missförstår,utan att på grund av bristande ideolo-gisk skolning har uttryckt sig felaktigt.Göran talar om att vi för en filosofisk de-batt om att han skall be om ursäkt. Men den är intefilosofisk - den är oerhört konkret. Vi har överens-kommit debattregler som innebär att statsministernbåde får börja och avsluta debatten. Han har haftchansen att ta tillbaka det han har sagt. Han har ensista chans att göra det. Vi i har inte här ikammaren rest frågan om misstroendevotum, justdärför att vi tycker att det är rimligt att statsministernfår goda möjligheter att inför och densvenska allmänheten ta tillbaka det han har sagt.Men är det så att han inte gör det, då menar vi attdenna fråga är så grundläggande för vårt förtroendeför förmåga att företräda iandra länder att misstroendeförklaring är ett fulltrimligt konstitutionellt instrument. Men det är inte visom avgör denna fråga, utan kan självta sig ur den låsning han talar om. Som jag sade förut:Alla väntar på det här steget, men det är bara GöranPersson som kan ta det.(Applåder)Anf. 12 ():Fru talman! Det är ju möjligt att det brister i denideologiska skolningen litet här och där, men låt ossdå göra något åt det. Låt oss dra in en större kretsmänniskor i den debatt som jag tycker att det voreväldigt bra om vi fick i gång i om förhållan-det mellan de ekonomiska intressena och intresset förde mänskliga rättigheterna. Låt oss ta som ex-empel eftersom det är så aktuellt, det har ju av olikaskäl blivit det.Jag är väldigt glad att har sammauppfattning som jag i fråga om att offentliggöra -naturligtvis bara de delar som är svenska - den soci-aldemokratiska regeringens samtal med kinesiskaföreträdare. Jag utgår från att också de borgerligapartierna är intresserade av att offentliggöra den bor-gerliga regeringens samtal med de kinesiska företrä-darna. Då har vi ett bra utgångsmaterial för en seriösoch intellektuellt hederlig politisk debatt där vi justskall ställa denna mycket viktiga fråga: Hur ser vi påbalansen mellan å ena sidan de ekonomiska intressenaoch å den andra utvecklingen av de demokratiska fri-och rättigheterna? Det är en mycket viktig fråga attställa och en mycket viktig debatt att föra.Jag tycker inte alls, , och Vänster-partiet tycker inte alls att det är fult att stödja svensktnäringsliv i . Det tycker vi inte alls. Många av deprodukter som säljer - det gäller både telefo-ner och lok - är en oerhört viktig del när det gäller attbygga en infrastruktur som gör det möjligt för männi-skor i ett så stort land som att utveckla de demo-kratiska fri- och rättigheterna. Det handlar om att talamed varandra och resa till varandra. En väl fungeran-de infrastruktur är en ovärderlig del i den demokratis-ka utvecklingen. Det är naturligtvis väldigt bra omSverige kan delta i det arbetet. Det är viktigt i Kinaoch det är viktigt i . Det är inget fult i det.Men glöm då inte bort att ta med kriti-ken mot morden, massakrerna och arresteringarna!Sätt detta på den plats på dagordningen där det skallstå för att bli väl synligt för de kinesiska ledarna! Attdet inte har blivit så är det som många av oss är kri-tiska mot.Göran mening är att det bara var i Da-gens eko det inte blev synligt, att det bara var avsvenska öron det inte blev hört. Vi såg inte kroppenGöran , och jag såg den naturligtvis inte hel-ler, men jag hörde precis som många andra. Om detnu var så att det var mycket tydligt för de kinesiskaledarna, så kommer det rimligen att framgå av sam-talsuppteckningarna. Jag tycker inte att det gjorde det.Men låt oss till en allmän debatt bjuda in AmnestyInternational och alla människorättsorganisationer!Också de i som vill föra den här debatten kom-mer ju genom sitt internationella samarbete att kunnagöra det. Jag tycker att det vore bra.Sedan tycker inte jag att den här affären har dendigniteten att man skall tillgripa de yttersta konstitu-tionella möjligheterna, dvs. att fälla en nu sittandesvensk regering. kommer inte att med-verka till det. Vi har mycket kritik mot den socialde-mokratiska regeringen, framför allt när det gällerbristen på initiativ i arbetslöshetsbekämpningen, menvi tänker inte använda den här utrikespolitiska fadä-sen till att fälla den nu sittande regeringen.