prot · GJ0986 · 1996-04-25 00:00:00 — Jag är inte säker på att gymnasiesko-lan skulle känna sig så väldigt trygg med att nya för-ändringar i gymnasieskolan kom dem till del genomatt de fick höra att en riksdagsledamot hade hört nå-gon säga något. Jag tror inte heller att man skall haden förväntningen på den här frågestunden att denskall vara ett tillfälle för olika läckor från regeringensarbete.Däremot kan jag gärna säga att vi sedan ett och etthalvt år tillbaka har en särskild utredning som heterSkolkommittén, som bl.a. tittar på kvalitetsfrågorna,hur man generellt sett skall kunna höja kvaliteten påutbildningen i ungdomsskolan genom att på olika sättstimulera en pedagogisk utveckling och genom attöka elevernas eget inflytande över sitt lärande.Nedskärningar vid PolisenAnf. 80 ()Fru talman! Jag har en fråga till justitieministernsom gäller de uppsägningar som sker inom Polisen avden administrativa personalen.Det är uppenbarligen så att kontrollen över eko-nomin hos Polisen länge har varit bristfällig. Inteminst tycks detta gälla i . Det är detsom är bakgrunden till de nedskärningar man gör nu.Men hanteringen av de nedskärningar som man nu görtycks trubbig.Man säger upp totalt 1 600 personer i den admi-nistrativa personalen. I är det extremt, 800stycken, vilket innebär varannan anställd. Detta riske-rar att förstöra närpolisreformen, eftersom poliserskall gå in och göra administrativa uppgifter.Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för attnärpolisverksamheten skall kunna fortsätta och ut-vecklas?Anf. 81 Justitieminister ()Fru talman! Först och främst kanske jag skall rättafrågeställningen litet grand. Det är alltså inte fråga omuppsägningar, det är fråga om varsel. Varslen sker nui ett läge där man inte riktigt vet i vilken utsträckninguppsägningar faktiskt kommer att behöva ske. Detgörs för att man skall ha en framförhållning, motbakgrund av att en hel del av polismyndigheternaligger litet grand efter i sin planering av hur man skallanpassa sina resurser efter de ramar som är givnasedan ett år tillbaka. Det är naturligtvis bra att polis-myndigheterna har tagit sitt ansvar när det gäller attplanera polisarbetet och resursanvändandet.Att man i så stor utsträckning har valt att varsla decivilanställda sammanhänger med det mycket omfat-tande reformarbete som pågår inom polismyndighe-terna. Av den information som jag har fått frånlänspolismästare och från framgårdet att man bedömer att de åtgärder som var påbörja-de vad gäller rationalisering och effektivisering av detadministrativa arbetet inom polismyndigheternakommer att leda till ett betydligt mindre behov av dentypen av personal.Avsikten med varslen är icke, har det försäkratsmig från alla länspolismästare som är berörda, attpoliser skall övergå till att göra administrativt arbete.Mot den bakgrunden är icke heller närpolisverksam-heten hotad på något sätt.Anf. 82 ()Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Min fråga blev givetvis fel. Det handlar om varsel.Jag tror också att man kan effektivisera i administ-rationen inom Polisen. Men jag är mycket tveksam tillatt det kan innebära varannan anställd här i Stock-holm.Men det är bra att justitieministern svarar på detsätt som hon gör, att det finns försäkringar från läns-polismästare att det inte är poliser som skall gå in ochgöra detta arbete. Det är ju ett argument som framförsmycket i den allmänna debatten och som väcker stororo ute hos allmänheten för att poliserna inte skallkunna fullfölja de uppgifter som de har.Jag tackar så mycket för svaret.Anf. 83 ()Fru talman! Jag har också en fråga om Polisen tilljustitieministern.I sommar kommer 300 poliser att vara färdigamed sin utbildning på . Nästa sommarblir det lika många till. Som det ekonomiska läget serut inom Polisen kommer ett stort antal av dessa poli-ser inte att kunna erbjudas jobb inom Polisen.Speciellt allvarlig är situationen inom , eftersom pengar har omfördelats från Stock-holmspolisen till andra delar av