prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — I stället säger man att den kan nedbringa sam-hällsekonomiska kostnader, att kostnaderna för kun-den blir bättre och att kundanpassningen av servicenblir bättre. Man säger också att ett etableringsbidragfrån staten kan innebära en rimlig servicenivå ävenför glesbygden.Min slutsats är faktiskt att frågan om monopol försvensk är tillräckligt utredd. Det finnsinga konkreta skäl som talar för att monopolet skallfå fortsätta. Jag kan inte göra någonting annat än attkomma till slutsatsen att man vill behålla monopolet.Man vill inte kundanpassa verksamheten. Man villbehålla denna dyra och för kunden oftast otillgängli-ga och svåra verksamhet för att undvika en fri kon-kurrens.Jag vet inte vilka utredningar regeringen nuskulle kunna tillsätta som skulle kunna komma framtill några andra konsekvenser och några andra resul-tat än de redan genomförda.Som så har en traditionellsocialdemokratisk politik fått gå före vad som är bästför medborgarna, och i detta fallet vad som är bästför dem som är innehavare av bilar. På det sättet slå vakt om monopolet. Det är bilisterna som fårbetala priset för den socialdemokratiska politiken.Jag tycker att det är synd att vi skall få en återställareen gång till. I stället för att köra framåt kör nu rege-ringen bakåt.Anf. 164 ()Fru talman! Det är många som minns de oändli-ga köer som ringlade sig framför Svensk Bilprov-nings anläggningar när semestrarna startade år 1994och 1995. Telefonanläggningar vid nämnda företagblockerades av nervösa människor som ville beställatid för provning. Irriterade medborgare hade svårt attfå sina bilar besiktigade innan de skulle i väg påsemestrarna.Nu skall vi här inte bara ondgöra oss över SvenskBilprovning i vad det gäller tidsbeställning, för det ärnog bara att konstatera att vi människor ibland ocksåär något sena med att beställa tid för att erhålla bil-provning. Vi drar gärna ut på det till sista stund.Men, fru talman, det berodde också på andra or-saker, som t.ex. att den förhöjda avgiften under detvå sista besiktningsmånaderna var borttagen och därför kunde besiktiga sin bil till samma prisunder hela inställelseperioden. Vilka effekter dennaändring i avgiften kunde få var Svensk Bilprovningdock troligen högst ovetande om.Ärendet om eventuella avregle-ringar börjar nu alltmer likna en långbänk. Riksda-gen beslutade att skulleavregleras från . före-slog den då nytillträdda socialdemokratiska rege-ringen att avregleringen skulle skjutas upp till den 1juli 1995. Detta förslag instämde vi i från Folkparti-ets sida, då det visade sig att det var alltför kort tidkvar för att klara av att genomföra förslaget till den 1januari 1995.Detta förslag blev ej genomfört, eftersom social-demokraterna i utskottet körde över sin egen rege-ring och beslutade att skjuta på avregleringen till den1 . har frågan återigen hamnat påriksdagens bord i form av en skrivelse där manskjuter avregleringen på obestämd framtid. Fråganskall nu ytterligare utredas, vilket alltid är ett sätt attfördröja ett ärende när man inte vet eller inte vill gåtill beslut.Fru talman! För oss liberaler är marknadseko-nomi och fri konkurrens hjärtefrågor. Det är genomfri konkurrens och mångfald som vi bäst tillgodoserkundens krav och önskemål. Detta gäller i högstagrad också . Vi måste komma bort frånmonopolet på området.Vi hoppas nu att det skallfungera bättre, med mindre köer, än vad det gjordede senaste åren.Fru talman! Jag är övertygad om att vi, om vi av-reglerar i kombination med lokalalösningar, får en god tillgång till prövningsställen ihela landet inklusive glesbygden.Till slut vill jag ställa en fråga till företrädare förSocialdemokraterna i utskottet. Vet ni om det finnsnågon planering ifrån sida införden kommande sommarens bilprovningar, så att vislipper höra talas om de långa köerna? Tror ni att niöver huvud taget kan komma till skottoch få fram ett förslag för att avmonopolisera SvenskBilprovning? I annat fall: Ge oss klara besked omvad ni vill.