(Applåder)Anf. 13 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! I stället för att svara på mina frågorom regeringens syn på de mänskliga rättigheterna ochpå hur man agerar i , väljer statsministern attkritisera för att inte stödja svenskt nä-ringsliv. Det är för mig mycket förvånande, för det äringet som vi någonsin har sagt. Vi tycker att det ärviktigt att svenskt näringsliv har möjligheter att kon-kurrera på en internationell marknad, det är självklart.Vi har aldrig t.ex. uttryckt att det inte skulle behövasen näringsminister i svensk politik. Däremot har viuttryckt att det kunde ha varit en lämplig nivå attskicka näringsministern ihop med denna näringsdele-gation i stället för att lyfta upp det här på den betyd-ligt högre politiska nivå som det innebar att skicka enstatsminister. Det ger andra signaler till den kinesiskaregimen.Vi är fortfarande lika frågande inför statsminis-terns och regeringens agerande när det gäller mänsk-liga rättigheter. Än mer frågande blir jag när jag fårhöra att det här skall behandlas i Utrikesnämnden.Mänskliga rättigheter har vi väl alltid kunnat diskuteraöppet i riksdag. Det har varit en ganskasjälvklar hållning från svenskt håll att man har varitkritisk mot förtryck och mot förtryckarregimer. Detborde vara här debatten tas, och det borde också varahär som statsministern deklarerar om regeringen harbytt fot när det gäller sitt agerande i fråga om mänsk-liga rättigheter.Fru talman! Jag vill återigen upprepa att jag vill haett svar från statsministern på hur regeringen, ellerstatsministern, agerade under besöket i . Togman upp de mänskliga rättigheterna på ett tydligt sättoch i så fall vid vilka tillfällen? Visade man på denkritik som borde ha varit en självklarhet från svenskthåll? Begärde man över huvud taget att få träffa någraav de regimkritiker som sitter i fängelse i ?Jag vill återigen upprepa dessa frågor för att ommöjligt få ett svar, ett tydligt svar, från regeringen ochfrån statsministern i dag.Sedan kan jag uttrycka att jag tycker att det ärpositiv att vi i debatten ha fått höra i såtydliga ordalag företräda de mänskliga rättigheterna.Det kanske inte hör till vanligheterna.Jag måste med förvåning vända mig till som uttryckte att ekonomin går före världs-samvetet. Jag vet inte om han kan få kvinnoförbundetmed sig på den åsikten. Den var för mig något ny ochförvånande.Anf. 14 ():Fru talman! När jag besökte träffade jag endissident som suttit i läger. När han lämnadefamiljen, eller togs ifrån den, hade han fyra barn.Under fick han inget livstecken från sin familj.De fick aldrig besöka honom - inte en brevlapp!Vad det handlar om är inte att pricka , något som han tydligen själv tycks tro att vi ärute efter. Som uttrycker saken : "Detär en överdrift att påstå att uttalande iKina har ställt till stor och irreparabel skada för Sve-rige." Det tror inte vi heller.Men vi vill inte ha ett kommatecken med bland dekrafter som motarbetar eller tynger ned demokratirö-relsen eller dissidenterna. Det är vad det handlar om.De skall veta att vi går absolut ända ut när det gälleratt försvara deras mänskliga fri- och rättigheter. Dettalas så mycket om . Det handlar om Sverigeoch bilden av - ja visst gör det det! Men dethandlar ju ytterst om mänskliga fri- och rättigheter fördem som sitter bakom lås och bom och som förväntarsig att från väst få en gnutta ljus och hopp.Jag tror inte för att ärför diktatur. Inte för !Vi har ett dunkelt förflutet. Jag kommer ihåg -68,när jag var i och såg svenska akademiker enmasse sitta under träden och ropa: , , MaoZedong! Hoxha, Hoxha, Hoxha! De människorna ärnaturligtvis inte ute ur landet . Jag trorinte att har några reminiscenser från degängen.Men se allvarligt på detta. Se mer än bara Sveri-gebilden, vårt ansikte