prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Jag riktar mig inte till miljöminis-tern, utan snarare till , jag fick svar på de flesta av mina frågor. Där-emot var svaren egentligen inte godtagbara. Jag tyck-er nämligen att skall ha en plan för av-veckling. Det är det beslut som ligger fast. Jag tyckeratt det vore alldeles utmärkt om man hade en sådanplan. Vad jag vet är det precis detta som vi har attarbeta utifrån. Det är väl mycket bra om man utarbe-tar ett förslag till en plan. Man kan naturligtvis gå inoch förändra det sedan.Det är intressant att avvecklingen inte alls berör-des, men det är självfallet ett svar på frågan. Jag fickockså svar på de flesta andra frågor, bl.a. den om manhar kapacitet att stänga av ett eller två kärnkraftverk.Naturligtvis har man det, men det enda svar jag fickvar att man i så fall skall använda fossila bränslen.Det är inte heller godtagbart. Det var denna diskus-sion jag ville meddela miljöminister var alldeles utmärkt bra att även MikaelOdenberg fanns med på bolagsstämman. Det tyckerjag var bra, och jag tycker att fler riksdagsledamöterborde besöka bolagsstämmor och ställa frågor som ärav vikt och som berör oss alla - framför allt eftersomstaten inte går in, tar sitt ansvar och ställer de frågorsom kanske behöver ställas.Anf. 139 ()Herr talman! lyckades ävenlocka upp mig i talarstolen. Det var när han sade attkärnkraften har låga externa kostnader. Det är nu intehela sanningen.Energikommissionen, som också satt med i, har beskrivit detta rätt tydligt. Dethandlar om riskerna och katastroferna, och om svå-righeterna med att göra jämförelser mellan olikaenergislag. Detta berördes också av miljöministern.Jag har ett försök till en liten tabell här, som mil-jöministern kan titta på. Här har hänvisats till sidorförut, och på s. 290 i slutbetän-kande finns en sådan tabell med jämförelse mellanolika energislag med avseende på katastrofer.Inledningsvis skriver man så här: "Framför allt ärriskerna med kärnkraft och de fossila bränslenas kli-matpåverkan av så speciell karaktär att de svårligenlåter sig jämföras på ett vetenskapligt sätt." Sedanföljer tabellen, men man har utelämnat kärnkraften,eftersom man inte kan sätta upp detta i tabellform.Om vi går vidare i beskrivningen av kärnkraftenskatastrofrisker kan man läsa:"Den PSA-beräknade sannolikheten för ett reak-torhaveri med svåra konsekvenser beror på flera fak-torer, t.ex. om haveriet är en härdsmälta, hur haveri-förloppet ser ut, hur skyddsanordningarna fungeraroch vilket väder som råder. Reaktorns geografiskaplacering kan ha stor betydelse för konsekvenserna. "Detta visar att riskerna finns. De externa kostna-derna vid en katastrof kan alltså vara mycket små i ettläge, men de kan vara hur stora som helst i ett annatläge. Det kan handla om ,och hur skall man lägga in det i en sådan här tabelldär man jämför olika energislag? Det går inte.Kärnkraften har sina stora externa kostnader. Där-för håller jag med miljöministern i den här debattenoch tycker att hennes inriktning är riktig när det gällerhur vi skall värdera dessa kostnader och med ekono-miska styrmedel ändå försöka hantera det någorlundarätt.Det är också positivt att regeringen nu har tagitfasta på reaktorinnehavarnas ansvar vid olyckor. Re-geringen har tagit till sig det som vi i andra partier harsagt under många år.Men Energikommissionen har också sagt att detmåste bli ordning på detta så att reaktorinnehavarnafaktiskt får bära ett betydligt större ekonomisk ansvarom det sker en olycka eller ett haveri. Detta är en delsom vi skall försöka komma överens om i de fortsattaenergiöverläggningarna, så att vi åtminstone på detområdet får en mer rättvisande bild av kostnaderna förkärnkraft.Anf. 140 Miljöminister ()Herr talman! Jag tyckte att det var trevligt att DanEricsson och jag hamnade på samma sida i den härdebatten. Jag kan instämma i mycket av det som hansade, så jag finner ingen anledning att förlänga debat-ten särskilt mycket.Jag vill bara skicka ytterligare en