landet. Stockholmkommer inte att kunna ta emot de 140 poli-ser som skulle tjänstgöra i . Det är en heltunik situation att säga upp poliser innan de börjar.Kommer justitieministern att vidta någon åtgärdför att färdigutbildade poliser inte skall behöva inledasin polisbana med att bli arbetslösa?Anf. 84 Justitieminister ()Fru talman! Det är polismyndigheten under led-ning av som genomför planeringoch fattar beslut om vilken rekrytering av poliser somman skall ha till . Det är också myn-digheten själv som gör planeringen för hur man skallomhänderta de nyutexaminerade poliserna.Enligt de uppgifter jag har från Rikspolissty-relsen är man inte färdig med den analys som manhåller på med. Den grundar sig på de uppgifter somlänspolismästarna nu i dagarna har lämnat till Riks-polisstyrelsen. Den skall analyseras, och ett möte skalläga rum mellan alla länspolismästare i början av majmånad. Jag räknar med att någongång kan svara på den typ avfrågor som jag har ställt till dem och som i stor ut-sträckning liknar de frågor som till mig.Anf. 85 ()Fru talman! Den här utbildningen har ju kostat enhel del pengar, så rent samhällsekonomiskt för statenvore det vansinnigt att kasta ut de här människorna iarbetslöshet. Deras chanser att minska och förebyggabrott minskas också betydligt. Om det visar sig i denanalys som kommer att man inte har resurserinom Polisen att anställa de här nyutexamineradepoliserna, kommer då justitieministern att verka förytterligare pengar i den budget som kommer att läg-gas fram så att man kan klara de härtjänsterna?Anf. 86 Justitieminister ()Fru talman! Det finns ingen anledning att föregri-pa polismyndigheternas egen analys av situationen. Vifår ta ställning till situationen när vi vet hurdan denfaktiskt är. Jag tycker att det är mycket olyckligt att viinte har haft bättre grepp om hur resurssitua-tionen ser ut hos Polisen, men är det som det är.Jag avstår från att över huvud taget göra några be-dömningar förrän jag har ett bättre faktaunderlag, menjag vill understryka att de budgetramar somriksdagen har fastställt för Polisen gäller.Anf. 87 ()Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till stats-rådet angående Polisen.Det finns ju kärnuppgifter som bara staten kansköta, exempelvis rättsväsendet. Det som bara statenkan sköta borde rimligen staten sköta väl. I mångasammanhang har det framhållits, exempelvis av , att rättsväsendet är just en sådankärnuppgift som inte har skötts väl under de senaste25 åren, utan tvärtom har stått i strykklass.Vi moderater vill ju generellt spara mycket mer istatens utgifter än vad Socialdemokraterna lyckassamla sig till, men vi spar med sans och förnuft ochinte på statens kärnuppgifter.Jag vill fråga statsrådet : Anser statsrådetatt det är politiskt och principiellt riktigt att läggasamma besparingskrav på en sådan kärnuppgift sompolisen har som på myndigheterna i övrigt?Anf. 88 Justitieminister ()Fru talman! Nej, regeringen anser inte att manskall ställa samma besparingskrav på rättsväsendetsom på övriga myndigheter, och det framgår också avde beslut som har fattat på grundval avförslag från regeringen.Polis och andra delar av rättsväsendet har mindrebesparingskrav på sig, bl.a. av det skälet att det ärsådana funktioner där vi har bedömt att rationalise-ringsmöjligheterna inte är lika stora som hos andramyndigheter.Men just som säger är dettakärnuppgifter för ett samhälle och för en stat att sköta,och de skall skötas väl. I det arbete som pågår hospolismyndigheten ligger just uppgiften att se till attdetta arbete sköts mycket väl, bättre än det harskötts. Det är bakgrunden till det mycket omfattandereformarbete som går ut på inrättandet av närpoli-sverksamheten som basfunktion hos Polisen, det pro-blemorienterade arbetssättet och ett betydligt effekti-vare administrativt system för att säkerställa att re-sursanvändningen är den bästa. Allt detta syftar till attdenna kärnverksamhet skall fungera bättre än denhittills har gjort.Anf. 89 ()Fru talman! Jag delar