och hur duktiga vi är. Dethandlar om de arma människorna i vår tids störstadiktatur. De skall uppleva att deras ledare inte kanhämta krut eller ens ett kommatecken som kan använ-das mot de demokratiälskande från en svensk stats-minister eller någon annan minister.Jag tyckte att var inne på ett braspår i sin andra replik. Men så fastnade han i detta"om". Om det är så att det han sade skulle kunnanyttjas på ett sätt som... Då ber han om ursäkt.Men det har ju nyttjats så! Nej, säger ifrån bänken. Men vi har fått brev ifrån dissiden-ter här i ! Vi har läst vad Kinakännare sägeroch vad tidningarna i använder sig av. Vi vet attfolk är sårade. Ta tillfället i akt och beom ursäkt:Jag sade att jag beundrar den ekonomiska tillväx-ten. Sedan talade jag om hur man kränker mänskligafri- och rättigheter i . Om det kan användas - jagvet inte om det har gjorts, jag är inte så betydelsefullatt man använder mina uttalanden - då ber jag omursäkt. Och jag kan be om ursäkt och t.o.m. strykaom:et.Får vi se , - stryk om:et! Beoförbehållsamt om ursäkt för ett dumt, politiskt utta-lande! Konstigare än så kan det väl inte vara! Kan viinte förmänskliga relationerna mellan politiker?Det är påven som talar ex cathedra. Gör inte det,!(Applåder)Anf. 15 Statsminister ():Fru talman! Låt mig allra först göra klart att det ärgroteska beskyllningar som riktats från talarstolen motregeringen, mot mig och mot socialdemokratin för attvi inte skulle vara tydliga i fråga om de mänskligarättigheterna.Jag har varit i som representant för Sverigeoch naturligtvis också som socialdemokrat. Jag hardirekt med det kinesiska ledarskapet tagit upp detförtryck som existerar i landet, inte minst i . Detgäller användandet av dödsstraff, hanteringen avpolitiska och religiösa dissidenter och det vi har settifrån barnhemmen.Jag har varit tydlig. Jag har varit rak. Jag har, AlfSvensson, sagt samma sak till ledarna som jag sägerutanför sammanträdesrummen. Det har varit viktigtför mig.Jag vill också säga att man i inte baragår ett steg för långt när man beskyller socialdemo-kratin, regeringen och mig själv för att inte skilja pådemokrati och diktatur - det hela blir groteskt i sinuppläggning. När man i utifrån detta sedansäger att man skall tillgripa skarpaste in-strument, misstroendeförklaringen, om jag inte berom ursäkt, förstår alla som följer den politiska debat-ten att då har försatt sig i en situation därman kommer att tvingas att använda misstroendeför-klaringen.För min del har jag gjort tydligtatt jag gärna skulle ha sett den här debatten ogjord.Den lämnar ingenting positivt efter sig. Jag kännermig kränkt i långa stycken, och jag har sagt att ommitt uttalande - som jag avsåg vara värderingsfritt -skulle missbrukas och utnyttjas på fel sätt är jag själv-fallet ledsen för detta och ber om ursäkt för den sa-ken.Men jag vägrar att gå in i det folkpartistiska speletoch störta in i en regeringskris med hjälp avdessa utrikespolitiska diskussioner. Där ligger faktisktfrågans stora inrikespolitiska betydelse. Tack, frutalman. (Applåder)Överläggningen var därmed avslutad.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som ledamot i konstitutionsut-skottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i konstitu-tionsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om kompletteringsval till konsti-tutionsutskottetTalmannen meddelade att på grund av uppkomnavakanser hade socialdemokraternas riksdagsgruppanmält som ledamot i konstitutionsut-skottet efter och som suppleant i efterNils-Göran Holmqvist.Talmannen förklarade valda tillledamot i konstitutionsutskottetFrank ()suppleant i konstitutionsutskottetNikos ()4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU15 § säkerhetspolitikFöredrogsSammansatta utrikes- och försvarsutskottets betän-kande 1996/97:UFöU1Sveriges säkerhetspolitik (prop. 1996/97:4 delvis)Anf. 16 ():Fru talman! Vi skall nu debattera det gemensam-ma utskottets betänkande om svensk säkerhetspolitik.Inledningsvis vill jag säga att säkerheten har två ben.Det ena är civil säkerhet, och det andra är militärsäkerhet. Båda benen är lika viktiga.Den europeiska integrationen är en huvudfaktorför att skapa europeisk säkerhet. 