hälsning till Mi-kael . Det går inte att dra de slutsatser somMikael drog av EU-undersökningen vad gäller kärn-kraft, vind- och vattenkraft. De finns ju inte med iEU-undersökningen, utan där har man jämfört olikafossila bränslen med alla reservationer man bör haäven där.Avslutningsvis får jag tacka alla debattörerna. Nuhar såväl , och gett mig eller lästips. Jag kommer att ha enhel del att göra också när den här debatten är över.Anf. 141 ()Herr talman! Så lätt kommer inte undan!Det är inte färdigt än! Här sitter tre personer som skallvara med i energiöverläggningarna, så det är inte värtatt man säger för mycket nu.Jag instämmer i vad sade omavvecklingsplanen. Det är absolut nödvändigt attVattenfall har en sådan. Hela detta frågekomplexbörjade med att jag blev så fruktansvärt irriterad påKraftsams ordförande, som sade att de inte tagit ettenda konkret steg för att påbörja en avveckling, efter-som det inte fanns någon lagstiftning om det.Efter detta började lagstiftningsdebatten. Nästagång sade han: Vi kan inte ha styrmedel, det får intevara för dyrt och vi måste vara affärsmässiga ochkonkurrera på lika villkor.REL, energileverantörerna, protesterade och und-rade varför man gör skillnad på skattereduktion mel-lan energislag när det gäller fjärrvärme i kraftvär-meproduktionen? El som produceras av olja och gårtill industrin är skattereducerad. Biobränslen är ocksådet, men de kan inte konkurrera med oljan när detgäller kraftvärme.Då kör man en tredjedel olja och två tredjedelarbiobränsle och säger att det ena är värme och detandra är el till industrin. Man håller på och tricksar.Detta med pengar är verkligen besvärligt, men jagtycker att man skall ta bort sådana saker. Jag tyckerinte att det är konkurrensneutralt. Man skall inte gyn-na olja och kol i sådana lägen.Däremot kan det vara problem för elintensiva in-dustrier. Det får man försöka parera som i Danmark.Om de förbättrar sig får de tillbaka pengar och fårkanske t.o.m. bidrag från skatteintäkten staten har fått.Man ställer alltså motkrav. Det är jättesympatiskt!Jag hoppas att vi av den här debatten får en bradiskussion i energiöverläggningarna. Jag håller medDan i ansvarsfrågan. Man kan aldrig beräknahur dyrt det egentligen kommer att bli. Om det händeren olycka blir det enormt dyrt.Anf. 142 ()Herr talman! Jag har för en gångs skulle inte givituttryck för någon värdering. Jag svarade bara på EvaGoës fråga när miljöministern inte kunde göra det.Vad var det för siffror hon hade i sitt inlägg? Honförstod inte vad det var och var de kom ifrån. Jagförsökte berätta var de kom ifrån. Det var extremvär-dena ur tre olika undersökningar, varav Externprojek-tet var en. Siffermaterial för kärnkraft fanns med ifrånde övriga två.I slutändan blir naturligtvis inställningen till ex-empelvis ett kontroversiellt elproduktionssätt somfusionsenergi, alltså kärnkraft, fråga om en värderingav de fakta som finns tillgängliga. Det kommer aldrigvara möjligt att etablera forskningsprojekt som avkas-tar tabeller med det definitiva svaret på alla frågor.Givetvis blir det en politisk värdering.Men det hindrar inte att projekt som drivs på olikahåll i världen där man försöker att uppskatta, värderaoch ange de externa kostnaderna är värdefulla, efter-som det hjälper till att berika vårt vetande.Kärnkraft tycks så här långt enligt dessa under-sökningar ha jämförelsevis låga externa kostnader.Detta kan säkert diskuteras, och görgärna det. Men omständigheten att kärnkraftens ex-terna kostnader i undersökningarna förefaller varaganska låga bör inte leda varje kärnkraftsmotståndaretill den automatiska slutsatsen att försök att uppskattade externa kostnaderna är av ondo och ointressanta.