prot · GJ0943 · 1996-01-23 00:00:00 — Väldigt många kurder därifrånhar fått uppehållstillstånd i , därför att det intevarit möjligt att över huvud taget hitta ett internflyk-talternativ i det landet.Anf. 27 ()Fru talman! Invandrarministern säger att man intekan betrakta kurder som grupp, men bevisligen ärkurder en enhetlig folkgrupp som funnits idet här området. De fanns där långt innan det fannsnationsgränser mellan , och Turkiet.Många kurder har ju fått uppehållstillstånd i Sve-rige, men det är också så att reglerna har skärpts. Dethar blivit svårare. Kan det vara på det sättet att densom kom till och fick asyl vägras asyl om motsvarande skäl finns, därför attvi har en annan syn på vad som är skäl för att fåuppehållstillstånd och att man i stället utvi-sas/återförvisas till med hänvisning till inreflyktalternativet som grund?Anf. 28 Statsrådet ()Fru talman! Politiken förändras över tiden, mendet gäller också sammansättningen av de skäl sompersoner åberopar för att få stanna i . Detvarierar alltså högst väsentligt.Det är klart att kurderna är en folkgrupp. Det inserjag, men det var inte det som jag pratade om. Jagpratade om att varje människa som kommer till vårtland får en individuell prövning. Vissa bedöms haskyddsbehov. Andra får stanna på andra grunder. får avvisningsbeslut, därför att det inte funnits såstarka skäl att det väger för ett permanent uppehålls-tillstånd i . Det här är bakgrunden.Det är lätt att säga att politiken har skärpts, mendet har den inte på de här områdena. Däremot kanbedömningen av situationen vara annorlunda från tidtill annan beroende på utvecklingen. Det kan ju ocksåbli så att fler får stanna därför att situationen har för-värrats eller att färre får stanna därför att situationenhar blivit bättre. Någon sådan medveten politik finnsemellertid inte så att det här skulle ha skärpt politikeni något avseende.Anf. 29 ()Fru talman! Man kan undra om kurdernas situa-tion i har förbättrats, eftersom det nu är vanli-gare att människor återförvisas - även om det finnsskäl som kunde ge uppehållstill-stånd i Sverige.Kurderna som grupp förföljs. Man tillåts inte an-vända sitt språk. Man tillåts inte använda sina namnoch man riskerar förföljelse varhelst man befinner siginom landets gränser. Visserligen skall varje männi-ska ha rätt att få sin sak prövad. Men om man tillhören grupp, vilken är förföljd i det egna hemlandet,borde det vara ett skäl som vägs in i bedömningen.Jag vidhåller att situationen för de kurder som flyr från är inte bättre nu jämfört med hurdet var . Däremot har det blivitmycket svårare att få uppehållstillstånd i Sverige.Anf. 30 Statsrådet ()Fru talman! Möjligen beror det på att man harsvagare skäl - det kan ju vara så. Jag har inget annatsvar att ge än att vi inte har skärpt politiken. Det kanju också vara fråga om skälsammansättningar, somman säger.Maggi vet att man i flyktingpolitikenenligt inte kan göra annat än attpröva i de individuella fallen. Det är tur att det skallvara på det sättet. Därmed får varje individ/varjeärende sin egen prövning. Befinns man ha skyddsbe-hov, får man uppehållstillstånd i . Man får asyl- det kan också finnas andra grunder. Detta sker indi-viduellt och det är väldigt viktigt. Man får inte blandaihop begreppen och säga att en folkgrupp kan ha detsvårt. Men det innebär inte att alla i den folkgruppendärför är förföljda överallt, exempelvis i Turkiet.Det har varit vår politik att hantera frågorna på detsättet. Om man alltså någonstans i sitt eget land kan fåett skydd som kan sägas vara acceptabelt, så kan manstanna där. Då behöver man inte vara i ett tredje land.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1995/96:228 om spridning avuppgifter ur ambassadrapporterAnf. 