prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Om detta beslut hade fått verka trorjag att jordbruksföretagen skulle ha haft en möjlighetatt agera och att det hade blivit ett bra beslut.Sedan gick vi med i EU, och vet vi alla hur detser ut. Jag trodde att också tyckte att enjordbrukspolitik med regleringar och översitteri motföretagare i vårt land och i hela inte var en brajordbrukspolitik. Jag trodde att vi var överens om attden skulle avregleras. Med avreglering menar jagnaturligtvis inte att man skall lämna en hel näring förvinden. Det finns vissa mål och vissa riktlinjer när detgäller livsmedelsproduktion. Vi skall säkra livsme-delsproduktionen i och i , och vi skallockså se till att vi för en jordbrukspolitik som möjlig-gör en global syn på livsmedelsproduktion, en solida-risk jordbrukspolitik.Det finns vissa delar inom jordbrukspolitiken somär nödvändiga att ha kvar, stödsystem och annat, föratt uppnå det pratar sig varm för: etthållbart jordbruk för framtiden. Jag har också i minainlägg sagt att jag tycker att det är viktigt. Men detfinns inga skäl att säga att vi skall fortsätta med enreglerad jordbrukspolitik av det här slaget.Det är intressant när talar om vilkaprinciper man har i och vilka dis-kussioner man där för om reformering. Men vadkommer att hända med ? haralltså LRF sitt program klart, man diskuterar det förfullt i EU, och kommissionären harflera gånger varit ute och diskuterat hur han ser påreformeringen. Var ligger i det här? Är vi påefterkälken, eller kommer att lämnaförslag som visar att kan klara sina löften omatt vara pådrivande i östutvidgningen och se till att debaltiska staterna blir medlemmar i ? Både DanEricsson och jag vet att jordbrukspolitiken är en storfråga när det gäller östutvidgningen.Anf. 32 () replik:Fru talman! I någon mån lugnar migmed sitt repliksvar. Hon sade att vissa delar av stöd-systemen måste finnas kvar, och då är vi ändå på väg irätt riktning. Men när sade att 1990 årsbeslut var en efterlängtad avreglering som slog väl utoch sedan överförde detta på hur det skall gå till närdet gäller och blev jag orolig. Vivet att den avregleringen inte slog väl ut för svensktjordbruk.Jag tolkar nu svar som att honbackar och inser att jordbruket har sina speciellaförutsättningar och villkor som kräver sina speciellasystem för ersättningar. Jag angav i mitt anförandefem principer, och det här är en sådan viktig princip:Jordbruket som näring måste hållas litet skild frånandra näringar, eftersom det har sina speciella villkor.Vad jag förstår är också inne på detspåret. Jag hoppas att det är på det sättet.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag försäkrar att jag inställningen. Livsmedelsproduktion är en viktigfråga och har en särställning när det gäller att ta hän-syn i fråga om företagsamhet och annat. Det troddejag var självklart och att kände till, justmed tanke på att det handlar om solidaritet med andraländer som knackar på dörren och vill bli med-lemmar i EU. Självklart skall de också få del av möj-ligheten att bedriva ett ekologiskt hållbart jordbrukoch få en livsmedelsproduktion så att de också kanförsörja sig.Anf. 34 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu debatterarhar utskottet behandlat regeringens förslag till budgetför vad gäller anslag inom utgiftsområde 23 -Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Utskottet har dessutom behandlat 191 motionsyrkan-den.Riksdagen beslutade ut-giftsramen för utgiftsområde 23 till 13 324 082 000kr.