statsrådet upp-fattning att närpolisorganisationen och det proble-morienterade sättet att arbeta är hoppingivande nyaingredienser. Det är bara det att en omorganisationsom sådan tar stora resurser och stora krafter i an-språk.Jag lyssnade delvis på interpellationsdebatten omPolisen här för någon timme sedan, och då medgavstatsrådet att det kommer att ta innan vi kanskörda frukterna av den här omorganisationen. Menresurserna behövs ju , annars riskerar hela denna ioch för sig angelägna omorganisation att bli en storflopp, och det vore oerhört tragiskt.Därför vill jag fråga statsrådet om hon ärberedd att ompröva besparingskraven på poliserna omdet visar sig att besparingskraven får alltför stor in-verkan på den polisiära operativa verksamheten.Anf. 90 Justitieminister ()Fru talman! Det är helt riktigt att ett sådant omfat-tande reformarbete som pågår hos Polisen i sin tur tarmycket kraft av Polisens arbete. Det är inte lätt attgenomföra en sådan genomgripande förändring somdet är frågan om. Men jag kan inte se att det skulle hanågon större betydelse i det avseendet egentligen omresurserna var något mindre eller något större. Detkan t.o.m. vara en stimulans i själva förändringsarbe-tet att ha anledning att mycket noggrantöverväga hur man använder sina resurser. Det finnstecken på att det är på det viset.När det gäller Polisens resurser kan jag bara upp-repa samma sak igen. De beslut vi har fattat står fast.Vi analyserar situationen, och vi har ingen anledningmed det sakunderlag vi har att ha någon annanuppfattning än tidigare.Avvecklingen av kärnkraftenAnf. 91 PER ()Fru talman! Jag vill återvända till den kärnkrafts-debatt som inledde den här frågestunden och rikta enfråga till och för sig skulle jag vara intresserad av att hörahonom utveckla hur en socialdemokratisk regeringkan komma på idén att stänga av kärnkraftverk meden massarbetslöshet plågande landet. Varje regeringsom har engagemang i jobben borde dra slut-satsen att det är bra med riklig tillgång till billigström.Jag tänkte emellertid be att få ställa en annan frå-ga, och den har sin utgångspunkt i ett anförande Gö-ran uppenbarligen höll , där hanutvecklade en ny ekonomisk teori.Alla utom vet att en avstängning avkärnkraftverk kostar mycket stora pengar. hävdade teorin att det var mer eko-nomiskt fördelaktigt och mer till gagn för industrin jufortare vi stängde av de kärnkraftverk som levererarströmmen. Jag skulle vara mycket tacksam, fru tal-man, om för kammaren ville utveckladenna intressanta teori ytterligare.Anf. 92 Statsminister ()Fru talman! Jag skall göra det, inte bara för kam-maren, utan för samtliga partier i partiledaröverlägg-ningar, där väl också så småningomskall komma in i något slags samtalston som kananses kunna betecknas som konstruktiv.Vad jag sade , och vad jag har sagt underhela våren i olika anföranden, är att den högröstadeopinion som är ett uttryck för inte precis ståttlängst fram i debatten vid de tillfällen då vi har hafthaverier i kärnkraftverk. Då har de politiker som harfått ta ansvar för energiförsörjningen, särskilt för dentunga elintensiva industrin, varit politiker som äransvarskännande, ofta ibland tveksamma till kärnkraf-ten, såsom och alla andra i kammaren har be-stämt sig för att vi inte skall bygga någon ny kärn-kraft. Därmed står vi inför en period då befintligareaktorer skall avvecklas. Vi har olika uppfattning omhur det där skall ta. En sak har vi gemensam:De skall ersättas. De skall ersättas på ett lugnt ochsansat sätt, och vi skall ha kontroll på den processen.Jag tror inte det politiska etablissemang, oavsettom det är blått eller rött eller grönt, som för närvaran-de har inflytande över politiken kommer att vara tro-värdigt om någonting inträffar - vilket förbjudeatt det gör - om vi inte har påbörjat en av-veckling. Paradoxen blir då: Den som vill ha en lång-siktig trygg strömleverans till den svenska basindust-rin bör inse att vi själva skall ha kontroll över av-vecklingen av kärnkraften. Den skall