31 Statsrådet ()Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av of-fentliggörandet av rapporten från svenska ambassadeni om avvisningen av de två kurdiska familjer-na.Frågan har formulerats på ett sätt som ger ett in-tryck av att inte känner till debestämmelser om offentlighet och sekretess somriksdag och regering har lagt fast.Det finns därför skäl att helt kort informera om deregler som gäller. Det finns två grundläggande sakersom skall prövas när ett departement eller en myndig-het får en förfrågan om att få ut en allmän handling avdet här slaget. Det första är om ett offentliggörande avinnehållet kan störa relationer till annan stateller till någon internationell organisation. Det andraär om ett offentliggörande av innehållet kan innebäraskada för enskild person. Rapporten inkom till Ar-betsmarknadsdepartementet utan attvara hemligstämplad från ambassaden.Arbetsmarknadsdepartementet konstaterade, eftersedvanlig prövning - i det här fallet efter samråd medUtrikesdepartementet och - attdet inte fanns någon grund att hemlighålla rapporten.Arbetsmarknadsdepartementet var därför enligt lagskyldigt att på begäran av journalister lämna ut hand-lingen.Jag vill här i kammaren göra alldeles klart att jagupplever påstående om att jagspritt felaktiga uppgifter som riskerar att spä på för-domar om flyktingar och invandrare som fullständigtogrundade. Jag gör naturligtvis inte någon egen be-dömning av sanningshalten i uppgifterna i rapportenom den summa pengar som familjerna påståtts hamedfört. Om detta vet jag naturligtvis själv ingenting,eftersom jag inte var med under resan. Att behandlauppgifter om utländska medborgares personliga för-hållanden annorlunda än svenskars vore verkligen attspä på fördomar som kan finnas.Mitt svar till blir därför attjag också i fortsättningen tänker följa svensk lag i mittuppdrag som invandrarminister.Anf. 32 ()Fru talman! Jag vill pliktskyldigast tacka statsrådetför svaret på min fråga.Den, som jag vill säga, tragiska Åseleaffären harflera dimensioner och väcker en mängd frågor. Det ärnaturligtvis mycket som har med själva beslutet ochmed förberedande åtgärder före beslutet att göra -genomförandet av avvisningen osv. Men jag har valtatt inrikta min fråga på spridandet av felaktiga uppgif-ter.Jag konstaterar att det i svaret från regeringenssida inte finns någon som helst ånger för att man varitmed om att sprida felaktiga uppgifter. I stället har detvarit självklart - naturligtvis är ett uttryck som åter-kommer - att sprida de här uppgifterna.Jag beklagar detta djupt och känner mig besviken, inteminst som svensk medborgare.Genom att uppgifterna i rapporten både bildligtoch bokstavligen har kablats ut över hela landet -faxarna på har gått påhögvarv - är det just grovt felaktiga uppgifter som harspritts. I sämsta fall utgör detta en fara för de utvisa-des liv. I bästa fall riskerar de "bara" trakasserier ochandra otrevligheter.Man hoppades naturligtvis på minskad kritik motregeringens agerande genom att komma med de häruppgifterna och spä på fördomar mot flyktingar. Meddet menar jag att många skulle få uppfattningen attflyktingar lever i högönsklig välmåga, på rundhäntabidrag från skattebetalarna.Hur kunde denna rapport, med denna för dessamänniskor astronomiska summa, betraktas som någotsom inte skulle innebära skada för enskild person omman offentliggjorde den? Detta kan jag inte förståmed bästa vilja i världen. Hur har man resonerat pådepartementet?Anf. 33 Statsrådet ()Fru talman! För det första beklagar jag om någonhar kommit till skada på grund av de här uppgifterna.Vad som är rätt och fel är väldigt svårt att avgöra.Vi får en rapport från en ambassad ute i världen medvissa uppgifter. Det är inte alls ovanligt. Tvärtom ärdet väldigt vanligt att dessa rapporter inte är hemlig-stämplade, utan att de innehåller sådana uppgifter somi enlighet med offentlighetsprincipen bör vara till-gängliga för en bredare allmänhet, om någon önskarta del av dem. Om man tycker att det är journalistisktintressant kan man gå in och titta i dem och ha demsom underlag för att göra journalistik av dem. Det ärden rätten och den möjligheten vi skall ha, att ha enfull öppenhet, som ligger till grund för de beslut somvi har att fatta i enlighet med den lagstiftning som