1930-talets miss-lyckande och efterkrigstidens framgång i Västeuropavisar hur viktig den breda europeiska integrationen ärför att skapa frihet, fred och välstånd.Europarådet sätter upp normer för mänskliga rät-tigheter, demokrati- och minoritetsfrågor. EU ochdess föregångare lade grunden för den breda integra-tion som omfattar hela och alltfler länder i öst.Vad vi nu ser är inte att man skapar nya alleurope-iska samarbetsordningar utan att de västeuropeiskaockså kommer att röra sig österut och omfatta de nyademokratierna i Öst- och Centraleuropa.Detta är viktigt. I finns ibland en före-ställning om att man nu skulle ha ett bredare säker-hetsbegrepp, precis som om det vore någon nyhet. Viär om vi tar fram detta som någotnytt.Självfallet har säkerhet alltid skapats genom ettbrett civilt samarbete. Hela den europeiska integratio-nens idé är just detta att ta bort gränshinder, skapamekanismer för samarbete, bygga en inre marknadsamt normer för mänskliga fri- ochrättigheter.Nu är det viktigt att också länderna öster om får del i det här samarbetet. Därför måste densvenska linjen vara tydlig. Det skall vara en möjlighetför de nya demokratierna i attkunna komma med som medlemmar i redan år2000. Det skall vara samma rätt för länderna på Balti-kum, , och , som för Polenoch andra centraleuropeiska länder att komma med.Sedan hänger det naturligtvis på dem själva hur deförändrar sina samhällen och inför demokrati, rättssta-ten och marknadsekonomin. Vi ser alla att rättsstatenkanske är det svåraste av allt.Det konstiga i den svenska debatten är att en delav de partier som betonar den civila säkerheten kraf-tigast är partier som är föga intresserade avatt utveckla det civila samarbetet. De tycker att vihelst skall gå ur EU. Vi skall inte ha fasta och förplik-tande mekanismer för det här samarbetet. Då tror jagatt man har missförstått hela det europeiska integra-tionstänkandet. Det har ju bottnat i just detta att detunder inte fanns ett brett civilt samarbete.Det saknades, och det byggdes upp efter andravärldskriget. Man lärde sig av misstagen i det förflut-na.Om det breda civila säkerheten är viktig, vilar denlikväl på den militära säkerhetens hårda kärna. Detfinns ingen motsatsställning mellan dessa båda strä-vanden. Historien visar entydigt att säkerheten byggspå båda sätten.Under mellankrigstiden misslyckades medatt bygga en fast säkerhetsordning. Nationernas För-bund, som i praktiken var den europeiska säkerhets-ordningen , blev det som eng-elsmännen kallar en vackert-väder-organisation, dvs.den fungerade när vädret var vackert, men när parter-na var oense, när onda krafter påbörjade aggressionfungerade den inte längre. Den var inte förpliktande.Den gick bra när man satt kring bordet och samtalade,men när aggressionen började fungerade den inte.Västeuropa har haft en fast militär säkerhetsord-ning efter . NATO har varit denna.Vi kan för övrigt notera att den har en struktur sompåminner om den som var tänkt för FN, men somaldrig blev förverkligad för FN på grund av det kallakriget. Det handlar om militära stabsutskott och alltsådant som FN har i sin stadga, men som aldrig blevnågonting. Egentligen kan man säga att NATO i storutsträckning förverkligar det som FN var tänkt att bli1945.Sverige, och kunde inte delta iNATO. Likväl hade alliansen en avgörande betydelseför att säkra frihet och fred i hela . Vi kanju fundera över varför vi inte har samma standard iSverige som man har öster om . Varför harvi inte samma förhållanden? Jo, därför att friheten ochfreden säkrades i . Det finns anledning attbetona det när vi ser tillbaks på den mycket besvärligaperiod som det utgjorde.Men är situationen en annan. finns det möj-lighet att i verklig mening bygga en fast europeiskfreds- och säkerhetsordning. Detta är mycket viktigt.Det