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationen i betänkandet TU13.Anf. 165 ()Fru talman! fattade riksda-gen beslut om återkommande besiktning av fordonoch bildande av AB , . An-ledningen till det var att vi skulle öka trafiksäkerhe-ten genom att minska antalet olyckor i trafiken somförorsakas av fordonstekniska fel. Efter hand harkontrollen utökats i olika steg till att också gällafordonens miljöegenskaper. har vi ett väl fun-gerande system för att kontrollera att de bilar somrullar på våra vägar är i gott skick både ur trafiksä-kerhetssynpunkt och i miljöhänseende.Det finns ett rikstäckande nät av 175 bil-provningsstationer. av fordonsägarna hartillgång till en bilprovningsstation inom 30 kilome-ters avstånd. av fordonsägarna har en bilprov-ningsstation inom från bo-stadsorten. Vi har alltså en mycket god tillgångtill besiktningsservice. Dessutom kan vi konstateraatt besiktningsavgiften i är låg i en interna-tionell jämförelse.Riksdagen beslutade att införa ett systemmed kontrollbesiktning i konkurrens mellan fristå-ende ackrediterade besiktningsföretag den 1 januari1995. gav vi i dennytillträdda regeringen till känna att vi önskade enredovisning av effekterna på trafiksäkerheten, servi-cen och kostnaden vid ett avskaffande av SvenskBilprovnings monopol. AB Svensk Bilprovningansåg att det behövde mer tid för att förbereda av-monopoliseringen bl.a. i form av nya besiktningsru-tiner och myndighetsföreskrifter. Därför föreslogregeringen att tidpunkten för ikraftträdandet skulleskjutas upp till . När vi behandladefrågan i beslöt att ställa sigbakom en motion där man yrkade på att AB SvenskBilprovning skulle få utföra kontrollbesiktningarmed ensamrätt fram till . Denförlängda tidsrymden skulle användas för att skapaett rådrum för regeringen att försäkra sig om att enavreglering av kontrollbesiktningar inte skulle ledatill att trafiksäkerheten, miljön eller servicen försäm-rades eller att kostnaderna ökades.Med anledning av det riksdagsbeslutet tillsatteKommunikationsdepartementet en utredning, somden avlämnade rapporten konkurrens - effekter på trafiksäkerheten, miljön,servicen och kostnaderna.Utredarna menar att det, under förutsättning atten ordentlig tillsynsverksamhet för kontroll av be-siktningsverksamheten byggs upp, inte finns någraskäl för att en avreglering skulle komma att försämrakvaliteten i större delar av landet. Men utredningensslutsatser visar också att glesbygden inte kommer attgaranteras en likvärdig eller bättre service, inte hel-ler att glesbygden kan garanteras likvärdiga ellerminskade kostnader. Utredarna pekar snarare pårisker för att servicen i glesbygden blir sämre och attpriserna ökar.Utredarna poängterar vidare att de privata företa-gen, för att kunna driva sin verksamhet med till-fredsställande lönsamhet, kommer att rikta in sig påområden och fordonstyper med stort fordonsunder-lag. Med andra ord kommer konkurrensen att hårdnaoch priserna att sjunka för besiktning av personbilari storstäderna, medan kostnaderna och prisernakommer att öka i glesbygd.Utredarna menar vidare att när ASB tapparmarknadsandelar till konkurrenter, vilket framförallt förväntas hända i områden med ett stort antalfordon, minskar de finansiella möjligheterna förASB att upprätthålla service och uppgifter som inteär företagsekonomiskt lönsamma. Med andra ordhotas service och tillgänglighet i glesbygd.Regeringen har lämnat en skrivelse till riks-dagen där planerna för en framtida organisation avden periodiska fordonskontrollen behandlas. Rege-ringen föreslår ingen förändring när det gäller ABSvensk ensamrätt att utföra kontroll-besiktningar. Anledningen till att regeringen inteföreslår någon förändring är att manbedömer att ytterligare underlag behövs bl.a. om hurservicen i glesbygden skall kunna tryggas.Staten har det yttersta ansvaret för att en rimligservice finns att tillgå i alla delar av landet. En av-veckling av monopolet för bilbesiktningen förutsätterdärför ett system för bilbesiktning också i glesbygd.Då har det sammanhållna ansvaret förfordonsbesiktningen skall det få i uppdrag att urfor-ma ett förslag till ett system som håller också i gles-bygd. Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen angående fordonskontrollens framtidaorganisation då förslaget från ligger ochman kan ta ställning till det. Utskottsmajoritetenmenar att det är av största vikt att fordonskontrollenäven sker i effektiva former som tryggaren god kvalitet och en bra service i hela landet.Därför ställer vi oss bakom regeringens skrivelse.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på reservationen.Sedan tänkte jag svara på den fråga som KenthSkårvik ställde till mig när det gäller sommarmåna-dernas bilbesiktning. Ägare till de bilar som skallbesiktigas har fått papperom inställningstid. Det handlar väldigt mycket ompersonlig planering. Jag skulle vilja fråga KenthSkårvik om han tror att köerna skulle minska om viavreglerar bilprovningen.Anf. 166 () re-plikFru talman! hänvisar till den andrautredningen om vad som skulle hända om vi skulletog bort monopolet. Man kan alltid läsa utredningarpå olika sätt beroende på vilka glasögon man har sattpå sig. Jag tycker att utredarna säger att det finnsvissa risker, men de ger också förslag till hur manskall lösa servicefrågan när det gäller glesbygden. Detalar om ett etableringsbidrag. Redan den tidigareutredningen visade att det finns en rad aktiviteter,t.ex. mobila besiktningsanläggningar, som gör att vikan få en jämn och hög kvalitet över hela landet.Jag är ledsen, men jag måste säga att jag inte troratt dessa utredningar egentligen har annat syfte änatt förlänga det hela. står vi här igen ochfår höra: Nej, det blev tyvärr ingen avreglering alls.Anf. 167 () replikFru talman! Det är inte alls så att vi försöker draut på debatten och förhala ett beslut. Vi måste taansvar för den verksamhet som skall bedrivas i gles-bygden också. Det handlar om att vi socialdemokra-ter känner ett ansvar för hela och inte baraför vissa delar. Det är inte bråttom med ett beslut. Vihar en väl fungerande verksamhet i AB SvenskBilprovning. Det finns ingenting som gör att vimåste hetsa fram ett beslut.Låt oss nu titta på det förslag som Vägverketkommer att lägga fram och återkomma med ett be-slut i frågan.Anf. 168 () re-plikFru talman! Om den är väl fungerande eller ejberor på vem vi talar med. hade andraerfarenheter, och det har vi moderater också.Jag skulle vilja fråga : När kan viberäkna att vi får ett svar? När är denna nya utred-ning klar? När kan vi ta upp den här frågan till dis-kussion igen?Anf. 169 () replikFru talman! Vi måste naturligtvis invänta förslag till regeringen och låta regeringen taställning till det. kan jag inte ange ettbestämt datum. Men vi kommer naturligtvis att såsnart som möjligt få tillbaka ärendet till riksdagenför behandling.Anf. 170 () replikFru talman! Jag fick i första delen av anförande en känsla av att Socialdemokraternaegentligen inte var så intresserade av att ha konkur-rens, utan det var bra som det var. Sedan ändradesdet litet efter hand som anförandet fortsatte, och mankom in på att det fanns möjligheter för det ändå.Vi är inte på något sätt emot ,utan vi tror att det skulle vara behövligt för bilägarnaatt få ytterligare ställen för , t.ex. hosmärkesfabrikanter, som ju definitivt kan sina bilarbåde ute och inne. Det skulle kunna gå. Jag trordärför att fler ställen skulle innebära kortare köer.Jag sade i mitt anförande att det kanske dennagång var ren tillfällighet på grund av att man varsen, att priserna hade gått ned därför man hade tagitbort straffavgifterna.Jag tror i alla fall inte att det blir höjda priser,utan jag tror att man skall kunna ligga kvar på depriser man haft förut. Jag tror inte att det handlar ompriserna. Det är ändå ganska billigt att lämna inbilen för provning. Det handlar om att få tillgång tillflera verkstäder. Trots att de flesta verkstädernaligger i storstäderna, tror jag att även