visjälva - bl.a. och hennes kollegeri - har varit med om att besluta. Det är jupå den grunden vi har det här. Sedan kan man alltiddiskutera innehållet.Jag tycker att det är oerhört viktigt att jag - jag villpåpeka det - inte var med på denna resa. Jag kan integå in och bedöma vad som är rätt och fel i en ambas-sadrapport. Det finns inga förutsättningar för att göradet. I det här fallet bedömdes läget vara sådant attrapporten inte innehöll något som på något sätt skullekunna vara av den karaktären att det berättigar enhemligstämpel.Anf. 34 ()Fru talman! Statsrådet hänvisar till sedvanligprövning på . Enligtuppgift kom faxet från ambassaden på förmid-dagen till departementet och faxades detta bud-skap ut över hela landet. Under denna timma skeddedenna sedvanliga prövning med tre departement in-blandade. Detta var alltså en seriös prövning där mannoga funderade på om uppgifterna kunde skada en-skild person om de kom ut.Jag kan inte med bästa vilja i världen - jag sägerdet igen - tro på seriositeten i detta. Jag tycker attbedömningen att detta inte skadar enskild person ärhelt orimlig.Jag tycker också att det är märkligt med dennakritiklösa hållning till uppgifterna i ambassadrappor-ten. Varför var det inte möjligt att fundera över omdet här var rimliga summor? De är ju fullständigtorimliga för de flesta tänkande människor i det härlandet.Anf. 35 Statsrådet ()Fru talman! Som jag sade kommer det mängder avrapporter inom olika ämnesområden från våra ambas-sader. Väldigt många är referat. De innehåller ingaställningstaganden, utan man refererar ett händelseför-lopp och saker som har sagts, och man får en bild avdet. Den kan sedan vara mer eller mindre korrekt iförhållande till verkligheten. Det är inte alltid ambas-saderna kontrollerar det, om man gör ett referat av idetta fall när ett antal personer kommer till Turkietoch vad som då händer, och sedan refererar det samtalsom utspelar sig. Det får ju stå för dem som har del-tagit i det samtalet och den som har skrivit rapporten.Vad som är rätt och fel i det här vet inte jag. Jagkan inte värdera det. Jag vet inte det, därför att jagsjälv inte har sett det. Jag kan bara höra att det finnsolika uppgifter om vad som kan vara korrekt eller intei den här rapporten.Anf. 36 ()Fru talman! Statsrådet skriver när det gäller san-ningshalten i uppgifterna: "Om detta vet jag natur-ligtvis själv ingenting". Nej, saknar man en realistiskbild av asylsökandes och flyktingars verklighet, dåkan jag förstå att man kan uttrycka sig på det sättet.Att det inte ringer en klocka när man ser en sådanuppgift tycker jag är otroligt märkligt. Jag kan baradra slutsatsen att när de tre departementen har över-lagt med varandra i den här frågan har detta ickediskuterats. Att offentliggörandet av detta skulle kun-na bli till skada för de inblandade enskilda personernahar icke diskuterats. Därmed kan jag inte se att pröv-ningen heller har varit sådan som den borde ha varit ilagens mening.Anf. 37 Statsrådet ()Fru talman! Jag har inte mycket mera att säga,men jag kan säga att prövningen har varit helt i enlig-het med den lag vi har. Det har varit mycket kompe-tenta jurister inkopplade i det här, från UD, där manär van vid den här typen av verksamhet, från mittdepartement och från . Störresakkunskap på området får man leta efter, men det ärmöjligt att de inte kan slå pådetta område.Anf. 38 ()Fru talman! Jag konstaterar att kritiklösheten ärmycket stor. De som har varit inblandade har antagli-gen inte gått i den svenska skolan i alla fall. växer, tack och lov, männi-skor upp i det här landet som tänker kritiskt när de tardel av olika uppgifter. Jag konstaterar tyvärr att vi ifortsättningen kan räkna med att sådana här olycksfalli arbetet kan inträffa, och att departement kan spridagrovt felaktiga uppgifter.Statsrådet beklagar om någon har kommit till ska-da. Statsrådet beklagar inte, och har inte med ett ord iden här debatten beklagat, att grovt felaktiga uppgifterhar spritts, utan beklagar bara om möjligtvis någonhar kommit till skada. Jag beklagar detta och ärmycket förvånad.