måste innebära att man skall bevara freden genomatt garantera säkerheten också för ett litet land sominte kan försvara sig av egen kraft. Det är själva kär-nan i den militära delen av en säkerhetsordning. His-torien visar att onda och aggressiva krafter kan dykaupp under olika perioder. Bara under de senaste årenunder 90-talet har vi sett hur och serbiskaextremister startat de jugoslaviska krigen i syfte attexpandera sitt territorium, och vi har sett Tjetjenien.Priset har varit ohyggligt högt.Vad vänder sig då en europeisk säkerhetsordningmot? Det är fråga som många ställer. Finns det någonfiende? Riktar den sig mot någon? Ja, det finns enmycket tydlig fiende. Den fienden är aggressorn. Detär själva idén med en säkerhetsordning att den skallvända sig mot den som är aggressor, den som startarkrig och den som vill använda våld för att nå politiskasyften. Det är fienden, och det måste vara den tydligafienden i varje säkerhetsordning. Det är därför manbygger den. Det handlar om dem som vill gå på trotsmot de normer som vi har satt upp, de principer somvi nu har manglat fram i genom en bitter his-torisk erfarenhet. Det är normer i såväl ,FN som , och vi måste se till att de följs.När vi diskuterar en europeisk freds- och säker-hetsordning är det viktigt att komma ihåg att den blirförpliktande också för . Vi kan inte ha enordning där man bygger en europeisk freds- och sä-kerhetsordning där vissa länder plötsligt säger att detinte angår dem, de berörs inte av detta och att de skallstå utanför. Det är självklart att måste varaberett att påta sig samma ansvar och förpliktelse somalla andra länder.När vi tittar på skall vi erinra oss att Euro-pa har haft en mycket blodigare historia långt in i sentid med förtryck och industriell utplåning av männi-skor. Det finns ingen anledning för oss att tro att vikan ta lätt på dessa saker och att vi på något sätt kanluta oss tillbaka och säga att framtiden är så ljus nu attvi inte behöver lägga ned så mycket energi och att vikan ta det lugnt och stoppa upp. Det var för övrigt vadman tyckte ibland . Det såg så ljust utefter att det inte fanns någon an-ledning att lägga stor energi på sådana här saker.Nu är det viktigt att arbeta för den europeiska sä-kerhetsordningen. Vad blir då denna? Det ser ut somom NATO kommer att växa fram som den militärasäkerhetsordningen. Vi vet inte bestämt . Vi harinte det slutliga svaret, men det ser så ut. hargoda erfarenheter av amerikansk militär närvaro påvår kontinent. Genom NATO kan delta i attsäkra säkerheten tillsammans med ett fredligt ochdemokratiskt , eller i värsta fall mot ett re-vanschistiskt.De nya demokratierna i Central- och Östeuropaönskar praktiskt taget alla bli medlemmar i ser det som det bästa sättet att försäkras frihetenoch självständigheten. Det är naturligt att tankarna ide baltiska länderna kretsar mycket kring friheten ochsjälvständigheten. Alla har väl i färskt minne detohyggliga pris som ockupationen innebar. Förragången var vi fria . Hur länge skall det bli nu?Det är en mycket vanlig fundering man möter i Est-land, och . Det är självklart attmycket cirkulerar kring detta.Därför är det viktigt att vi inte bara respekterar debaltiska ländernas rätt att själva välja sin säkerhets-politiska lösning utan också ser positivt på deras strä-van till NATO-medlemskap. Att , ochLitauen känner sig fullständigt trygga är viktigt intebara för dem själva utan för i stort, och ävenför . Därför menar vi att man borde uttryckajust detta också i det här betänkandet. Vi har poängte-rat detta i en reservation.Låt mig i det här sammanhanget säga att det ärmycket uppseendeväckande att statsministerns besök iTallinn och , där han ju faktiskt formuleradetankar om svensk politik gentemot , överhuvud taget inte finns omnämnda i detta betänkande,trots att man har refererat till andra uttalande avstatsministern i andra sammanhang.NATO har beslutat öppna organisationen för denya demokratierna i . Samti-digt skall man bygga upp samarbetet