Även om man vill snabbavveckla den svenskakärnkraften bör man vara intresserad av att vidga sittvetande.Anf. 143 Miljöminister ()Herr talman! Det är viktigt att vidga sitt vetande ialla sammanhang. Däremot tror jag att man måstevara inställd på vad som är viktigast för oss att fåfram, när man diskuterar kärnkraftens externa kostna-der eller den här formen av jämförande kostnader.När det då i realiteten är omöjligt att jämföra ex-terna kostnader, bl.a. på grund av det som tog upp, är det frågan värt om den sortens diskus-sioner skall vara prioriterade. Man har försöktatt få fram jämförande system, men man har intekommit särskilt långt.Med tanke på de exempel vi har på hur praktisktomöjligt det är och hur många subjektiva värderingarsom ligger i de systemen, bör man gå in för jämföran-de studier med litet större relevans.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på interpellation 1995/96:235 omÖresundsbronAnf. 144 Miljöminister ()Herr talman! har frågat migdels om kontrollsystemen för miljökraven kommer attpåverkas av att arbetena med är förse-nade, dels om jag kommer att vidta åtgärder för attmuddringsentreprenörerna skall följa vattendomsto-lens krav på mätnoggrannhet.I beslut uppdrog regeringen åtLänsstyrelsen i och Naturvårdsverketatt bilda och leda en kontroll- och styrgrupp för Öre-sundsförbindelsen samt att hålla regeringen informe-rad om hur uppdraget fullgörs.Gruppen har bl.a. till uppgift att samordna desvenska myndigheternas kontroll och tillsyn i sam-band med utförandet den svenska delen av Öresunds-förbindelsen samt verka för samordning av de svenskaoch danska myndigheternas kontroll- och tillsynsar-bete.I gruppen ingår, förutom och , stads miljönämnd samt , som dessutom är förordnad somsärskild tillsynsmyndighet vad gäller sedimentsspill.Regeringen har mottagit grup-pens senaste halvårsrapport, som tagits fram gemen-samt med de danska myndigheterna. Rapporten om-fattar perioden fram t.o.m. den 31december 1995. Av rapporten framgår bl.a. att samar-betet mellan de svenska och danska myndigheternafungerar bra, liksom myndigheternas kontakter medÖresundskonsortiet.Av rapporten framgår också att entreprenören an-svarar för en intensiv rapportering från muddringsar-betena, så att både myndigheterna och konsortiet kanfölja upp arbetena med täta mellanum.Rapporter från och iakttagelser vid tillsynsbesökhar inledningsvis lett till att myndigheterna påtalat attproceduren för mätning av sedimentsspill har avvikitfrån tillståndsvillkoren. Vid efterföljande tillsyn harkonstaterats att mätningsproceduren åtgärdats så attden nu är i enlighet med gällande villkor.I anledning av den debatt som upp-stått om muddringsarbetena i har regeringenbegärt och mottagit ett komplette-rande yttrande angående Öresundskonsortiets handha-vande av miljöarbetet. Av yttrandet framgår bl.a. hurtillsynsarbetet bedrivs och den kritik som under dettaarbete framförts av myndigheterna.I yttrandet anges också att tillsynsgruppen och till-synsmyndigheterna bedömer att muddringsverksam-heten bedrivits på ett sådant sätt att begräns-ningkravet för det samlade sedimentspillet kommeratt uppfyllas och vidare att de av regeringen och Vat-tendomstolen fastställda kraven på begränsningar avspillmängderna vid muddrings- och utfyllnadsarbete-na motiverar ett fortsatt aktivt tillsynsarbete frånmyndigheternas sida och en dialog mellan dem ochkonsortiet.Enligt vattenlagen har regeringen inte någon direkttillsynsroll när det gäller utförandet av ett vattenföre-tag. Regeringen följer dock tillsynsarbetet dels genomgruppens regelbundna rapportering, dels genom attvid behov inhämta kompletterande information fråntillsynsmyndigheterna. De uppgifter som framkommitvisar att tillsynsmyndigheterna sköter sitt arbete väl.Regeringen har därför inte haft något skäl att ingripa.Efter denna genomgång av tillsynsorganisationenskall jag återkomma till tvåfrågor.Frågan om kontrollsystemen för miljökravenkommer att påverkas av att arbetena med är försenade kan bara besvaras av en till-synsmyndighet. Detsamma gäller frågan om åtgärderkommer att vidtas för att muddringsentreprenörenskall följa krav på mätnoggrannhet.Regeringen kan, efter överklagande, i vissa fallöverpröva en myndighets tillsynsbeslut enligt vatten-lagen.Regeringen saknar således formella möjligheter