glesbygdenkommer att få stora fördelar av att få flera ställen attprova på.Anf. 171 () replikFru talman! Vi kan inte göra annat än att konsta-tera att vi har en väldigt bra verksamhet i ABSvensk . Vi har god tillgänglighet, och vihar relativt låga priser om man ser det i ett interna-tionellt perspektiv.Skall vi börja överväga att konkurrensutsättadenna verksamhet, vill vi vara trygga och veta attden kommer att bli bra för alla människor i ,och inte bara på ställen där det bor en större folk-mängd. Vi vill alltså trygga glesbygdens fordonsbe-siktning också. Det är därför vi vill titta litet ytterli-gare på hur frågan skall lösas.Anf. 172 () replikFru talman! Jag tror att det på sätt och vis skullevara bra med konkurrens. Det är inte bara en prisfrå-ga. Utredningsstatistiken varju inte den allra bästa för . Manhade åkt runt och besökt olika ställen, och det visadesig att man hade fått olika fel på samma bilar. Jagvet att sådant kan hända vem som helst, men det ärlitet graverande.Får man konkurrens av märkesverkstäder ellerliknande, tror jag att man kommer att skärpa sigäven på . Jag tror alltså att vibåde kan ha och andra. Jag troratt konkurrensen är viktig och nödvändig för oss.Anf. 173 () replikFru talman! Vi diskuterar ju inte frågan om av-reglering eller inte . Vad vi gör att vi ger rege-ringen ytterligare rådrum för att bl.a. utreda konsek-venserna för glesbygden. Den diskussionen kan vikanske ta senare här i kammaren.Anf. 174 ()Fru talman! Jag skall försöka bidra till att debat-ten förkortas, och bara mycket kort ange de skäl somgör att stöder majoriteten.Vi ser inte AB som någotnegativt monopol. Vi ser ingen anledning att ifråga-sätta den monopolsituation vi har. Vi ser detnuvarande förfarandet som positivt. Ordet"myndighet" har ofta en väldigt negativ klang, men idet här fallet tycker vi absolut att konstruktionen ärvettig.Den speciella konstruktion som kom till när detgäller ägandet, med bl.a. Svenska Åkeriförbundetsom delägare i , bedömer vi sompositiv. Man har fått en unik möjlighet till samarbetemellan myndigheten och de olika branschorganisa-tioner som har intresse av frågan. Dessa har kunnatbidra till, och ha insyn i, verksamheten på ett sättsom kanske inte alls hade varit möjligt under andraomständigheter.Det alternativ som pekar på, attmärkesfabrikanter skulle kunna ackrediteras för attutföra bilbesiktningar, ser vi som ytterst skrämman-de. Vi tror inte att det är bra för objektiviteten närdet finns vinstintressen i ett myndighetsutövande. Nuär det ju så att är obligatorisk, och dettalar absolut för högsta möjliga objektivitet.Sedan gäller det detta om att man med en avreg-lering skulle kunna klara kapacitetsproblemen. Ur-säkta att jag lägger mig i den frågan och besvararden efter egen spekulation. Jag ser det som fögatroligt att överbelastningen , som intekommer att inträffa i lika stor utsträckning - detkan jag nästan lova, skulle avhjälpas med en avreg-lering. Jag kan inte tänka mig att det finns någraackrediterade bilprovningar som skulle arbeta endastunder sommarmånaderna och få det att gå runt pådet sättet. Det vore väl ändå något optimistiskt att troatt överbelastningen skulle kunnaklaras på det sättet.AB förser bilisternamed god service till ett lågt pris. gjordeen internationell jämförelse, men jag skulle ocksåvilja ta upp det ur svenskt perspektiv. Det nuvarandepriset har inte justerats i förhållande till prisindex ifråga om övriga delar av marknaden. Man befinnersig under vanlig prisutveckling. Företa-get har en mycket god soliditet, och investeringarplaneras. Syftet med dessa investeringar är att för-bättra servicen och tillförlitligheten i resultatet.Inte minst glesbygdsperspektivet är en viktig or-sak till att vi i har tagit den ställning vihar. En viss del av intäkterna från tätorter kompen-serar kostnaderna för glesbygden. För oss är dettaytterst behjärtansvärt.Det som präglar vår syn på hur bilprovningenskall fungera är alltså säkerhet, service, opartiskhetoch om möjligt