prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Därför är det viktigt att stärka sambandenmellan de nationella, nordiska och europeiska nivåer-na för att säkerställa att varje sakfråga hanteras i rättsammanhang för att undvika dubbelarbete.Enligt rapporten skall arbetet koncentreras till trehuvudområden, och de har tidigare nämnts här: sam-arbete inom , och /EU/EES ochNorden och dess närområden.Samarbete inom avser samhällsuppgiftersom utvecklar den nordiska värdegemenskapen ochdär samnordiska lösningar ger fördelar för medbor-garna framför nationella eller vidare internationellalösningar.Norden och /EU/EES handlar om samver-kan i frågor där de nordiska länderna har en värdege-menskap och sammanfallande intressen. Det nordiskasamarbetet skall påverka den europeiska dagordning-en. Det nordiska samarbetet skall också kunna med-verka till att göra uppföljningen av direktiv och andraEU- och EES-regler enhetlig.Det tredje området, och dess närområden,gäller utvecklingen i och Arktis.Frågorna är av stor politisk vikt för de nordiska län-derna. Ett utbyggt samarbete med de baltiska staternaoch nordvästra är ett viktigt bidrag till sta-bilitet och demokrati i regionen.Beträffande organisation och ar-betsformer lämnas en rad förslag. Man menar attpartigruppernas roll bör stärkas. Det kan möjligentydas som att partipolitiseringen bör bli litet meraframträdande. Kanske är det också mera tydligt iutskottsbetänkandet, som hade åsikterom. Vad vet jag, det ankommer inte på en minister attha åsikter om det. Det var bara en liten reflexion.Man säger att ledningsfunktionen bör tydliggörasoch att utskottsorganisationen bör göras om. ÄvenNordiska rådets mötesformer bör förändras så att detblir en årlig session och vid behov temamöten ellerspecialsessioner.Fru talman! Reformförslagen har följts upp avde nordiska samarbetsorganen. Det innebär på mångasätt stora omställningar. Jag skall något summeraläget.Från årsskiftet, då ändringarna i Helsingforsavtaletträdde i kraft, har omorganiserats såatt dess utskottsorganisation de tre hu-vudområden för samarbete som jag talade om.Rådet har fått ett , ett Europautskottoch ett närområdesutskott. har presidietsoch partigruppernas roll stärkts.Nordiska rådets nya arbetsformer med inriktningpå att arrangera mera av temakonferenser i stället förde traditionella och mer oöverskådliga sessionernaprövades redan vid i Köpenhamnden 4-5 mars. Då deltog inte bara nordiska parlamen-tariker och ministrar utan även ledamöter från och . Konferensen bleven värdefull träffpunkt för diskussion om gemensam-ma nordiska intressen inför EU:s regeringskonferens.För att främja information och kontakter mellan denordiska representationerna i och de nordiskasamarbetsorganen har kontaktpersoner utsetts vidrepresentationerna. I detta syfte arrangerade ocksånordiska ministerrådet ett välbesöktseminarium i för nordiska tjänstemän somarbetar i olika EU-organ.Jag vill också tillägga att vi planerar ett möte iBryssel med samarbetsministrarna och cheferna förrepresentationerna. Genom dessa åtgärder slår vi enbrygga mellan EU och de nordiska samarbetsorganen.Den vikt som fäster vid samarbetet mednärområdet, och särskilt med , manifestera-des vid den nordisk-baltiska konferensen i den15-16 april. Det var i första hand en parlamentariker-konferens, men vid det tillfället hade de nordiskasamarbetsministrarna ett möte medsina baltiska motsvarigheter inom det baltiska minis-terrådet. Vi diskuterade då de nordiska närområdes-satsningarna. Vi talade också ganska ingående omtidsplanen och det förberedelsearbete som liggerframför de baltiska staterna inför deras så hett önska-de EU-medlemskap.Visby-mötet med regeringscheferna iÖstersjöstaterna satte också strålkastarljuset på sam-arbetet i närområdet. Det var ett mycket lyckat ochhandlingsinriktat möte, och det gav även tillfälle tillviktiga bilaterala samtal. Regeringscheferna enadesom en deklaration om ökat samarbete och om enaktionsplan. Detta skall leda till ökad