prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Därmedmenar jag att den långsiktiga och viktiga delen är ihamn.Men vi är inte i hamn med frågan, långt därifrån.Det vi redan har gjort under det här året är att vi harhöjt skatten, vilket har drabbat den elintensiva in-dustrin, och dessa företag har därmed fått kostnads-ökningar på . Dettainnebär faktiskt att hela vinsten för dessa företag,liksom för på min hemort, är bortrade-rad. De vinster man hade räknat med äts alltså upp avde skatteökningar som redan har lagts på företagen.Min fråga utifrån detta är då: Hur anser man påNäringsdepartementet att vi skall klara upp detta? Detär nämligen alldeles uppenbart att de här kostnadernadirekt hotar verksamheten. Det är sant att detta ocksåpåskyndas av att vi just nu befinner oss i en lågkon-junktur, som i hög grad drabbar den här typen avbasindustri. Men det kan man leva med. Man har ialla tider levt med detta, att efter en lågkonjunkturkommer en högkonjunktur. Men eftersom man just nubefinner sig i en lågkonjunktur finns risk att proble-men förvärras av att den här kostnadsökningen, somvi redan har lagt på de här företagen, drar i väg på ettsådant sätt att hela vinsten äts upp.Detta märks väldigt tydligt i ett litet företag somVargön Alloys. På grund av bl.a. den kapitalbildningsom är aktuell för det företaget märker man där av ensådan här situation . Andra företag runt omi landet kanske kan få en litet längre avvecklingsperi-od, men det finns risk att investeringar stoppas och attföretag efter företag avvecklas. Det är ju inte mening-en, och jag uppfattar också näringsministers svar så,att det inte på något sätt är avsikten. Tvärtom skall viskapa jobb i den här verksamheten också i framtidenoch utveckla den.Frågan är alltså: Ser näringsministern några möj-ligheter att komma till rätta med de skatteökningarsom redan har lagts på dessa företag?Anf. 41 ():Herr talman! Det här är en rätt speciell fråga. SomSigge Godin sade är det ett tiotal företag i landet somhar det här litet speciella problemet. Det är företagsom är energiintensiva just i fråga om elkraft ochdärför har svårt att klara kostnadsökningar på detområdet. Det hänger samman med att detta är verk-samheter som internationellt är kraftigt subventione-rade. Konkurrentländerna har olika typer av subven-tioner. I handlar det om mycket fördelakti-ga avtal med kärnkraftverken som till stor del är hem-liga. Det finns anledning att tro att det är kraftigasubventioner.Spanien är en konkurrent på aluminiumsidan. Detär alldeles klart att de statliga aluminiumverken därhar kraftiga statliga subventioner. Annars kan ekva-tionen inte gå ihop rent ekonomiskt.I har vi skattesubventioner för dessa före-tag. De betalar inte samma skatt som alla andra före-tag. Det betyder att det finns skäl för regeringen att taupp den här frågan också internationellt. Detta striderju emot frihandelsidén. Det borde vara någonting attta upp inom VHO, . Detkan inte vara rimligt att man i land efter land har denhär utpressningssituationen inom en viss specifikindustri. Det gör dessutom att man får kraftiga negati-va effekter på miljön. Detta är ju miljörelateradeskatter, och det blir ganska bakvänt att bedriva in-dustripolitik genom undantag på miljösidan. Det är juprecis vad det innebär när man har en lägre energis-katt för just de här företagen. Energiproduktionenpåverkar ju miljön negativt.Jag vill fråga statsrådet om regeringen bedrivernågot arbete för att få bort de här subventionernainternationellt.Det är mycket viktigt att den här frågan inteblockerar energipolitiken, eftersom det är ett begrän-sat problem. De flesta företag inom industrin, ochnaturligtvis inom tjänstesektorn och på andra håll, harinte alls dessa problem.Jag vill också betona att det är viktigt att man sän-ker skatten på arbete som man höjer energi-och miljöskatter. Det måste finnas en långsiktig stra-tegi som gör vårt samhälle mer resurssnålt och merenergisnålt som man minskar kostnaden förarbetskraften. Vi har en mycket hög arbetslöshet iSverige.Detta är en viktig strategi för att få ned arbetslös-heten och hushålla bättre med våra begrän-sade resurser. Då duger det naturligtvis inte, somModeraterna tänker sig, att bara sänka skatten påallting och tro att det händer något. Man måste juändra