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagom medelsanvisningar på de olika anslagsposterna.Utskottet anser i likhet med regeringen att en bespa-ring på totalt görs inom utgifts-området. Härutöver skapas - genom överföringar avmedel från andra utgiftsområden, tillskott av medelfrån EG:s budget och ytterligare medel till miljöpro-grammet - ett utrymme för reformer som uppgår tillknappt . Härmed fullföljer visocialdemokrater vår strategi och våra löften om enutökning av miljöprogrammet som innebär att insat-serna för att utveckla det konventionella jordbruketmot en ekologiskt hållbar produktion kan öka.Det mål som vi socialdemokrater har kvarstår, vil-ket innebär att vi har en god möjlighet att successivtta hem det framförhandlade avtalet med somsträcker sig till den 31 december 1999.Fru talman! Den svenska livsmedelsproduktionenär en framtidsnäring. Vi vet att dess villkor har bety-delse för möjligheten att nå viktiga politiska mål somuthållig tillväxt, regional balans, landskapsutvecklingoch ökad sysselsättning.Bruket av naturens resurser är och förblir en avgö-rande faktor för hela mänsklighetens framtid. Kringdetta konstaterande upplever jag inte att det i jord-bruksutskottet eller i denna kammare råder någraavgörande meningsskiljaktigheter. När det gällerfrågor som rör naturens resurser, vilka vi har till lånsav våra barn och barnbarn, är det eftersträvansvärt attundvika djupgående motsättningar. Kivet och gnäll-basunernas toner bör vi lämna därhän.Jag upplever också att arbetet i utskottet harpräglats av en sådan stämning. I det sammanhangetvill jag också framföra ett tack till kanslipersonalen,som med ett mycket skickligt arbete har jobbat ige-nom det här betänkandet och miljöbetänkandet som vitidigare har beslutat om. Jag hoppas att vi också fort-sättningsvis kan föra denna debatt i en konstruktivanda framåt i de frågor där vi har delade meningar.Vi kan konstatera att vårt EU-medlemskaphar inneburit fördelar för såväl livsmedelsproducen-terna som konsumenterna. Livsmedelsexporten harökat kraftigt som konsumenterna har fåtttillgång till ett större utbud av varor. Men förändring-arnas vind har också fört med sig osäkerhetsfaktorer.Oro finns hos både konsumenter och producen-ter om hur utvecklingen kommer att gestalta sig förvåra livsmedel. Denna oro skall tas på allvar ochprägla utvecklingen av vår politik.Vi socialdemokrater menar att livsmedelspolitikenskall sätta konsumenternas intresse i förgrunden. Mendetta innebär inte att det skall skapas knivskarpaskiljelinjer mellan konsumenters och producentersintresse. Vi menar att livsmedelsproduktionens kon-kurrenskraft stärks genom en politik som medverkartill att vidareutveckla en livsmedelsproduktion sombättre möter konsumenternas krav på hög kvalitet,miljöanpassning och omsorg om djur. Vi menar att vinu fullföljer en politik som lever upp till denna håll-ning.Att utveckla till ett ekologiskt hållbartsamhälle är en viktig del i den socialdemokratiskapolitiken. Vi skall i alla led och på alla plan forma enpolitik som gör att vårt land går från avloppssamhälletill kretsloppssamhälle.Livsmedelsproduktionen utgör en väsentlig faktori vår ambition att skapa ett ekologiskt uthålligt sam-hälle. Livsmedelspolitiken skall därför främja såväl enutveckling av det ekologiska jordbruket som ökadmiljöhänsyn i det konventionella jordbruket. I dettasammanhang har utbildnings- och forskningsinsatseren stor betydelse.Utbildnings- och forskningsinsatser har stor bety-delse för möjligheten att lösa miljöproblem och för entryggad global livsmedelsförsörjning. Med de sats-ningar som görs kommer vi att medverka till attutbildning och forskning om naturresurser och areellanäringar kommer att inta en mer betydelsefull roll,såväl nationellt som internationellt. Det svenska del-tagandet i EU:s forskningsprogram ger oss därtill nyaoch större möjligheter till medverkan i internationellaforskningssammanhang.I utvecklandet av ett ekologiskt hållbart samhällegår kunskap och ekologi hand i hand. När vi social-demokrater 1994 fick folkets förtroende att bildaregering tog vi över ett land i ekonomiskt förfall. Medstöd från befinner vi oss nu i ett läge därvi börjar se en betydande ljusning för de offentligafinanserna. Saneringen av de offentliga finanserna geross nu möjligheter att göra satsningar för framtiden,satsningar som kan ske även inom ramen för jord-brukspolitiken.För att ytterligare tillvarata livsmedelssektorns ut-vecklingskraft föreslår vi omfattande framtidssats-ningar. En utökning av miljöprogrammet