tillväxt, han-delsutbyte, sysselsättning och en bättre miljö.I samband med reformarbetet har frågan om enstrategi för det nordiska arbetet med det baltiska ochdet ryska närområdet aktualiserats. Det finns en nor-disk arbetsgrupp som arbetar med en genomgång avde nordiska insatserna i närområdet och med rekom-mendationer till eventuella förändringar och medförslag till samordning och arbetsfördelning. En rap-port kommer att lämnas till ministerrådet i juni.I reformarbetet föreslås att de två nordiska sekre-tariaten - Nordiska ministerrådets sekretariat i Kö-penhamn och sekretariat i Stockholm- skall samlokaliseras till . Därigenomborde samarbetet kunna effektiviseras och pengarsparas.En annan viktig organisationsfråga är översynenav de 47 nordiska institutioner som finns inom minis-terrådets verksamhetsområde. Lever de upp till deaktuella politiska målsättningarna för samarbetet?Kan verksamheter avvecklas eller skall de fortsätta iandra former? Detta har utretts och underbörjan av det här året. fick genom sinaorgan ta del av förslagen och yttra sig över dem. Efterberedningsprocess beslutade samarbetsministrarna iapril att 13 institutioner skall läggas ned medan treinstitutioner får en helt ny verksamhetsprofil och trehelt nya institutioner skall inrättas.Flera av de institutioner som finns i berörsav förändringarna. Nordiska ekonomiska forsknings-rådet och för hushållsvetenskapkommer att läggas ned. En ny institution skall grundasför forskning och utredning om regionalpolitik ochsamhällsplanering med arbetsnamnet NORDREG.Den skall ersätta för regionalpoli-tisk forskning och för samhällspla-nering - båda i - och den verksamhet sombedrivs inom NORHAB i , som är eninstitution som omorganiserar den nordiska nämndenför handikappfrågor.Ni vet att regeringen arbetar för att åstadkommabesparingar inte bara i utan också inom nor-diska ministerrådets budget. Budgeten uppgår i dagtill . I ett statsfinansielltläge där besparingar görs på i stort sett alla områdenhar det nordiska samarbetet inte kunnat undantas.Fru talman! Det nordiska reformarbetet harkommit ett gott stycke på väg. Men det är inte slut-fört, och det får inte avstanna. har denordiska länderna haft en så nära anknytning till deteuropeiska samarbetet. Därmed har nya möjligheteröppnats för ett intensifierat nordiskt samarbete i vikti-ga politiska frågor.Den inriktning av verksamheten som har inlettsbör nu följas upp och fördjupas. I samarbetet inomNorden bör satsningar på kultur- och utbildningsom-rådet har högsta prioritet. Samarbetet inom -EU och EES - har blivit en stående punkt på dagord-ningen vid de nordiska ministermötena. Med denanknytning som de nordiska länderna nu har till Euro-pa är det möjligt att föra en bredare och tyngre poli-tisk diskussion i de nordiska organen än vad somtidigare varit fallet. och dess närområdenkommer att vara ett viktigt samarbetsområde. Attutveckla samarbetet inom detta område är ett viktigtled i att främja kontakterna över och knytade baltiska länderna närmare Europa.Fru talman! För att prioritera det nordiska arbetetavser jag att lämna en skrivelse till riksdagen.Det kommer förhoppningsvis att bidra till att debattenvitaliseras och till att dessa frågor får en högre priori-tet.Avslutningsvis: Jag inledde med att säga att jaghade rest till . kommer jag att besökasamtliga övriga nordiska länder, precis som ,och . Jag har lagt upp ett sådantbesöksprogram. Det nordiska samarbetet har en långoch traditionsrik historia, och den nya situationen iEuropa gör att det är hög tid att förnya, fördjupa ochutveckla detta samarbete. Detta står inte i någon somhelst motsättning till engagemang i EU.Tvärtom är det viktigt att utveckla andra samarbets-former och andra regioner som motvikt till ett EU-tänkande som i mitt tycke ofta är alltför centraliserat.Anf. 165 () replikFru talman! Jag är glad över den deklaration somsamarbetsministern avgav om att inte är ettalternativ utan en del i ett större samarbete. Det ärvärdefullt att detta sägs så tydligt.Jag