med ,och även med och andra som av olika skälinte vill ingå i det här samarbetet.Detta är också bra för . Att hartrygga grannländer i väster främjar även en demokra-tisk utveckling i . Länder som känner sigtrygga i frihet och självständighet har betydligtmycket lättare att samarbeta med sin stora granne iöster. Det ofta spända förhållandet kan bli mindrespänt om inte den nationella självständighetsfråganständigt pockar på uppmärksamhet. Det blir ocksålättare att ha goda relationer med rysktalande minori-teter. Man behöver inte se dem som något slags fem-tekolonnare, utan kan ha ett avspänt och klokt förhål-lande om man känner trygghet i sin egen säkerhet.I den ryska föreställningen finns ofta bilden av ettNATO som skulle bli något slags hot. Så behöver detinte bli. Vi har ju själva erfarenhet av näragräns med NATO. Vi har faktiskt längstaNATO-gräns. Vi har tyckt att det har varit en fördelför , och att de har känt sigtrygga i sin nationella självständighet. Det har varit enfördel för . Det har gjort det lättare i det nor-diska samarbetet. Vi har haft en av öppnastegränser.Det motstånd som finns i politiska kretsar i Ryss-land beror nog på två saker. Det finns de som miss-uppfattar det hela och ser NATO som ett block ochsom någonting som kan bli aggressivt. Där får manväl bedriva folkupplysning för att erinra om hur t.ex.Danmark, och upplevt sitt NATO-medlemskap. Sedan finns de ju andra som har doldamotiv för detta. De anser att ett NATO-medlemskapskulle kunna blockera för att man skall kunna återvin-na territorium som har förlorats till följd av Sovjet-unionens upplösning. Det finns revanschistiska kraf-ter. Det skrivs obehagliga artiklar. Det finns männi-skor - det är oklart hur många de är - som har dettasom sitt främsta motiv mot NATO-utvidgningen.Det finns också de i , de som jag självofta träffar, som ser det snarare tvärtom. De säger attdet är bra att även kanske skallingå i denna gemensamma europeiska säkerhetsord-ning, när skall bli en stabil västlig demokra-ti.Det fanns då uppfattades som etthot av sina grannar. Men tyskarna har genom en kon-sekvent politik gentemot sina grannar övertygat demom att sådana risker inte längre finns. Därför ankom-mer det nu på att i sin politik se till att gran-narna inte behöver känna oro.Fru talman! Bedömningen av utvecklingen iRyssland är en viktig komponent för bedömningen avhotet mot säkerhet. Det handlar om framti-den. Vi kan göra bedömningar av hur det ser ut , denärmaste månaderna. Det har inte stor betydelse förvår försvarskapacitet, den är given av beslut ganskalångt tillbaka i tiden. Det är svårt att bedöma denlångsiktiga ryska utvecklingen. Perspektiven varierarmellan utveckling mot demokrati och marknadseko-nomi och scenarion där de rödbruna krafterna, natio-nalsocialisterna, kommer till makten. De som varnarkraftigast för det här är faktiskt demokraterna i Ryss-land. Det är inte så att man från utsidan varnar utaninifrån . Zjirinovskij förespråkar ju öppet enuppdelning à la Molotov-Ribbentrop - vi har sett denlinjen på kartan. Den skiljer sig möjligtvis på självadragningen från tankegången mellan Molotov ochRibbentrop. har i sin bok på Ryss-land pläderat för antisemitism och antivästliga värde-ringar. Den påminner om Mein Kampf, säger de somläst boken. Den finns än så länge bara på ryska.Vi menar att det finns anledning att skärpa be-dömningen vad gäller utvecklingen i i såmåtto att det kan gå riktigt illa. Det kan i alla fall inteuteslutas. Det är ingenting vi vet. Det är ingentingman vet i . Det är ingenting vi kan veta mednågon stor sannolikhet, vare sig vi moderater ellerandra i denna kammare. Men det kan inte uteslutas.I det här sammanhanget får jag säga att det är be-klagligt med den debatt som vi just hade, att Sverigesstatsminister formulerar sig på sådant sätt att det, omdet kommer till kännedom - vilket jag inte är så säkerpå det gör i - uppfattas som ett inlägg snarasttill stöd för de rödbruna krafterna i Ryssland.Fru talman!