attdirekt ingripa i tillsynsarbetet. Som jag nämnt följerdock regeringen noga myndigheternas arbete.Anf. 145 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag tycker dockatt det var ganska tunt i den bemärkelsen att det fak-tiskt har framkommit ganska mycket kritik mot bygg-nationen. Bl.a. lämnade de två miljökontrollanter somkonsortiet hade, och , sina uppdragjust med påpekande att man inte klarade att genomfö-ra miljökontrollen på ett tillfredsställande sätt.Jag är litet förvånad bl.a. över att regeringen kry-per undan och säger att den inte har några formellamöjligheter att direkt ingripa i tillsynsarbetet. Det ärdock så att förbindelsen till ägs av staten, ochman måste via styrelsen kunna få fram uppgifter omhur det är med de påståenden som har gjorts om inte klarar kontrollen vare sig av spillet eller avsillens vandring.När det gäller sillens vandring har man inte enshaft mätinstrument. Miljöministern svarar inte på omdet finns mätinstrument som klarar de hårdakrav som den svenska ställer. Bl.a.påpekade när han lämnade sitt uppdrag ivåras att det just hade påbörjats en upphandling avmätinstrument som sillen hade börjat vand-ra. Om det skulle inträffa någonting som leder till skulle behöva anmäla det här därför att krav inte har följts, har man inte tillgångtill mätinstrument som på tillfredsställande sätt kanbevisa om man har klarat kraven eller inte.Jag tycker att detta är mycket oroväckande. Jagtycker också att de påpekanden som gjort när det gäller möjligheterna att kontrolleraspillet är oroväckande. Han har konsortiets ord på inte klarade detta på grund av att man inte kundemäta den mängd som man tog upp. Därmed kundeman inte heller mäta spillet enligt de variabler somman hade satt upp som krav.Nu svarar miljöministern att det här tydligen haråtgärdats, och det är väl i så fall bra, men jag kännerändå en väldigt stor oro. Just när det gäller har miljöaspekterna varit en av de viktiga dis-kussionsfrågorna när det gällt om det är lämpligt attbygga den här bron eller inte. Genom ett idogt krång-lande med mycket av miljöprövningar osv. lyckadesman bevisa att man skulle klara detta. 0-procentsregeln, spillnivån för muddringarna, ålgräsetoch en hel del andra aspekter var viktiga för framtid.Jag tycker inte att det av svaret framgår tillräckligttydligt om regeringen verkligen har den miljökost-nadskontroll som man borde ha när det gäller ett såhär stort och dyrt projekt. Skulle sillen slås ut, får manen oerhört stor kostnad, eftersom sillen inbringarmycket pengar till det svenska samhället.Jag skulle gärna vilja veta hur man har följt uppkontrollen av sillens vandring och om det finnsordentliga mätinstrument som garanterar att man kanmäta det här. Det är en förutsättning för att man skallkunna se om kraven har följts.Anf. 146 Miljöminister ()Herr talman! Såvitt jag har förstått har man tagitden första kritiken till sig och sedan också ändratmätmetoder och bytt mätinstrument så att man uppfyl-ler de krav som har ställts. Det är åtminstone vad jaghar förstått. Men det är, som sagt, inte regeringen somutövar den direkta tillsynen, utan regeringen får förlitasig på tillsynsmyndigheten, i det här fallet länsstyrel-sen. De rapporter som vi har fått har inte gett någonanledning till oro. När det framfördes kritik anpassadesig ju konsortiet och förändrade sina arbetsmetoder.Det bådar faktiskt gott.Jag förutsätter, även om det inte är regeringen somär den tillsynsmyndighet som följer arbetet,att de ansvariga tillsynsmyndigheterna både på svenskoch på dansk sida självklart lever upp till de strängamiljökrav som har ställts, så att dessa uppfylls.Anf. 147 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Det är bra att miljöministern förut-sätter detta. Det skall man naturligtvis göra, mensamtidigt är det oerhört viktigt att miljöministern somden, som jag ser det, högsta ansvariga för miljöfrå-gorna i landet också har en ordentlig kontroll över attde mycket hårda miljökrav som ställdes upp för attbygget över huvud