på prisrelationerna. Prisrelationerna ändras bästom man sänker skatten på arbete och höjer den påenergisidan. Att bara sänka skatten på arbete lederinte till fler jobb. Det visar en rad analyser.Herr talman! I det här sammanhanget vill jag ock-så ta upp att det borde ställas motkrav när samhälletger skattesubventioner till den energiintensiva indust-rin. När man ger subventionen borde man ställa kravpå att de här industrierna minskar energianvändningendär det går och att de minskar miljöpåverkan på annatsätt. ges den utan krav. Jag anser att det är ettmissförhållande.Anf. 42 ():Herr talman! Som synes är vi fyra riksdagsmänfrån som deltar i debatten. Att tillför-säkra den elintensiva industrin ett konkurrenskraftigtelpris är enormt viktigt. Det inser vi från olika partieri . Det gäller att fortleva eller dö i detlänet. Det är detta det handlar om.Vi har landets högsta arbetslöshet . Denkommer att mer än fördubblas om inte den elintensivaindustrin får möjlighet att överleva.Timrå kommun har en arbetslöshet på i dag.Den kommer raskt att gå om SCA läggerned samtliga sina industrier eller måste försvinna frånmarknaden. Näringsministern skrattar, men det ärmycket allvarligt. har det påpekats att G AMetall har problem och svårigheter. Den produktions-skatt som har lagts på G A Metall betyder att dengenomsnittliga vinsten harförsvunnit. För bara fanns mycket långt-gående planer på att flytta smältverket till ,eftersom det fanns konkurrenskraftiga priser på el där.De planerna är inte helt borta . De kan plockas framigen.Det var faktiskt inte heller somSCA var en västernorrländsk industri, en industri somfanns i och ett par kommuner till. I i hela . SCA har mycket långt-gående planer på att bygga ut ytterligare en LVC-linei , men det gör man inte om elpriserna är såhöga som de är. Då bygger man den i Laakirchen istället. Man kan inte vältra över priserna på sina kun-der när man har en stor export av den vara man pro-ducerar. G A Metalls priser sätts på metallbörsen iLondon. Som sade finns det industrier iFrankrike, , osv. som svarar förkonkurrensen, och de har helt andra elpriser och heltandra förutsättningar.Vi i Sundsvallsområdet ser investeringar som heltorealistiska . Det kommer inga sådana till det härdistriktet.Det här gäller inte bara SCA och G A Metall, vihar Nobelindustrier också med förgreningar in i västradelen av som är en glesbygd. Där har manmycket dåliga förutsättningar att hitta arbeten.Sundsvalls kommun och kommun måste hatillgång till dessa arbetsplatser inom den närmasteframtiden för att kunna överleva. Vi vet att samtligapartier är överens om detta. Jag finner det något un-derligt att en socialdemokratisk regering helt ochhållet vill undergräva arbetstillfällena inom dessakommuner som ju är starka socialdemokratiska fästeni dag.Anf. 43 ():Herr talman! Som har konstaterats har intenäringsministern i det utdelade svaret svarat på defrågor som har ställt i sin interpel-lation om utslagningen av arbetsplatser till följd av deskattehöjningar som har införts på elproduktionen. Istället har näringsministern gjort en mer allmän be-traktelse över de energiförhandlingar som pågår.Det finns ju i och för sig en koppling däremellan.Går energiförhandlingarna fel och landet får en dåligenergipolitik är det naturligtvis bara en liten början påutslagningen av arbetsplatser som vi har sett i VargönAlloys och på andra håll.I sitt svar anklagar näringsministern att inte ta ansvar i energifrågan. Därför vill jagsäga att sanningen snarare är den att näringsministernkastade ut och innan deöverläggningar som har pågått hadekommit in i någon reell förhandlingsfas. Det para-doxala i detta är att näringsministern kastade ut justde två partier som har samma syn som han själv i dehär helt grundläggande och avgörande frågorna, näm-ligen de partier som inser att vi måste garantera in-dustrin deras behov av tillräckligt med el till tillräck-ligt konkurrenskraftiga priser också på lång sikt. Detär de partier som inser att detta i praktiken kommeratt innebära en fortsatt ökning av elanvändningenunder nästa decennium.Nils-Erik förklarar sig nöjd och belåtenmed de utfästelser som görs i interpellationssvaret.Jag skulle snarare ha förmodat att han borde uttryckasin djupa oro. Den elintensiva industrin kommer