också miljöhänsyn. Vi avvaktarsjälvfallet förslag, men vi anser att detnuvarande systemet i stort sett är bra. Det har intemed återställare eller med ideologiska orsaker attgöra, utan orsakerna är rent pragmatiska.Anf. 175 () replikFru talman! Jag blir litet förundrad av anförande. Hon säger att inte märkes-fabrikanterna skulle kunna sköta detta, men är detnågra som över huvud taget känner till sina bilar, ärdet ju de! Jag skulle som bilägare aldrig lämna inmin bil någon annanstans än hos dem som har gjortden bil jag har. Det är väl de som känner till bilenallra bäst. Sedan kan man kanske av kostnadsskälibland göra annorlunda, men när det gäller känne-dom om bilen, tror jag att de skulle klara av dettaperfekt.Anf. 176 ()replikFru talman! anför att märkesfab-rikanterna har god kännedom om bilen. Jag har intepå något sätt ifrågasatt att märkesfabrikanterna kän-ner till konstruktionen på de bilar de tillverkar. Detär ju ganska självklart. Däremot ifrågasätter jagobjektiviteten i en besiktning utförd av en märkes-fabrikant.Anf. 177 ()Fru talman! Först vill jag instämma i det somKenth Skårvik har sagt om avmonopoliseringen avbilprovningen. Efter några kringelkrokar i debatten,där jag tycker att tvekade om huruvidahon ville ha en avmonopolisering, är nu ett tydligtbesked lämnat om att socialdemokraternas avsikt äratt avmonopolisera. Oenigheten gäller bara hursnabbt det skall ske.Fru talman! I motion hade vi ocksåett avsnitt om flygande inspektion. Jag vill kommen-tera detta. Vi anser att olika former av trafikkontrol-ler på väg är ett effektivt sätt att öka trafiksäkerhe-ten, och att de därmed bidrar till den angelägnauppgiften att minska det mänskliga lidande vi dagli-gen får rapporter om från vägtrafiken.Det finns ett behov av att följa upp och utvärderaverksamheten med de tekniska kontrollerna på våravägar. Vi har uppfattat att regeringen utan någotformellt initiativ från sida kommer attgenomföra ungefär det som vi kortfattat beskrivit ivår motion. Den blir således i praktiken tillgodosedd,och det är naturligtvis tillfredsställande.Jag vill i detta sammanhang framhålla att manför trafiksäkerhetens skull bör tänka på helheten ipolisens arbete med trafikövervakning. Det handlarinte bara om teknisk fordonskontroll, utan ävenkontroll av kör- och vilotider i yrkestrafiken, nykter-hetskontroller, hastighetskontroller m.m.Polisen har en väldigt decentraliserad or-ganisation. Det försvårar för att ta etthelhetsgrepp på trafiksäkerhetsarbetet. Regeringenbör därför överväga att inrätta en central, samord-nande ledning för polisens arbete med trafiköver-vakning, lämpligen genom att inrätta en särskildenhet för trafikövervakning inom Rikspolisstyrelsen.Ett ytterligare argument för en centralisering äratt det finns vissa internationella överenskommelserom gemensamma, gränsöverskridande trafiköver-vakningsinsatser. Det blir svårt att få dessa att funge-ra om den utländska myndigheten hänvisas till attdiskutera med ett stort antal lokala svenska polis-myndigheter.Fru talman! Genom att skapa möjligheter att tanya, samlade grepp över trafiksäkerhetsfrågorna, trorvi att man kan minska det stora mänskliga lidandesom varje svår trafikolycka ger upphov till.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.18 § betänkande 1995/96:JoU18DjurförsökAnf. 178 ()Herr talman! Till att börja med yrkar jag bifalltill de reservationer i betänkandet som Vänsterpartietstår bakom, nämligen reservationerna 3 och 8.Reservation 3 handlar om djurtest av kosmetika.Texten på s. 8 i betänkandet tyder faktiskt på attutskottets majoritet gjort ett ganska otydligt ställ-ningstagande. Utskottet skriver att den principiellauppfattningen är att djurförsök inte skall förekommavid framställning av kosmetika, men att kosmetikainte skall undantas från de produktkrav som gällerkemiska produkter i allmänhet.Vidare menar utskottet att det inte är menings-fullt att utforma en reglering som enbart gäller ettförbud i , eftersom inga djurförsök på