taget skulle få bli av verkligenuppfylls.Den första rapporten säger att man inte kan mätadetta, eftersom man inte kan mäta hur mycket manmuddrar upp och då inte heller vet hur stor andel avdetta som blir spill. En fråga är då: Vad har manlyckats ändra så att man nu klarar att mäta detta?En annan fråga är: Vad har man ändrat när detgäller bl.a. mätningen av sillens vandring? Har man tillfredsställande mätinstrument för detta? Det harinternationellt framförts kritik mot att man inte harnågra bra mätinstrument för att följa detta. Har manlyckats få tag på sådana, och vad är det i så fall förmätinstrument som klarar att mäta sillens vandring, såatt man verkligen på ett tillfredsställande sätt leverupp till de miljömål som vi har satt upp?Vi klarar inte en katastrof i på grund avett bygge som inte är ordentligt kontrollerat. Jag villdärför uppmärksamma miljöministern på de här frå-gorna, utifrån de aspekter som jag ändå tror att BjörnGillberg och verkligen har tittat på. De harsagt att det finns för dålig miljökontroll och att detfinns för dålig miljöexpertis i kontrollgruppen. Manhar tillsatt en ekonomisk kontrollant som har ekono-miutbildning, men man har inte på miljösidan haftnågon som har specifik miljökunskap.Men det är möjligt att också detta åtgärdas ikontrollgruppen.Anf. 148 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan inte svara på vilka mätin-strument man använder. Det skulle vara förmätet avmig att försöka ge mig in i den tekniska debatten.Regeringen följer det här väldigt noga, och jag harbegärt in och också fått en extra rapport under vårenmed anledning av den diskussion som har förts. Deberörda har varit nöjda med de förändringar av arbetetsom har gjorts av konsortiet.När det gäller sillstimmen är det Fiskeriverketsom är tillsynsmyndighet. Det är med om att utvecklakontrollmetoderna, och det har inte på något sätt mar-kerat till regeringen att man inte är nöjd med det sam-arbete som bedrivs. Jag förutsätter att man därmedockså utvecklar både mätinstrument och kontrollme-toder, så att man är säker på att uppfylla miljömålen.Anf. 149 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Det hoppas jag också att man klararav. Men jag tycker att det vi har sett har varitganska oroväckande. Man fick faktiskt fortsätta attmuddra trots att man i sina egna papper hade sagt inte klarade miljömålen. Vad jag kan förstå fort-satte man fram till dess att isen stoppade arbetet.Det här är otroligt viktigt när det gäller kontrollen.Vem ger ordentligt besked om att arbetet pang bommåste stoppas därför att miljökraven inte uppfylls?Finns det sådant kurage hos kontrollmyndigheten i dethär fallet? Det för ju förmodligen också med sig eko-nomiska kostnader och är det ju litet kriskring frågan om vad bron kommer att kosta i slutän-dan.Därför vill jag veta: Finns det ordentliga direktivför hur man stoppar byggnationen därför att kontrol-len av miljökraven inte sker på rätt sätt?Anf. 150 Miljöminister ()Herr talman! Jag litar på att tillsynsmyndigheternagör ett bra arbete för att se till att man uppfyller destränga miljökrav som har ställts. Om miljökraveninte skulle uppfyllas är det tillsynsmyndigheterna somtidigt skall slå larm. När de slår larm förutsätter jag attkonsortiet lever upp till de nya krav som till-synsmyndigheterna ställer. Så har det varit hittills.Om så inte skulle ske är det klart att tillsynsmyn-digheterna måste slå larm och visa att man inte accep-terar att någon bryter mot miljökraven. Men än sålänge har vi tack och lov inte sett något exempel på attså har varit fallet.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på interpellation 1995/96:248 omnationalstadsparkenAnf. 