na-turligtvis inte att gagnas om energiministern skullegöra om Socialdemokraterna från ett linje 2-parti tillett linje 3-parti.Visserligen har alla andra partier, som svar på nä-ringsministerns frågor i energiöverläggningarna, sagtsig dela den här grundläggande synen. Men jag vet,och vet, att så inte är fallet.Det är nog så som det heter i svaret att flera partierhar rört sig från tidigare delvis orealistiska attityder.Däremot är det inte tal om den mycket stora omvälv-ning som det talas om i svaret. Varken ,Vänstern eller har omvärderat grundernaför sin energipolitik. Oavsett de formella svaren påfrågorna måste de faktiskt göra det för att kunna ac-ceptera en fortsatt ökning av elanvändningen undernästa decennium. Därför menar jag att den samsynsom tror sig ha funnit hos ,och inte existerar ens i sinne-världen. Den begränsar sig till en inledande exercisom någon enstaka reaktor.Det här illustreras också mycket tydligt av det ut-talande som språkröret gör i DagensNyheter . Han talar där om vilken befrielse det äratt och är utestängda frånförhandlingarna. Han deklarerar att Kristdemokrater-na är helt ointressanta. Han framför också ett antalkrav till näringsministern, som jag svårligen tror attnäringsministern kommer att kunna acceptera.Till sist, herr talman: uppläggning avde fortsatta energiförhandlingarna kan bara leda tillett misslyckande. De två största oppositionspartiernaär utslängda. Jag räknar nu inte som ettoppositionsparti, inte ens som ett borgerligt parti. Dettredje oppositionspartiet, , tycksäven de vara på god väg att lämna energiförhandling-arna.Det innebär att när man fortsätter på den här vä-gen slår man in på en konfrontationslinje i energipoli-tiken. Man tar en öppen strid inte bara med den all-männa folkopinionen och med de borgerliga opposi-tionspartierna i , utan också med industrin,med hela näringslivet och med en samlad fackföre-ningsrörelse med LO i spetsen, från Metall till Kom-munal. Man gör det mot alla tunga remissinstansersinrådan. Det är naturligtvis något helt annat än dennationella kraftsamling som ocksåtalar om i sitt svar.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tycker också att det är dumt omvi inlåter oss på en stor kärnkraftsdebatt. Jag hoppasatt vi kan hålla oss till just den här frågan.I somras hade vi en interpellationsdebatt här iriksdagen med skatteministern. Då lovade han attsituationen för den elintensiva industrin skulle utre-das. Man skulle se vad som kunde göras för att klaraden, och man skulle ta reda på hur situationen var.Eftersom jag inte har träffat på någon som har settden utredningen vill jag fråga: Finns det en sådanutredning, hur ser den i så fall ut och varför har deninte presenterats? Om det finns uppgifter i den som viinte känner till vore det ganska bra om de uppgifternablev kända. Jag tycker att det är litet olyckligt attregeringen mörkar i den här frågan.Svaret som näringsministern ger på interpellatio-nen tycker inte jag lugnar den elintensiva industrinsärskilt mycket. Det gäller ju att finna konstruktionersom gör att det är möjligt för oss, som kanske har denstörsta basindustrin i världen och som är det ledandelandet när det gäller basindustri, att ha kvar den in-dustrin. Den är viktig för oss och ger oss så mycketannat, även när vi ställer om energisystemet och när viställer om mycket av näringslivet mot tjänstesektorn.Det är viktigt att man kan finna sådana konstruktio-ner.Ute i - jag tror det var sombeskrev det - har ju den elintensiva industrin andravillkor än vad annan industri har. Jag tyckte det varlitet oroande när näringsministern sade att industrinskall tillförsäkras el till konkurrenskraftiga priser. Jagundrar om näringsministern menar verkstadsindustrineller om han verkligen menar den elintensiva indust-rin. Det är ju den som vi diskuterar.Det måste finnas möjlighet att göra olika kon-struktioner. När det gäller , som jag ärmest berörd av och mest intresserad av, handlar detdels om deras miljötänkande, dels om den återvinningav energi som sker där, när man värmer upp helaVänersborgs tätort och också lämnar energi till pap-persbruket som ligger intill. Är det inte möjligt att tahänsyn till detta när det gäller t.ex. ?Det skulle vara intressant att veta om näringsmi-nistern har andra uppgifter än vad