med600 är en viktig del i dessa satsning-ar. Insatserna för att utveckla det konventionella jord-bruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan där-med öka.I utformningen av det nya programmet förordarutskottet bl.a. att det kommande vallstödet förenasmed tydliga miljökrav och att reglerna för det nyastödet utformas i samklang med det befintliga mil-jöprogrammet. Vidare är det angeläget att åtgärdernautformas på ett sådant sätt att en förstärkt miljöeffektkan uppnås med ett administrativt enkelt system. Detutökade programmet bör vara generellt och stimuleratill en miljövänlig vallproduktion i hela landet. Sär-skild hänsyn bör tas till förhållandena i stödområde 4.Vår slutsats är att animalieproduktionen som nuges ett ökat ekonomiskt stöd får ännu bättre möjlighe-ter att bibehålla ett öppet landskap och också att klaraav avbytarverksamheten på ett rimligt sätt.Fru talman! Vidare införs ett nytt investeringsstödtill jordbruket om . Rege-ringen avser att rikta detta stöd främst till insatser förmiljö- och djurskyddsinvesteringar samt med prioritetför de sju nordligaste länen. Dessutom satsar vi ytter-ligare på energiskog.Men jag vill poängtera att även om vi ser en bety-dande ljusning för de offentliga finanserna så är vilångt ifrån ett läge där spenderbyxorna kan tas fram.Vi formar nu en livsmedelspolitik som tydligt gerförutsättningar för uthållig tillväxt, regional balans,landskapsutveckling och ökad sysselsättning. Menbruket av naturens resurser kan aldrig ses som ennationell angelägenhet. Genom EU-medlemskapetomfattas det svenska jordbruket av den gemensammajordbrukspolitiken, CAP. Det är vår ambition attmedverka till en fortsatt och utvidgad reform av CAP.Vägledande för förändringen av CAP bör vara enökad marknadsorientering, avreglering och konsu-mentanpassning av jordbrukspolitiken samt en störremiljöhänsyn syftande till ett långsiktigt hållbart jord-bruk. Även behoven av ökad frihandel inom ramenför VHO och med de central- ochösteuropeiska länderna talar för nödvändigheten av attden gemensamma jordbrukspolitiken reformeras.I EU-sammanhang arbetar vi socialdemokrater,inte minst , med kraft för att uppnådessa ambitioner. Men det handlar om att även vi iriksdagen i vår hantering av jordbruksfrågor verkar isamma riktning, något som vi också uppnår med detförslag som ligger inför avgörande.Vi socialdemokrater menar att såväl den nationellasom den europeiska livsmedelspolitiken skall ha ettglobalt perspektiv. För en fungerande global livsme-delsförsörjning krävs bl.a. förändrade förhållningssätti frågan om subventioner av livsmedelsexport mot enproduktion som starkare präglas av ekonomiska ochekologiska hållbarhetsperspektiv. Detta ställer krav påsåväl vår egen hantering av naturresurserna som vårtagerande inom ramen för den europeiska unionen ochandra internationella samarbetsorgan.Fru talman! Den svenska fiskeripolitiken ingår iEU:s gemensamma fiskeripolitik, CFP. Vår ambitionär att fiskeripolitiken skall verka för att vatten ochfisktillgångar utnyttjas på sådant sätt att de långsiktigtmedverkar till livsmedelsförsörjning och välstånd.Detta skall ske med en god hushållning i uttaget avfiskresurserna så att de kan utnyttjas långsiktigt och såatt den biologiska mångfalden bevaras. Regeringenavser att aktivt medverka i en reform av CFP bl.a. iriktning mot ökad regional förvaltning. När det gällersvensk fiskevård föreslår utskottet ett tillkännagivan-de innebärande att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om hur angelägna fiske-vårdsåtgärder skall finansieras.Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande medinnebörden att regeringen bör utarbeta en sammanhål-len rovdjurspolitik och återkomma till riksda-gen.Låt mig så gå över till att kommentera någrapunkter där vi i utskottet inte kunnat mötas fullt ut.Reservationerna 1, 2, 3 och 4 gäller administratio-nen av EG:s jordbruksstöd och utbetalningar av stö-det. De handlar också om viss kritik mot rutiner för administration av olika stödformer.