uppskattar också det löfte som vi fick. När nuministern tänker bli en resande minister i Nordenkommer det bli spännande att läsa i den årliga redogö-relse som här har utlovats.Man kan säga både att befinner sig i ut-kanten och att är med centralt - och detta bl.a.i demokratisk mening. Vi har som nordiska länder ettansvar när nu befrielsen i har kommit. Vibehöver hjälpa de nya demokratierna att komma igång. Detta är också ett nordiskt ansvar.Norden är också kanske litet mer geografiskt cent-ralt än vad vi ibland reflexmässigt tänker oss. Vi fårinte glömma att den huvudstad som ligger närmastStockholm trots allt är Tallinn.Sedan har jag inga andra synpunkter när det gällersamlokalisering än vad statsrådet hade. Hon sade attvi skulle spara pengar och rationalisera. Jag känner enviss oro för att arbetsmarknadsministern lägger ensådan tyngdpunkt vid att vi också måste spara på dethär området. Jag tror att det gäller att spara med för-nuft - för att använda ett klassiskt uttryck. En hel delav det som görs gemensamt kan kanske rent av bidratill att man tjänar pengar. Vi får inte glömma bort attden nordiska budgeten inte är så stor. De ca 700 mil-joner danska kronor är ungefär lika mycket som vikostar på oss för att upprätthålla en social anständig-het när det gäller svensk arbetslöshet. Det rör sigalltså inte om några stora pengar. Därför bör densvenska regeringen lägga tyngdpunkten mera på vadsom görs än på att spara någon enstaka miljon. Jagtror att detta kan vara en klok och riktig utgångspunkt.Anf. 166 ArbetsmarknadsministerMARGARETA () replikFru talman! Jag uppfattade inte som vare sig någon fråga eller något motargu-ment utom möjligen på en punkt. Det gällde finansie-ringen. I det läge som vi befinner oss i - det tror jagockså att man från i är medvetenom - skulle det vara väldigt konstigt och mycket svårtatt undanta en besparing också på det nordiska arbe-tet. Med det reformarbete och med den koncentrationsom man nu har genomfört är jag övertygad om kommer att klara detta på ett bra sätt.Anf. 167 ()Fru talman! Jag hade tänkt att vänta med detta,men eftersom nu försvinner villjag bara nämna vad tog upp i sin motion iEnergikommissionens betänkande förraåret.Där skrevs att sannolikt kan en introduktion av bi-ogas ske . För att underlätta denna intro-duktion och trygga energiförsörjningen under tidenbör vi bygga upp ett gasnät redan nu och övergångsvisanvända det för naturgas.Men rekommendation att utredaförutsättningarna för ett naturgasnät i gåremot om att uppnå klimatmå-len vad gäller koldioxidutsläpp. Naturgas är ju ettfossilt bränsle, och att genomföra en gigantisk felin-vestering i ett naturgasnät omöjliggör förutsättningar-na att nå de klimatpolitiskt uppsatta målen.Biobränslen innebär inte något nettotillskott avkoldioxid genom att den växande biomassan genomfotosyntes tar upp atmosfärens koldioxid. Naturgasenbestår dessutom mest av metangas som är aggressiva-re som växthusgas.Miljöpartiet förordar biobränslen som har enlångsiktigt ekologisk bärkraft, vilket inte naturgasenhar. Med ekologisk bärkraft menar jag då förnybarenergi. Vi vet ju att vårt utnyttjande av ändliga fossilabränslen har inneburit miljöförstöring och ekonomiskutsatthet. Då är det svårt att se hur vi kan välja attutveckla vårt energisystem mot användandet av nå-gonting annat än förnybar energi.Fru talman! Eftersom vi nu har vår arbetsmark-nadsminister här passar det ju bra att påpeka att om viväljer inriktningen på vårt energisystem är det ocksåett sysselsättningspolitiskt ställningstagande. Vi harnu en orimligt hög arbetslöshet i . En satsningpå biobränslen ger varaktiga jobb, vilket inte naturga-sen ger.Biobränslen ger fler permanenta jobb i råvarupro-duktion, råvaruförädling och i distributionsledet samtdriftsjobb i kraft- och värmeproduktion. Produktionmed biobränsle ger jobb mestadels i glesbygd och iskogsnäringen. Naturgas innebär temporära jobb iutbyggnad av infrastruktur och i byggsektorn. Dessajobb uppstår också vid en satsning på