alla vi andra har,som visar att den elintensiva industrin kommer attklara de skatter som man nu har fattat beslut om ochde som föreslås. Då tycker jag att det skall redovi-sas.Jag tycker att vi skall ställa om energisystemet.Där delar jag näringsministerns uppfattning. Men jagär alldeles övertygad om att det också kan gå medbibehållande av vår basindustri. Annars är det intehållbart vare sig ur opinionsynpunkt eller på någotannat sätt. Jag tror att det går. Men då får man varalitet mer konstruktiv än vad regeringen harvarit. Det är ju ändå regeringen som står för resurser-na när det gäller utredningar som skall kunna ledafram till sådana här förslag.För innebär ju de skatter som redannu är beslutade att hela vinsten äts upp. Det gör attföretaget inte kan fortleva långsiktigt med de beslutsom redan är fattade. Det behövs alltså något slagsändring.Anf. 45 HANS ():Herr talman! Den elintensiva industrin har en oer-hört stor betydelse för hela den svenska ekonomin ochhandelsbalansen. När man, som jag, är västernorrlän-ning inser man också vilken oerhört stor betydelseden har för vår del av landet. Trots att vi har så storandel av den elintensiva industrin i vårt län är vi ändåstörre elproducent än elkonsument. Det producerasalltså mer kraft i länet. Därför tycker vi inte att vibehöver skämmas för att vi står på oss när det gällerden elintensiva industrins villkor och rätt till en tryggenergiförsörjning till rimliga priser.Det känns bra att näringsministern så klart ochtydligt redovisar att han vill ha stabila villkor för denelintensiva industrin, konkurrenskraftiga priser och eneltillförsel som gör det möjligt för industrin att växaoch utvecklas. Det är positiva besked som ocksåförpliktar, så att vi kan ta fasta på beskeden och litapå dem inför framtiden.Men som beskeden är positiva när detgäller den långsiktiga energipolitiken är jag ändåoerhört orolig för det som sker på kort sikt och för hurdet skall gå för våra mest elintensiva industrier i dag.Därför vill jag nu fråga ministern om han är be-redd att verka för att även den kortsiktiga energipoli-tiken nu utformas så att också den mest elintensivaindustrin kan överleva och utvecklas. Jag tycker attdet är viktigt att vi snabbt klarar ut den frågan. Vi harinte någon större glädje av en långsiktig energipolitiksom ger stabila spelregler och konkurrenskraftigapriser om vi innan vi går in i den fasen har slagit utviktiga delar av vår basindustri. Det gäller att handlasnabbt i den här frågan. Jag vill fråga näringsminis-tern om han är beredd att vidta åtgärder även på kortsikt för den elintensiva industrin.Anf. 46 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt förlänga debat-ten. Men tog upp en artikel somfanns i , och det ger mig ändåanledning att gå in i debatten och delge näringsminis-tern mina funderingar.Mikael hävdar att ifull fart är på väg ut ur förhandlingarna. Jag ser detnog inte riktigt på det sättet. Vi skall träffas på tors-dag och se om vi kan komma framåt.Marianne vill inte ha någon stor kärn-kraftsdebatt. Det skall vi inte heller ha. Men det ärinte oväsentligt vilka effekter det här beslutet omomställning av energisystemet får för den elintensivaindustrin. Det är faktiskt avgörande för sysselsätt-ningen på alla de orter som har beskrivits här.Roy från sade att det var ettbegränsat problem, men det handlar faktiskt om en-skilda människor av kött och blod på alla dessa före-tag runt om i landet. De ser det nog inte som ett be-gränsat problem utan som en förutsättning för att få enutkomst och kunna försörja sig och sina familjer. Detär avgörande att vi får ett energibeslut som ser till attde också kan känna trygghet i sina anställningar införframtiden.Herr talman! Mot bakgrund av den artikel som hartagits upp i debatten skulle jag vilja ställa en fråga tillnäringsministern. Delar ministern att drar åt fel håll ienergipolitiken? var det ord-förande som krävde att och Folkpartietskulle lämna förhandlingarna. Jag kan bara konstateraatt det nu har hänt. Jag blir därför litet bekymrad närnu språkrör kräver att Kristdemokrater-na skall ut ur förhandlingarna. Hur ser ministern pådetta krav?Det är faktiskt så, herr talman, att om Miljöpartietfår bestämma är det inte bara en reaktor som skallstängas av till 1998 utan tolv! Det var