kosme-tikaområdet sker i . Ett förbud skall i ställetförenas med import- och försäljningsrestriktioner.Detta kan få handelspolitiska konsekvenser, eftersomvi är medlemmar i den europeiska unionen.Inom EU finns det ett beslut avseende förbud motkosmetikatest på djur. Förbudet skall träda i kraftden , och det här beslutet fattadesredan för två år sedan. ställningsta-gande i frågan har varit tydligt. Man har vid ettflertal tillfällen velat påverka skrivningen och ge-nomförandet av direktivet så att det blir starkare.Bl.a. har parlamentet haft diskussioner med rådetvad gäller att ge tillstånd för undantag, dvs. en peri-od om efter 1998. Rådet har nekatparlamentet att vara medbestämmande i den härfrågan.I ett betänkande daterat frånEU-parlamentets utskott för miljö, folkhälsa ochkonsumentskydd tar man upp kommissionens rap-port kring validation och juridiskt godkän-nande av alternativa metoder för djurförsök. I betän-kandet framkommer ganska starka skrivningar motkommissionens sätt att arbeta med frågan:"Parlamentet finner det beklagligt att kommis-sionen efter att direktivet 93/35/EEG antagitsinte är i stånd att ge en utförlig analys av omfatt-ningen av och ändamålen med djurförsök med kos-metika i Europeiska unionen. "Vidare sägs det:"Parlamentet fördömer att framstegen i fråga omatt ersätta djurförsöken med alternativa metoder varitså små, äventyrar den i direktivet 93/95/EES fast-ställda tidpunkten () för införande avförbud mot djurförsök. "Bakom betänkandet står en stor majoritet avnämnda utskott i parlamentet. Någon tid innan be-tänkandet togs, närmare bestämt , vardet en debatt här i kammaren mellan socialdemokra-ten och socialminister om just kosmetikatest. Av den debattenframgår klart och tydligt att socialministern i alla fallvid det tillfället tagit ställning för EU:s direktiv vadgäller förbud mot djurtest av kosmetika. Hennes sistamening i huvudanförandet lyder: "Regeringens av-sikt är att införa förbudet i svensk lagstiftning så attdet är tillämpligt . "Det förvånar mig faktiskt att utskottet inte kankosta på sig en bättre skrivning än denna. Vi verkarju vara överens om att djurtest av kosmetika skallvara förbjudna fr.o.m. januari 1998.Vad är det som hindrar oss att genomföra det härredan nu? Som land har vi ju inte längre den härtypen av verksamhet. Vad är det vi väntar på? Eller:Vem är det som stoppar oss när det gäller att anta deskrivningar som ändå behöver antas?När det gäller förbud mot djurtest av kosmetikafinns det faktiskt motioner från flertalet partier. Un-dantag utgör och kds.När det gäller reservation nr 8 om en utvärderingav djurförsökens relevans vill jag poängtera attDjurförsöksetiska nämndens beslut inte kan överkla-gas. Därför är det av vikt att djurförsöken kan utvär-deras i efterhand. Det finns en rad viktiga frågor attställa i efterhand för att avgöra om ett försök faktisktvarit relevant eller inte och om det hade kunnat ge-nomföras på ett annat sätt.Ett tydligt exempel är en ansökan från en gym-nasieskola i . Man har där ansöktom att få använda råttor vid djurförsök. Nämndentillstyrkte ansökan, trots att det i propositionen angå-ende djurskyddslagen finns en diskussion om huru-vida djurförsök är av allmänintresse. Som ett tydligtexempel pekar man på att den här typen av försök pågrundskole- och gymnasienivå inte är att betraktasom allmänintresse. Detta uppfattar jag så att nämn-den faktiskt inte riktigt klarat av att tolka lagstift-ningens motivuttalanden. Därför kan det vara av viktatt just ha möjlighet att i efterhand utvärdera den härtypen av försök.Anf. 179 ()Herr talman! I detta betänkande behandlasmånga enskilda motioner. För några veckor sedanbehandlades ett annat betänkande om djurskydd.Även där fanns det enskilda motioner.I det här fallet finns det två centerpartistiska en-skilda motioner. På samma sätt förhöll det sig beträf-fande betänkande 1995/96:JoU14. Vidare finns deten folkpartistisk enskild motion i samband med da-gens betänkande. Förra gången fanns det två.