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1995/96:221 om Försäkrings-kassornas arbetssituationAnf. 39 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Försäk-ringskassan skall ha nödvändiga resurser att tillgåunder den tid som den nya pensionsreformen genom-förs. Bakgrunden är det förändringstryck som För-säkringskassan befinner sig under och deeffektiviseringskrav som ställs på den.I enlighet med beslut avseslagstiftningen för det reformerade ålderspensionssys-temet träda i kraft . Utbetalning avpension enligt de reformerade reglerna skall dock skeförst fr.o.m. år 2000.Den fortsatta beredningen av pensionsreformenbedrivs i huvudsak inom inomramen för den s.k. genomförandegruppen och sker isamråd med andra departement och berörda myndig-heter. har departementspromemorior omlag om inkomstgrundande ålderspension(Ds 1995:41),vissa frågor avseende allmänna egenavgifter(Ds1995:29) samt utvidgad avgiftsskyldighet vad avserålderspension m.m. (Ds 1995:55) upprättats och re-mitterats. Vidare har ett uppdrag lämnats till att vidta förberedelser för det reforme-rade ålderspensionssystemet.Jag vill framhålla vikten av att reformen genom-förs på ett effektivt och riktigt sätt. Jag är medvetenom de stora krav som ställs på försäkringskassornamed den snabba förändringstakt som har rått undersenare tid. Det är också viktigt att försäkringskassornafår så bra förutsättningar som möjligt för att klaragenomförandet av reformen.Avsikten är att en proposition rörande det nya ål-derspensionssystemet skall läggas . Ipropositionen avses frågor om genomförandet avreformen samt kostnader och finansiering att behand-las.Anf. 40 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret,även om jag hade hoppats att det skulle vara mer svarpå den fråga jag hade ställt.Vi är naturligtvis medvetna om statens mycketansträngda finanser, och vi är faktiskt skyldiga, samt-liga politiker, att ta ansvar för dem. Men om vi här iriksdagen beslutar om vissa justeringar - och de ärofta lägre än vad folk har varit vana vid - är det väl-digt viktigt att genomförandet blir bra.Som jag också har tagit som exempel i min frågahar 60 tjänster av 360 redan försvunnit i län,där jag själv bor. Detta trots att harfått nya uppgifter i form av assistansersättning, bo-stadsbidrag och en hel mängd andra saker. Vi har inteheller sett att tekniken har gjort det enklare för för-säkringskassorna att arbeta. Redan nu känner manoro, och jag tror att det finns oro överallt när det gäl-ler försäkringskassorna, inte för att de vill gnälla ellerför att de inte vill vara med och spara, utan för att devill göra ett bra jobb i enlighet med regeringens di-rektiv.Jag vill då fråga om de sista fyra raderna somsjukvårdsministern har i sitt svar, om att det skallläggas fram en proposition . Kommer denockså att innehålla extra resurser till försäkringskas-sorna för genomförandet?Anf. 41 Statsrådet ()Fru talman! Jag har ingen som helst annan upp-fattning än vad gäller frågan om attgenomförandet bör bli bra. Det är en förutsättning föratt stora reformer över huvud taget skall landa på ettrimligt sätt, och pensionsreformen hör definitivt tillavdelningen mycket stora reformer som kommer attkräva mycket resurser och mycket insatser.Det sker dessutom en mängd andra förändringar ide system som försäkringskassorna har att administre-ra.Försäkringskassorna har alltså redan nu ett mycketomfattande förändringsarbete och kan förvänta sigstora nya förändringar framöver. Därför är ocksåorganisationen i försäkringskassorna under utredning,och i varje större reform som görs på det här om-rådet tar man upp frågor om hur administrationenskall . Självklart är det dessutom mycket viktigtatt administrationen av en verksamhet under så starkförändring som försäkringskassornas hålls under starkuppsikt och att man ser seriöst på behovet av resurser.Anf. 42 ()Fru talman! Det här är en mycket bra signal ut tillverksamheten. har