biobränslen.Men medan naturgas är en import av fossilt bränsleuppstår jobben med biobränslen i närproduktion ochinhemsk produktion.En siffra som såväl forskning som branschkännareär överens om är att en tillkommande terrawattimmeförädlat biobränsle totalt ger varaktig sysselsättning åt300 personer. Med denna siffra skulle en ökadbiobränsleanvändning på till år2000 innebära 12 000 nya permanenta arbetstillfällen.LRF:s energiscenarium beräknar attbiobränsleanvändning skapar 20 000 nya jobb.Att påstå att naturgasledningar i ett senare skedekan användas för biogas är fel. Naturgasen har en sjugånger så hög energitäthet som biobränslen och kandärför inte användas i samma ledningar. Dessutomproduceras ju biogasen ganska nära konsumenten.Och vad är det för mening att försöka skicka gasen50-100 mil? Då är det ju bättre att överföra energin iform el i ledningar.Fru talman! avser att på alla sätt verkaför att en svensk kärnkraftsavveckling genomförs medinhemsk förnybar ersättningsenergi och genom ener-gieffektiviseringar. Detta innefattar ett ansvar förkonsekvenserna av svensk kärnkraftsavveckling i våromvärld. Vi kan aldrig acceptera att svensk kärnkraft-sel ersätts med utländsk fossil el. Vår uppfattning äratt en kraftig utbyggnad av naturgasenergi, vare sigden sker i eller i exportsyfte i våra grannlän-der, är ett hot mot en inhemsk uppbyggnad avbiobränslebaserad värme och elenergi.Fru talman! Jag vill härmed yrka bifall till Miljö-partiets reservation nr 1.Anf. 168 ()Fru talman! Jag berörde naturgasen utifrån nordisksynpunkt. Det gällde det nordiska projektet och deönskemål som finns ifrån de övriga nordiska länderna.Men jag tycker att det är ganska intressant attlyssna på argumentation. Detframstår ju som om det är naturgas eller biobränsledet handlar om. och vi har ju inte någonolika uppfattning över huvud taget när det gällerbiobränslen. Här handlar det om kärnkraft, olja ochkol. Det handlar om att fasa ut dessa energikällor ursystemet och att försöka komma fram till energikällorsom är bättre. Vi sätter naturligtvis biobränslen iförsta hand. Det är ju en självklarhet. Jag tycker attden här debatten slår litet grand över målet.Anf. 169 ()Fru talman! Det är bra att detta om ett biogasnät. Men harju i uttryckt sig positivt för ett nordisktsamarbete. Då undrar man varför vi först skall byggaett naturgasnät som vi sedan skall sända biogasen i.Den är ju så pass småskalig. Jag hoppas att MarianneAndersson övertygar övriga om att det är biogasen viskall satsa på och inte naturgasen.Anf. 170 ()Fru talman! har sagt att det är vik-tigt att vi lyssnar på våra nordiska grannar i det härsammanhanget. Det är viktigt att vi utreder detta. Jagtycker att det är rimligt att vi utreder det och får vetavilka konsekvenser det blir av en ledning som i in-ledningsskedet skall vara för naturgas. Vilka konsek-venser får detta? När det blir utrett får vi ju de härsvaren. Jag tycker att det är rimligt att vi avvaktar desvar som kommer.Anf. 171 ()Fru talman! Ett utbyggt naturgasnät beräknaskosta . Det går alltså inte att sena-re transportera biogasen i detta naturgasnät. Satsar vipå ett så stort nät kan vi inte räkna med att skickabiogasen i det. Biogasen är närproducerad småskaligenergi. Den skall inte skickas flera i ennaturgasledning.Anf. 172 ()Fru talman! Som jag sade tidigare är det viktigt attvi inte ställer biobränsle emot naturgas. Vi måsteställa biobränsle och eventuell naturgas emot olja, koloch kärnkraft. Det är viktigt att vi ser till att vi fasar utde sämsta, farligaste och mest miljöstörande energi-källorna ur systemet. Det är det primära för oss. Vivill försöka förbättra energiförsörjning mot förnybaraoch kretsloppsanpassade energikällor så långt som detär möjligt och i så snabb takt som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Avtal om ändring av den fjärde Lomékon-ventionen m.m.FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU24Avtal om ändring av den fjärdeLomékonventionen m.m. (prop. 1995/96:36)vice talmannen konstaterade att ingen talareönskade ordet. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna undernågra minuter då debatten om socialförsäkringsut-skottets betänkande SfU7 skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.43.19 § Basbeloppet m.m.FöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1995/96:SfU7Basbeloppet m.m. (prop. 1995/96:149)Anf. 173 ()Fru talman! Inom de offentliga finanserna utgörpensionsrelaterade utgifter en utomordentligt viktig,och också bekymmersam, fråga för dem som fastläg-ger politiken - och då inte endast för att pensionsut-gifterna utgör en stor post av BNP, utan också för attde problem som skall lösas eller åtgärdas är av utom-ordentligt långsiktig karaktär.Många utgifter som finns inom statsbudgeten kanåtgärdas på ett eller ett fåtal års sikt. Så är det intemed pensionerna. Hushållen har , 30-40år, erlagt pensionsavgifter för att komma i åtnjutandeav pension en gång . Pensionen uppfattassom en förvärvad rättighet, och den bör ha drag avoantastbarhet. Det svenska ATP-systemet har byggtpå två inbyggda regler som skulle tillgodose oantast-barheten. Dels handlar det om det basbeloppet, somvärdesäkrar pensionerna, dels om att betalningarna avATP-pensionerna ligger utanför statsbudgeten, vilketger pensionerna en självständig status.De senaste 15 åren har visat att ekonomiska pro-blem urholkar givna pensionslöften. Den enda säker-het pensionerna kan bygga på är god ekonomi och godinformation om hur statens pensionsåtagande utveck-las för hushållen. I har pensionslöftena urhol-kats genom begränsningar av uppräkningar av detnominella pensionsbeloppet till reellt penningvärde.Metoderna som använts har varit många. Möjlig-heterna att följa förändringarna, man skulle kunnasäga manipulationerna, med basbeloppet har blivit alltmindre.Vi moderater har kommit till den ståndpunkten attde ingrepp som görs i pensionslöftena skall redovisasså lättfattligt och enkelt som möjligt för dem de berör.Detta sker när det gäller basbeloppet genom att ettograverat basbelopp, dvs. ett basbelopp som byggerpå ursprungliga regler och förmåner beräknade härpå,redovisas med den aktuella förmånen. Förpensionärernas vidkommande skulle detta kunna skeen gång när nytt basbelopp fastställs.Varför är detta viktigt? Medborgarna skall intekunna säga att de som i sista hand fattar beslutenförsöker dölja vad de gör. Kort sagt: politikens legi-timitet kräver öppenhet även om förhållanden som ärofördelaktiga och negativa. Jag yrkar bifall till reser-vation 1.En avgift kan definitionsmässigt aldrig tas ut fören förmån som inte kan, eller skall, utgå. Det rättaordet är i det här fallet skatt, inte avgift. Tyvärr har desenaste 40 åren lett till att gränserna mellan skatteroch avgifter blivit mycket diffusa. I den moderatareservation 3 krävs att avgifterna, eller skatterna, ochde skattekilar de åstadkommer skall synliggöras.Staten är skyldig medborgarna bästa möjliga infor-mation även om sådant som är negativt. Detta påpekasi reservation 3.I reservation 5 finns ett slående exempel på dåligtgivande av information från regeringen. Den allmännasjukförsäkringsavgiften skall höjas med tre procen-tenheter 1996-98. går sjukförsäkringen med15 miljarder kronor i överskott. Avgiftshöjningarnaoch en del av avgifterna är således skatter. De skalltas ut som sådana. För inte medborgarna bakom lju-set! Vi tillstyrker reservation 5.I reservation 6 behandlas avgiftsuttag av idrotts-utövare. För idrottsutövning skall samma principergälla som för all annan verksamhet som ger inkoms-ter. Sociala förmåner skall utgå och avgifter skallbetalas. Ett undantag bör tillåtas. Om annan huvudin-komst finns kan föreningen och idrottsutövaren träffaöverenskommelse om huruvida förmåner skall utgåeller inte på biinkomsten. bör ge regering-en detta tillkänna.Slutligen: Avgifter på vinstandelsstiftelser som ärdel i vinst bör inte tas ut. Det är bra med system somger de anställda del i vinsten. Den borgerliga rege-ringen införde skattebefrielse för