inte forcerasfram snabbt därför att det händer någonting i våromvärld som drastiskt förändrar opinionsläget.Det är i korthet en sammanfattning av vad jag harsagt, och jag tror att det kan vara en ganska vettigutgångspunkt för samtal mellan partier som känneransvar för Sverige.Anf. 93 PER ()Fru talman! teori påminnermycket om den tanke som i all enkelhet skulle låtaungefär så här: Om jag har en bil som jag vet är funk-tionsduglig skulle det vara en poäng för migsom bilägare att skrota den . Alla vet att detinte är så. Det är en fördel att använda bilen så längeden är säker.Alternativet till den teorin -som såvitt jag förstår ingen ekonom någonsin harkommit på att hävda - är att säga som med sådantydlighet sades vid folkomröstningen : Vianvänder kärnkraftverken så länge de är säkra; intelängre och inte kortare. De år som kärnkraftverkenalltjämt är säkra - och det är ett avsevärt antal årenligt de experter som finns - skulle vi ty följandekunna dra nytta av dessa kärnkraftsverks tjänster.Då blir återigen min fråga till : Hurkan det vara en ekonomisk poäng att stänga av enkraftanläggning som producerar billig ström och somär säker innan den har kommit till en punkt då den avsäkerhetsmässiga skäl borde utrangeras? Hur går dettaräknestycke ihop?Anf. 94 Statsminister ()Fru talman! Vad Per inte lyssnar på är minpoäng i resonemanget. Vi skall inte försätta oss i ettläge där vi handlar . Vi skall när vi gör dennagigantiska omställning i energisystemet vara i ettsådant läge att vi kan göra det på ett sätt som är förut-sägbart, ekonomiskt uthålligt och långsiktigt.Parallellen med bilar är ungefär så vårdslös somPer hantering av olika frågeställningar. Detär litet svårare, Per , än att jämföra med bilarsom är si eller så gamla. Om detta är moderaternasuppfattning riktar jag mig även till dem. Detta rörbasen för det svenska välfärdssamhället.Detta är en teknik som har visat sig vara förenadmed risker som man inte runt om i världen alltid harkunnat hantera. I har vi gjort det. Jag har stortilltro till den svenska kompetensen på området. Menvi vet alla att det finns en bortre parentes. Före denskall det ske en avveckling. Den vill jag inte skalldrivas fram av att bilen blir för gammal, för att an-vända Per terminologi. Det skall göras på ettsådant sätt att vi har kontroll på processen. Då vet viav alla erfarenheter att det också blir ekonomisktrealistiskt och rimligt.Det är till ett sådant samtal regeringen inbjuder. Ommoderaterna vill släppa den begagnade bil-handelnsvärld och delta är de välkomna. Om de föredrar denhär typen av retorik tror jag att de redan från börjanställer sig vid sidan om.Mänskliga rättigheterAnf. 95 ()Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministernom mänskliga rättigheter. äger detrum en stor i dit statschefer-na runt är inbjudna. Jag undrar hur rege-ringen tänker använda denna fina möjlighet till attdriva på i kampen för mänskliga rättigheter.Jag tänker t.ex. på att många länder fortfarandehar dödsstraff och också tillämpar det. Jag tänker påflyktingarna i . De strandade på väg till Sveri-ge, fraktades i en godsvagn mellan olika länder ochhar nu suttit internerade en väldigt . Jag tyckeratt det kunde finnas goda möjligheter att ta upp flyk-tingfrågan i och dödsstraffet i , och i diskussionen på Östersjökonferen-sen. Hur tänker regeringen ta till vara den fina möj-ligheten att göra detta?Anf. 96 Utrikesminister ()Fru talman! Detta toppmöte i i början avmaj har en mycket bred agenda. Det alltifrån hur viskall samarbeta tillsammans ekonomiskt, investering-ar, breda miljöfrågor till kulturellt och folkligt samar-bete. I den senare dimensionen, som gäller hur viskall bygga våra samhällen, finns naturligtvis ocksåfrågor om mänskliga rättigheter. Det finns med i detkonceptet även om detta inte på något vis är en konfe-rens speciellt om mänskliga rättigheter.Vi har tillfälle att tala med de baltiskastaterna om mänskliga rättigheter och flyktingsi-tuationen, eftersom vi numera träffas så ofta. Jag kanförsäkra att dessa frågor kommer uppmer i dessa sammanhang än att de direkt kommer attbehandlas vid Visbymötet.Kinesiska barnhemsbarnAnf. 