151 Miljöminister ()Herr talman! har frågat mig delshur jag som miljöminister kommer att agera för att enmiljöprövning av Dennispaketet sker, dels hur jagavser att säkerställa att värdenfinns beskrivna på ett adekvat sätt innan regeringenfattar beslut om de överklagade detaljplanerna förNorra länken och utbyggnaden av ett fysikcentrum.De ärenden som nämner beredsför närvarande i . Jag vill därför intenu uttala mig om dem.Jag vill dock erinra om att bestämmelserna omnationalstadsparker finns i naturresurslagen. Enligtdessa bestämmelser får inom en nationalstadspark nybebyggelse och nya anläggningar komma till ståndoch andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att dethistoriska landskapets natur- och kulturvärden i övrigtskadas.I förarbetena till lagen bedömde regeringen att ge-nomförandet av vissa nämnda projekt borde kunnaförenas med bestämmelserna om nationalstadsparken.Detta förutsätter emellertid att de utförs på ett sättsom inte skadar natur- och kul-turvärden. Ett grundläggande villkor vid prövningenav dessa projekt är således att de har utformats i en-lighet med gällande lagbestämmelser och utifrån ennoggrann analys av deras inverkan på national-stadsparkens kvaliteter.Frågan om miljöprövning av Dennispaketet tolkarjag så att avser planerna för Norralänken. Naturligtvis skall myndigheterna vid sinprövning noggrant bedöma miljökonsekvenserna avett genomförande av dessa planer.Regeringen kommer att fatta sina beslut i över-ensstämmelse med gällande lagstiftning. Detta förut-sätter att regeringen har ett tillräckligt och adekvatbeslutsunderlag för den prövning regeringen har attgöra. I den mån regeringen anser att beslutsunderlagetär otillräckligt kommer det att kompletteras på sed-vanligt sätt under ärendenas beredning.Anf. 152 ()Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag förståratt det är svårt att yttra sig i en fråga som för närva-rande bereds. Det kan då vara läge för att vänta.En direkt fråga är om regeringen på något sätt tän-ker återkomma till . Jag kommer ihåg att detfanns som en del i propositionen och i den tidigarediskussionen. Jag tror att det kan vara lämpligt attgöra det. Den första frågan är: Finns det några sådanaplaner?Det finns väldigt mycket att fråga om. Något somjag funderar på är översiktsplaner, som också var ettkrav från regering och riksdag på ett tidigt stadium.Jag har fått tecken på att sådana inte finns. Hur gårman vidare med det? Är det något som regeringenöver huvud taget lägger sig i? Miljöministern sägerockså i slutet av sitt svar att man om underlaget förbeslutet är otillräckligt skall gå vidare. En översikts-plan är ju av yttersta intresse i det här fallet.Jag skall försöka fatta mig kort och gå vidare tilllagstiftningen på det här området. Nationalstadspar-ken har kan man säga det starkaste skyddet som finnsi dag. Det finns en tvist om det. Jag läste DagensNyheter . På debattsidan skriver BengtHamdahl om problematiken kring lagstiftningen. Jagvet inte om miljöministern har läst det. Där uttryckerhan det så att lagtexten gör klart att någon intresseav-vägning inte kommer i fråga när det gäller kommer-siella intressen. Men miljöministern sade själv att manfår bygga om det inte får några miljkonsekvenser somär av problematiskt slag.Frågan är då hur man behandlar lagstiftningen. Ipropositionen står det ju att vissa angivna projektborde vara förenliga med lagtexten. Frågan är: Vilkaav de här projekten menar man då? Vad är det somkan tillåtas och vad är det som inte kan tillåtas?Lyktstolpar kanske är okej med hänsyn till säkerhetenför dem som är i området. Men de projekt som ärföreslagna handlar t.ex. om hotell- och kontorsprojektvid Järva krog och om kontorskomplex och avgastornvid . Det får stora konsekvenser. Vidare gällerdet , där jag delvis har fått svar.Vad är det då som är godtagbart ur den här syn-punkten? Jag kan inte se att någon av de här sakernaskulle kunna falla under lagstiftningen. Jag tycker attdet är ytterst viktigt att man faktiskt följer lagstift-ningen som är väldigt hård. Den är ju det för att manskall kunna försvara det här området. Då blir det jusvårt när regeringen säger flera olika saker. Därförskulle jag vilja få kommentarer på det här, även omärendet bereds.Det är också så att de ärenden som regeringen nuhanterar är mycket kontroversiella.