År 1995 introducerades en helt ny jordbrukspoli-tik, i grunden skild från den som tillämpades redan1990. /96 har för Jordbruksverketinneburit att huvuddelen av verkets resurser koncent-rerats på utveckling och administration av aktuellastödsystem inom ramen för den nya gemensammajordbrukspolitiken. Enligt vad utskottet inhämtat harnågra förseningar av stödutbetalningar i förhållandetill de av EU uppställda reglerna inte inträffat. Vissabrukare har dock inte kunnat få del av stödet vidsamma tidpunkt som övriga.Detta har givetvis inneburit olägenheter för berör-da brukare. Stödutbetalningar genomfördes under stortidspress bl.a. med anledning av att de slutliga beslu-ten om stödens utformning kom sent och i flera fallmycket sent. Det gäller särskilt frågan om miljöstödensamt de regionala och nationella stöden. I många fallhar förseningarna berott på att ansökningarna har varitofullständiga. I sammanhanget vill jag också framhål-la att inte i något fall drabbats av deav EU tillämpade sanktionsavgifterna på grund av försena stödutbetalningar.I juli 1995 tillkallade regeringen en särskild utre-dare med uppgift att göra en uppföljning av den ge-mensamma jordbrukspolitikens administrativa kon-sekvenser för bl.a. . I april 1996överlämnade utredningen sitt betänkande - Administ-ration av EU:s jordbrukspolitik i (SOU1996:65). Utredningens förslag är för närvarandeföremål för beredning inom regeringskansliet.För övrigt vill jag framhålla att regeringen såväl ibetänkandet som i budgetpropositionen redovisarmålen som bör gälla för verksamhetoch det arbete som pågår för att utveckla redovis-ningsrutiner. Det ankommer på regeringen att i regle-ringsbrev etc. ställa de krav, t.ex. om återrapporteringoch slutredovisning, som krävs för att ge en rättvisan-de bild av utvecklingen inom jordbruket i hela Sveri-ge. Det ankommer också på regeringen att kontinuer-ligt följa verksamheten i statliga myndigheter och attvidta eller föreslå de förändringar i organisationensom kan krävas för att myndigheterna skall kunnafullgöra sina instruktioner.Det finns således ingen anledning för atti detta sammanhang tala om för regeringen vilka ar-betsuppgifter den har.I reservationerna 4, 5, 6, 7, 8 samt 9 tar man uppfrågor om regionala stöd till jordbruket, nivåerna påLFA-stöd, utvärderingar, de norrländska landskapsty-perna samt anläggningar av våtmarker och ett nyttfjällmiljöprogram.De redovisade behoven i dessa reservationer ärmycket väl kända för regeringen. Av det skälet gavregeringen iuppdrag att göra en samlad utvärdering och översynav de regionala stöden till jordbruket. Utvärderingenskall bl.a. göras med avseende på de olika effekter,t.ex. på lönsamhet och sysselsättning inom respektiveproduktionsgren och region, som nuvarande stödut-formningar ger upphov till. Utvärderingen skall kunnautgöra underlag för en bedömning av möjligheternatill och behoven av förändringar av de olika stödsys-temen.När utvärderingen är klar kommer detalltså att finnas underlag för att bedöma om nuvaran-de stödutformningar är de mest ändamålsenliga medhänsyn till budgetramar och de som vianpassar oss till.I den moderata reservationen 11 om förenklingar iregelverket för miljöersättningar i jordbruket harregeringen gjort en tidig översyn i syfte att förenklaoch förtydliga reglerna. Ändringarna, som träder ikraft , innebär en anpassning till EG:sregler men även till nationella behov på så sätt attregelverket ges en tydligare och mer enhetlig utform-ning. Möjligheterna att ta hänsyn till enskilda förhål-landen ökar.För övrigt ingår reservanternas frågor i den meromfattande översyn och utvärdering av miljöpro-grammet i dess helhet som genomförs , och somkommer att redovisas redan i april 1997.Fru talman! Det återstår några reservationer somjag kanske har möjlighet att kommentera i kommanderepliker. Jag yrkar bifall till hemställan i jordbruksut-skottets betänkande 1 och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 35 () replik:Fru talman! hyllar såmycket att man nästan kan undra om vi från