97 ()Fru talman! Jag skulle också vilja ställa en frågatill utrikesministern. Vi var några stycken som allde-les träffade doktor som vartvungen att fly ifrån sedan hon avslöjat deförfärliga interiörerna på ett barnhem där. Hon visadeoss i ord och bild och genom medicinska journalerhur man medvetet svälter ihjäl barnen. Det var fruk-tansvärt att höra.Hon slutade med att säga ungefär så här: Jag hop-pas att utlänningarna hjälper oss att få bättre förhål-landen på barnhemmen i . Jag skulle vilja frågastatsrådet: Vad gör nu den ?Anf. 98 Utrikesminister ()Fru talman! Detta är en fråga som vi har diskuteratmånga gånger här i kammaren. Jag har direkt tagitupp den här frågan med den kinesiska regeringenunder mitt besök i . Jag har också fleragånger på andra sätt i internationella konferenser ochvia den kinesiska ambassadören här i tagitupp dessa frågor.De bilder vi har sett och de rapporter vi har lästvisar en allvarlig situation på barnhemmen i . Jaghoppas att den internationella uppmärksamheten, bl.a.från , påverkar så att man ser till attpersonalen hanterar det på ett annorlunda sätt. Jagtycker att detta är särskilt tragiskt i ett land som Kina.Allmänt sett är det med de få barn som varje familjhar det naturliga i att man verkligen ömmar omsina barn. Man bär dem verkligen på sina händer. Dåär den här typen av information så mycket mer obe-haglig att möta.Det är klart att vi gör allt vad vi kan för att påverka.Dock är en mycket suverän stat som hanterardetta på sitt sätt. Våra möjligheter till påverkan harbegränsningar.HemundervisningAnf. 99 ()Fru talman! Skollagen möjliggör vid särskilda skälhemundervisning, dvs. att barnen får undervisas ihemmet och då oftast av föräldrarna. Mot denna möj-lighet har jag ingenting att invända. Men det finnsexempel på att en kommun fattar ett beslut om he-mundervisning som sedan överklagas i domstol.Domstolen tar sedan hela läsåret på sig för att avkun-na en dom. Detta gör att båda parterna, både hemmetoch skolan, lever i ovisshet under hela läsåret.Den här typen av ärenden får bara avgöras för ettår i taget. Det gör att det kan bli fråga ut och år in. Det finns ett aktuellt fall därdet fortfarande inte är avgjort i första instans faständet har gått två läsår. Jag tycker att det är oaccepta-belt. Oavsett hur domstolen nu kommer att fatta besluti det här speciella fallet, kommer det att fattas ett nyttbeslut av kommunen som kommer att överklagas. Detbetyder att det finns tre läsår i följd där man inte vetvad som gäller. Det är barnet som drabbas av att detinte finns klara besked.Jag vill naturligtvis inte ha någon kommentar i detenskilda fallet. Jag skulle kunna ställa frågan till bådeskolministern och justitieministern. Jag väljer attställa den till justitieministern. Anser justitieministernatt det är rimligt att förvaltningsdomstolar tar så långtid på sig att avkunna en dom att domen när den välkommer saknar betydelse? Så här kan det fortsätta årefter år.Anf. 100 Justitieminister ()Fru talman! Det är inte möjligt för mig att svara påfrågan av det enkla skälet att jag inte vet vad orsakenär till att det har tagit så . Det kan vara bero-ende på många förhållanden som inte behöver varadirekt hänförliga till domstolen.Anf. 101 ()Fru talman! Då blir min fråga till justitieministerni stället denna: Skulle man i ett ärende av detta slag,när man ändå behöver få ett beslut inom en rimlig tid,kunna tänka sig att göra någonting? Man skulle t.ex.kunna säga att förvaltningsdomstolarna skall avkunnadom skyndsamt eller med förtur.Detta borde göras för att inte den enskilda männi-skan skall hamna i en situation där han eller hon kangå igenom hela skoltiden utan att få ett klart besked.Detta kan faktiskt sättas i system, och då blir det näs-tan en parodi.Anf. 102 Justitieminister ()Fru talman! Det finns naturligtvis möjligheter att ilagstiftningen ange att vissa typer av mål skall handläggas med förtur. Man kan t.o.m. ha regler somanger inom vilken tid beslut skall fattas.Jag kan inte på något sätt bedöma om detta är enärendetyp som bör regleras på det sättet.Fristående skolorAnf. 