försäkringskassornafått litet nya uppgifter, som kräver engagemang, viljaoch framtidstro. Jag tänker på rehabilitering av män-niskor, på arbete på olika ställen tillsammans medsjukvården i projekt för att få ned sjukskrivningstider-na osv.Man måste under sådana förhållanden på försäk-ringskassorna ha en arbetsmiljö som ger möjlighet förpersonalens engagemang och kreativitet att blommaut. Om personalen ständigt känner sig missnöjd ochhar en svår och stressig situation, finns det en stor riskför att dessa projekt går omkull. Jag vill fråga omstatsrådet delar detta mitt synsätt.Anf. 43 Statsrådet ()Fru talman! Det dilemma som försäkringskassornaliksom många andra administrationer för närvarandebefinner sig i är att det som mycket händeroch stora krav ställs finns ett generellt besparingskravockså på den statliga administrationen. För försäk-ringskassorna är det mindre klart uttalat och fastlagtän för de flesta andra administrationer, just på grundav att det händer så mycket. Inte minst med hänsyntill den organisationsutredning som för närvarandearbetar är det ännu inte riktigt klargjort exakt hurbesparingskravet för försäkringskassor-na skall se ut. Vi ämnar därför återkomma i frågan.Anf. 44 ()Fru talman! Jag har inte i någon tidning läst från de ansvariga för försäkringskassorna harsagt att man inte är beredd att vara med om att spara.Man har tvärtom sagt att man naturligtvis skall hjälpatill med det. Men när jag ser att verksamheten blirlidande och att man inte klarar upp att leva upp tillregeringens mål, känner jag att jag som politikermåste vara lyhörd för det som sker.Samtidigt kan vi trots kortsiktiga besparingsvinsterfå en högre kostnad, om vi inte tar allvarligt påsynpunkterna från de människor som kan arbetet ochinte prövar dem seriöst. Jag ser det så att vi som poli-tiker mer och mer måste få en birelation ute i verk-samheten. Det som vi beslutar här har inte någonfunktion förrän det skall genomföras. Det är då som vimärker att det betyder något.Anf. 45 Statsrådet ()Fru talman! Naturligtvis är det viktigt att verk-samheten inte blir lidande. Jag vill ändå säga att för-säkringskassorna har visat en väldig förmåga att klaraav det snabba förändringsarbete som de har haft attgenomföra utan att verksamheten blir lidande. Jagskulle vilja påstå att det sker en ganska remarkabelutveckling i försäkringskassornas arbete under dennaprocess, som är så full av förändring. Men det ärnaturligtvis ändå mycket viktigt att man håller ögonenpå dessa frågor.Det finns dessbättre också utrymme för ganskastora rationaliseringar i försäkringskassorna. De harmycket gamla datasystem, är dåligt datoriserade ochkommer t.ex. att få en väldig nytta av den modernise-ring av datorerna som pensionsreformen kommer attinnebära. Detsamma kan sägas gälla också för deandra reformerna. Detta är ett gyllene tillfälle attskapa rutiner med hjälp av ny teknik, som också kanbidra till att resurserna blir effektivt utnyttjade.Anf. 46 ()Fru talman! Jag kan då bara med glädje konstateraatt visar en öppenhet i dessa frågor.Jag hoppas också att moderniseringen av den tekniskautrustningen skall kunna genomföras. Men även föratt detta skall få genomslag krävs det ordentligt medresurser. Jag vill tacka för den härdebatten.Anf. 47 Statsrådet ()Fru talman! Jag är övertygad att vi kommer attåterkomma till frågor om administrativa resurser,datorisering, registerlagar och andra spörsmål som ärav vikt för att försäkringskassorna skall kunna utförasitt viktiga arbete på ett effektivt sätt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1995/96:225 om boendemiljönoch ÖresundsprojektetAnf. 48 Miljöminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaomedelbara åtgärder som regeringen avser att vidtaför att garantera boendemiljö och annan miljö vidbl.a. i samband med Öresundspro-jektet.Regeringen har fått för prövning enligt miljö-skyddslagen dels delfrågor beträffande själva bron,dels utbyggnad av , dels anslut-ningsvägarna från brofästet, den s.k. delsträcka 1.