andrapartier skall gå ut härifrån. Vi kanske inte behövslängre.När det gäller Norrlandsjordbruket tycker jag attsamarbetet mellan och Socialdemokraternahar varit till nackdel. Jag tog upp det i mitt anförande.Jag har en fråga om det.Det är annorlunda förutsättningar för det norr-ländska jordbruket. Det beror också på att man tidiga-re var underkompenserad. Det är ett problem som harfunnits . Ett exempel på att man inte har tagit tillvara stödet är det framförhandlade programmet förvärdefulla natur- och kulturvärden. De fem nordligas-te länen står för av de resurser man ansökt om,medan enbart står för . Det beror bl.a. påatt man inte har tagit till vara de speciella kvalitetersom finns i det norrländska jordbruket.Lennart Brunander sade att departementet varpositivt. Jag vill höra om det är något som också IngeCarlsson känner till. På vilket sätt är man positiv tillett miljöstöd för fjälljordbruken? Jag tycker att det lätpositivt, men jag vill få det bekräftat. Jag vill höra vadsom kan hända.Det andra jag skulle vilja fråga om gäller vallstö-det. citerar vad utskottet säger om detförslag som bl.a. finns i en motion från s-ledamöternai utskottet. Man säger också att de åtgärder som enligtutskottets mening bör ersätta de gamla bör utformaspå ett sådant sätt att miljöfördelarna tas till vara ivallodlingen. Enligt de uppgifter jag har fått är detinte så i det förslag som har skickatut på remiss. Vad tänker göra, och vadkan jordbruksutskottet göra?Anf. 36 () replik:Fru talman! har överlämnat treolika förslag till regeringen. Ett av de förslagen byg-ger på den motion som vi socialdemokrater lämnadein och som är behandlad i utskottet. Jag har till vissadelar räknat upp vad som föreslås i den. Slutresultatetfår regeringen återkomma med. Jag kan inte nu i dagtala om vilket av de tre alternativen som kommer attbli det slutliga och avgörande. Att det skall vara ettstöd som ges över hela landet och att det skall hamiljöfunktioner är vi ganska överens om.När det sedan gäller mitt beröm till kanjag säga att uppgörelserna, inte minst på det ekono-miska området, har betytt väldigt mycket för densvenska samhällsekonomin - för räntor, inflation ochmycket annat. Det tror jag att de flesta i detta landtycker. Det har gjort att vi tillsammans med Center-partiet kunde ta hem ytterligare pengar från EU ochpå det sättet förbättra jordbruket. Det hade inte jagkunnat drömma om . Just denna dagför hade vi den första diskussionen om deolika miljöstöden. Jag sade då att vi successivt underfemårsperioden skulle ta hem pengar, men att vi såtidigt som - efteråt - skulle kunna för-stärka med trodde jag inte.När det gäller Norrlandsstödet kan jag säga att detni har skrivit i er reservation nr 6 inte är riktigt. skrivit att utbetalningarna har minskat med 90-95 miljoner jämfört med de ramar som finns. Det ären uppgift ni fick från LRF . Enligtde uppgifter vi har fått nu stämmer det inte alls. Jaghoppas att inte står kvar bakom sinslutsats.Vad gäller fjällmiljökravet kan jag inte säga att jagär positiv. Utskottet har heller inte gjort någon positivbeskrivning. Jag tror inte att vi skall dela upp landet iskärgårdsområden och fjällområden. Det blir mycketmer administration och nya stöd. Jag tror inte attkravet skulle röna någon framgång , i alla fall.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det sista var väldigt tråkigt att höra.Då är det så att och helt olika uppfattningar om det norrländska in-landsjordbruket. Det är allvarligt i sig. Det bekräftarvad jag sade tidigare: När det gäller Norrlandsjord-bruket har samarbetet med inte lett fram tillnågra positiva verkningar.Jag kan konstatera att de höjningar som vi iVänsterpartiet föreslog , när vi disku-terade budgeten, inte ligger i närheten av det somregeringen nu har ställt upp på. Det är bra att detkommer mer pengar till jordbruket om man kan an-vända dem till ytterligare miljöomställningar.Jag hoppas att väljer dendel som bygger på de krav som ni har i er motion, såatt man får en klar miljökoppling.När det