vinstandelsstiftelser.Den socialdemokratiska regeringens återställarpolitikinnebar återinförd skatt och försämrade drivkrafter föranställda och företag inom näringslivet. Dessvärresker detta i när vi behöver just progressiv före-tagsamhet. Till denna reservation kommer jag inte attyrka bifall.Anf. 174 PER ()Fru talman! Jag vill instämma i en hel del av detsom sade när det gäller basbeloppet.Det som håller på att ske är att vi håller på att få ettnyspråk även när det gäller basbeloppsbegreppet. Närdet som egentligen är ett ograverat basbelopp heltplötsligt börjar kallas förhöjt basbelopp är det faktiskten form av nyspråk.Jag tycker att vi som politiker har en skyldighet attvara klara i våra förslag, våra beslut och vårt sätt attuttrycka oss. Då är det oerhört viktigt att vi har enty-diga begrepp. Ett basbelopp är ett basbelopp. Är detsedan på det sättet att man vill tricksa med ersättning-ar i systemet, så får man gå in och diskutera om manskall använda sig av av basbeloppet eller av80 % av basbeloppet. Men att gå in och döpa ombasbelopp till förhöjt basbelopp tycker vi inte är sär-skilt lyckligt. Jag yrkar därför bifall till reservation 1.Det är allmänt känt att utformningen av egenavgif-terna i sjukförsäkringssystemen faktiskt innebär att vifår ett mycket underligt skattesystem - de tas ju inteut på inkomst över 7,5 basbelopp och är dessutomavdragsgilla mot marginalen. Det blir en regressivskatt. Det innebär alltså att höginkomsttagare vid enviss punkt relativt sett får en lägre skattebörda när detgäller dessa avgifter. Skatteskalorna får en mycketkonstig knyck där marginaleffekten går ned.Om vi höjer egenavgifterna ytterligare kommerdetta att förstärkas. Vi i anser att det ärbättre att man i stället lägger detta på arbetsgivarav-gifterna. Kostnaden kommer att bli densamma, menvi får en helt annan rättvisa i systemet.Ett annat alternativ är naturligtvis att se till att av-draget blir värt lika mycket som ett avdrag underkapital, dvs. att alla får en trettioprocentig reducering.Om man skall behålla egenavgifterna är det ocksåviktigt att man i så fall betalar dessa även på inkomstutöver 7,5 basbelopp. Då skulle vi kunna se rättvisan idet. Då liknar de å andra sidan arbetsgivaravgifterna,och då kan vi lika gärna göra om dem till arbetsgivar-avgifter.Jag yrkar bifall till reservation 4.Sedan kommer vi till egenavgifter för småföreta-gare. Jag tror att alla partier i den här kammaren villse till att småföretagen får ökade möjligheter att växa.De gör inte det helt utan incitament. Vänsterpartiethar föreslagit att egenavgifterna på resultat under40 000 skall tas bort. Det skulle skapa möjlighet förmånga företag, enskilda firmor, egenföretagare ochegenförsörjare att öka uthålligheten i verksamheten.Det finns många som ligger på gränsen för vadde klarar. En reducering enligt vårt förslag skullefaktiskt gynna småföretagare, öka uthålligheten menockså skapa nya incitament för att våga ta steget.Kombinerat med de andra förslag som vi har lagtfram skulle det innebära ett ganska stort bidrag tillsmåföretagen och ge dem en växtkraft.Utskottet resonerar naturligtvis utifrån det statsfi-nansiella läget. Man säger att det inte är så lyckat föratt man har ett ansvar för statsfinanserna.Ja, det har vi och det ställer vi upp på. Men 2 mil-jarder är avsatta för utveckling av företagsamheten. Ibudgeten är 2 miljarder avsatta som skall gå till före-tagssektorn. Jag vill fråga företrädaren för utskottetsuppfattning om riskkapitalavdraget var ett bättre sättatt använda pengar på än det förslag som vi läggerfram.Jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 175 () replikFru talman! Jag vill bara göra ett konstaterande.Jag tyckte att visade så tydligt att manmåste hålla isär avgifter och skatt. Avgifter tas ut sombetalning för en viss förmån. Det ingår inte i skatte-systemet. Lägger man in avgifter som egentligen ärskatter litet hur som helst i ett skattesystem kan manfå degressiva, progressiva och över huvud tagetmycket konstiga effekter.Anf.