103 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetYlva Johansson.Genom förslagen i propositionen om friståendeskolor som har gått på remiss till Lagrådet geskommunerna ökade möjligheter, på friskolornas be-kostnad. En annan konsekvens är att skolpengen för-svinner.Motivet i förslagen, i debatten och i propositionen,har varit omtanke om kommunernas situation. Det ärmin - välvilliga - tolkning. Det står i propositionenatt det kan finnas risk för påtagliga negativa följderför skolväsendet i den kommun där skolan är belägen.Det har även hävdats att friskolorna leder till ökadekostnader för kommunerna.I en utredning från om de ekonomiskakonsekvenserna av friskoleetableringar, som re-dovisas bl.a. i pressen, görs gällande att etableringar-na inte har medfört några extra kostnader i de stude-rade kommunerna. Om uppgifterna i Skolverketsrapport stämmer innebär det att propositionen byggerpå felaktiga antaganden.Anser skolministern att det utifrån Skolverketsrapport finns skäl att ompröva de beslut som är ak-tuella för regelverket när det gäller friskoleverksam-het i ?Anf. 104 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig först klargöra några saker.Regeringen har ännu inte avlämnat någon propositionom de framtida reglerna för fristående skolor. Som ettled i beredningsarbetet har regeringen överlämnat enremiss till Lagrådet. Regeringen kommer att åter-komma till med en proposition när bered-ningsarbetet är klart.I lagrådsremissen är dock utgångspunkten eleverslika rätt till en likvärdig och god utbildning och likarätt till valfrihet inom skolsystemet. Det betyder attregeringens utgångspunkt har varit att en elevs rätt attvälja att gå i en fristående skola inte får inskränka enannan elevs rätt att välja att gå i en skola.Utgångspunkten skall vara att alla elever skall ha enlikvärdig rätt till en likvärdig och god utbildning avhög kvalitet samt lika rätt till valfrihet.Regeringen har inte grundat sitt förslag om denframtida regleringen på några antaganden om eko-nomiska konsekvenser, vare sig av den nuvarande,den tidigare eller den framtida regleringen.Jag vill gärna påminna om atthans eget parti, när hans egen partivän var skolminis-ter, lade fram förslag om den reglering för friståendegymnasieskolor som gäller. Det är samma typ avreglering som vi nu föreslår skall gälla också för fri-stående grundskolor. Om det finns påtagliga negativaeffekter för det övriga skolväsendet, för eleverna i denkommunala skolan, gäller att man inte skall ge rätt tillbidrag.Det stämmer inte att den rapport som TomasHögström hänvisade till skulle vara framtagen avSkolverket. Det finns ännu inte någon sådan rapport.Däremot är det planerat att skall avlämnaen rapport . Jag har ingen anledning att kommen-tera de obekräftade uppgifter som har förekommit itidningsartiklar.Anf. 105 ()Fru talman! Som jag också redovisade i min fråga,hänvisade jag till en proposition som är remitteradtill Lagrådet.Den gäller ändringar i befintliga regelverk som in-nebär omställningar för friskolorna. Jag hävdar fortfa-rande att de antaganden som ligger till grund för denpropositionstext som redovisats bl.a. handlar omkommunernas ekonomiska situation. Det gäller kon-sekvenserna av beslut som kommunerna fattar.Slutsatsen och frågan blir denna: När Skolverketredovisar sin rapport, och om uppgifterna stämmer, ärstatsrådet då beredd att rätta de upp-gifter som har legat till grund för eventuella beslut iriksdagen?Anf. 106 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror ändå att jag är ganska väl in-formerad om de antaganden som ligger till grund förregeringens politik och förslag.Jag kan försäkra om att rege-ringen varken har utgått ifrån kommunernas eller defristående skolornas ekonomi.