gäller utbetalda stöd har det gått se-dan den uppvaktning som var. Vad som är helt klartär att regeringen och utskottets majoritet har gått medpå en sänkning av ramen för LFA-stöd. Det står klartoch tydligt både i propositionen och i utskottets be-tänkande. försvinner av LFA-stödet till stödområdena 1-3. Det är en faktor sombetyder att man inte når upp till den beslutade ramenom oförändrat stöd.Anf. 38 () replik:Fru talman! Under den tidigare jordbrukspolitikenhade vi ett speciellt stöd till . har vi gjortom det till tre olika stödnivåer. Det är kompensa-tionsbidraget, alltså LFA-stödet, miljöstödet och detnationella stödet. Totalt sett ger dessa ca 1 000 miljo-ner kronor, alltså 1 miljard. Det motsvarar den gamlajordbrukspolitiken. Det var det löftet vi socialdemo-krater gav - jag tror att det t.o.m. var med Vänster-partiets stöd - att Norrlandsstödet skulle utgå medlika mycket pengar i det gamla systemet som i det nyaEU-systemet. Där har vi inte ändrat oss.Maggi talar om neddragningar på 14miljoner kronor. Det hade att göra med EU-förhandlingen. Det var efter den som vi tvingades draned med 14 miljoner. Men i och med att vi nu höjermiljöstödet med och säger attinvesteringsstödet skall inriktas på är jagövertygad om att både vi och centerpartister - närbesluten är fattade - får mycket beröm i föratt vi kunnat ge ett bra stöd till dem som behöver detbäst, nämligen dem uppe i Norrland.Anf. 39 () replik:Fru talman! sade att man drar nedpå avbytarverksamheten på ett rimligt sätt. Men manavskaffar i realiteten avbytarverksamheten. Jag villställa en fråga till : Är det näringen somhar krävt att avbytarverksamheten skall avvecklas,eller har man sagt under hand att man tycker att det ärbra? Det vore kanske bra att få ett klargörande på denpunkten. Det leder faktiskt till att arbetslösheten ökar.Jag måste fråga om han tycker att det ärbra att man ökar arbetslösheten. Ni har redan svåraproblem med att leva upp till era löften på det områ-det.Jag ställde en fråga om tyckte attden politik man nu bedriver ger de bästa möjligaförutsättningarna för svensk miljöriktig livsme-delsproduktion. Min lilla undran var varför det är sådålig lönsamhet som det är, och varför vi inte får framden ekologiska produktionen brett. Jag skulle vilja haInge synpunkter.Det är bra att man även från Socialdemokraternassida flaggar upp vad gäller reformeringen av jord-brukspolitiken i EU. Man ger i alla fall sin ståndpunkttill känna och talar om ökad marknadsorientering ochavreglering. Det lät nästan som att beslut häri nu skulle vara ledstjärnan för Socialdemo-kraterna vad gäller avregleringen av EU:s jordbruks-politik. Är det verkligen så? Är det beslutsom är er ledstjärna när vi skall ut till ?Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag undrar om ochKristdemokraterna tycker att vi skall subventioneravissa näringar och yrkesgrupper. liksomjag har varit med i jordbruksutskottet . Vihar successivt minskat ersättningarna till avbytarverk-samheten. Det har förekommit utredningar, där ocksånäringen har varit inkopplad och där vi kommit framtill att vi i fortsättningen inte kan subventionera vissayrkesgrupper och undanta vissa andra. Vi vill attnäringen, såsom man säger också från näringen, skallvara med och ta ett större ansvar. Jag tycker inte att vikan hålla på att subventionera hur länge som helst. Vitar inte bort allt stöd, 13 miljoner finns kvar till jour-verksamhet. har det bildatsett antal nya företag inom näringen.Självklart blir det färre arbetstillfällen, men jagtror att animalieproducenterna, med det stöd som vinu går in med, får en bättre lönsamhet i sin verksam-het. De får alltså 600 miljoner plus 120 miljoner iinvesteringsstöd. Alla kommer inte att ta del av det,men många. Det gör att de får större möjlighet attsköta sitt företag som ett eget företag.Vi kommer båda från och vet hurmycket pengar som de stora slättbönderna har tjänatpå att vi gick med i EU. Det är inga små summorprecis. Det handlar om i lönsamhetsförbätt-ring. Men det finns ojämnheter.