Ärendena är under handläggning. I regeringens kom-mande beslut i dessa ärenden kommer regeringen attredovisa vilka skyddsåtgärder som måste vidtas för attskydda miljön.Beträffande delsträcka 1 har Koncessionsnämndenfastställt en rad villkor för tillståndet inkluderandeskyddsåtgärder för boendemiljö och annan miljö. Tillsvidare gäller dessa villkor. Därutöver har till-synsmyndigheten bemyndigats enligt 20 § miljö-skyddslagen att fastställa vissa ytterligare villkor.Eftersom ärendena bereds inom re-geringskansliet är jag inte beredd att nu ytterligarekommentera frågan.Anf. 49 ()Fru talman! Jag tackar för svaret och tror att mil-jöministern och jag har samma ambitioner när detgäller en god miljö i och i i övrigt.Det som hanteringen gäller är - låt mig säga så - denotäcka bro som tycks vara på väg att komma allt läng-re mot sin fullbordan. Det gäller också de transportersom behöver få utförda för att nå ut med godstill kontinenten. Precis som miljöministern sägerbehövs det en helhetslösning av dessa frågor.Jag undrar till att börja med om miljöministern harsamma syn på helhetslösningen som kommunika-tionsministern har. Är det alltså samma ambitionersom driver de olika delarna av regeringen?Min andra fråga är om inte miljöministern tror attdet går att stanna upp och tänka efter, såatt man kan konstruera påfarterna och möjligen ocksåbron så att det blir bättre överensstämmelse med mil-jöambitionerna. Som det nu verkar kommer det att gåtungt gods genom centrala på järnväg, ochdetta kommer att fortsätta framåt.Samtidigt projekteras och diskuteras en citytunnel,genom vilken det såvitt jag begriper skall gå bådegodstrafik och persontrafik.Allt det här innebär, fru talman, att man gör ontvärre. Man har sett till att det blir en bro, med alla demiljöproblem som i sig följer med en sådan, och justnu verkar det som om många saker pekar åt fel hållockså i den svenska anslutningen. Jag hade hoppats attmiljöministern skulle kunna ge en signal om någraageranden som skulle minska det otäcka med dennabro.Anf. 50 Miljöminister ()Fru talman! Både miljöministern och kommuni-kationsministern tycker att det är viktigt att vi får enbra miljö i och även att vi får järnvägs-trafik på bron. Jag beklagar mycket att man inte tidi-gare har gjort klart hur man skall ansluta järnvägen tillÖresundsbron för att få en ordentlig järnvägstrafik.Men gjort är gjort, och det gäller nu att se till att detverkligen blir en bra och offensiv järnvägssatsning förframtiden.Jag tycker att det blir litet defensivt att begära timeout, att ta en paus. Det är bättre att vi försöker hittabästa möjliga järnvägslösning.Mitt budskap till regionen när jag var där nerehäromveckan var att det är viktigt att man i regionentittar på vad som är viktigast i de olika projekt förframtiden som man har fört fram. Är det vägen,ringleden, är det yttre godsspåret eller är det citytun-neln?Jag skall väl inte sticka under stol med att jag sommiljöminister tycker att det är mycket positivt att endiskussion nu förs om att flytta pengar från vägsats-ningen till järnvägssatsningen.Sedan tror jag att diskussionen bör fortsätta omvad det är mest bråttom med och hur man skall finnaen lösning för godstrafiken. Kan det ske genom ci-tytunneln eller skall man satsa på det yttre godsspå-ret?Men för att det inte skall bli ökade miljöproblemrunt tycker jag att en offensiv järnvägs-satsning är det allra bästa vi kan göra nu.Anf. 51 ()Fru talman! I huvudsak delar jag just den bedöm-ningen att en offensiv järnvägssatsning är riktig. Menhär finns några problem.Den tunga godstrafiken ut ur kommer medall sannolikhet att gå via och , vilketden bör göra. Den har ingen anledning att gå de 17extra milen via bort till och nedgenom "hjärtinfarkten" höll jag på att säga, jag mena-de trafikinfarkten i Hamburgområdet. Jag tror inte attsvensk godstrafik kommer att gå den vägen.Kommer den inte att gå den vägen, minskar beho-vet av att bygga eller snarare agera i fråga om järn-vägssträckningar i .