det Miljöpartietröstade för så sent som här i riks-dag - tolv reaktorer avställda . Man kan frågasig vad som då skulle hända med den elintensivaindustrin. Vad skulle hända på ? Vad skullehända uppe i ?Det är mot den bakgrunden jag vill fråga nä-ringsministern: det bättre att ha det partiet i knäetnär man skall bestämma energipolitiken och utveck-lingen, inte minst när det gäller elpriserna för denelintensiva industrin? Om det är på det sättet får manöverväga fortsättningen i den här diskussionen.Anf. 47 TREDJE VICE TALMANNEN:Även om det innebär att vi passerar 16.30-gränsenmed bred marginal är det min avsikt, efter samrådmed deltagarna i debatten, att avsluta den här interpel-lationsdebatten innan jag ajournerar sammanträdet.Anf. 48 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall börja med att säga någon-ting om hur vi skall klara energiförsörjningen och hurprisbilden skall se ut framgent. Den viktigaste uppgif-ten för oss politiker i riksdag och regering är att se tillatt vi har tillräcklig produktion av el i landet och attproduktionskostnaderna i vart fall inte är högre menhelst är lägre än i våra konkurrentländer. Det är vårviktigaste uppgift, och det skall vi se till. Jag kommerinte att medverka till att vi avrustar vår produk-tionskapacitet så att vi inte kan klara den försörjning-en.Det är därför jag så tydligt har sagt att det förstaman skall ge sig på när man börjar omställningen äratt konvertera då det gäller uppvärmning. Ungefär20 % av vår elproduktion går till konsumtion föruppvärmning.Det gäller alltså att se till att industrin, och framförallt den elintensiva, klarar sig och kan leva på debetingelser som finns i vår omvärld. Därför har viockså lagt om skattesystemet så att vi dels inte ge-nomför höjningen av produktionsskatten på kärnkraft,dels gör om produktionsskatten på vattenkraft till enfastighetsskatt. Då säger vän av ordning: Ja, men detinnebär ju ingen skillnad; den där fastighetsskattenskall ändå betalas och läggas ut på konsumenterna.Jag svarar: Det är fel. Fastighetsskatten på våra vat-tenkraftverk skall betalas oavsett om det finns enköpare eller ej till energin. Därför hänger dessa tvåsaker ihop. Om staten - riksdag och regering - bedri-ver en sådan politik att produktionskapaciteten svararmot vad industrin behöver kan faktiskt inte kraftin-dustrin sätta ett sådant pris att den inte får efterfråganpå det den producerar. Staten har också kontroll överutlandsförbindelserna - detta sagt även till dem somlyssnade på den förra interpellationsdebatten. Såhänger detta ihop. När vi lägger om från en produk-tionsskatt till en produktionsskattsom baseras på fastighetsvärdet kan staten se till attdet blir en differentierad prissättning mot vattenkraf-tens olika konsumentgrupper.Det där gillar naturligtvis inte kraftindustrin närden argumenterar med kunderna i basindustrin. Menom vi bara sköter oss leder detta till en differentieradprissättning som gör att basindustrin kan leva och måganska bra. Det var det första jag ville säga.Det andra är att vi successivt skall gå från skatt påproduktion till konsumtionsskatter. Det är en förstasådan omläggning vi nu gör för 1997.Sedan skall jag gå tillbaka till tyckte nästan det var litet oförskämt - jag vet intevarför, vi har ju egentligen aldrig debatterat medvarandra - att säga att "bara" näringsministern svara-de och inte statsministern. Det var inte fint nog förElizabeth . Må så vara. Men hur kan honsäga åt oss socialdemokrater att vi inte är rädda omjobben? När satt i regeringen försvannnästan vart fjärde industrijobb i . ökarantalet sysselsatta i industrin. I , somså många har talat om, bl.a. som gjorde enkoppling till skogsindustrin, försvann 5 800 industri-jobb . ökar också industri-sysselsättningen i . Vi kommer aldrigatt medverka till en politik som hotar vår industri,men facit är förskräckande.Anf. 49 ():Herr talman! Jag är ledsen om sig trampad på tårna och att det inte skulle havarit "fint nog" med honom. Jag är inte sådan av mig.Jag sade inledningsvis att eftersom detta är en natio-nell fråga valde jag att ställa den till statsministern.Jag är van att jobba kommunalt, och om det är enövergripande fråga ställer vi den till kommunstyrel-sens ordförande.Nog om detta. Jag har ännu inte fått svar på minafrågor. Jag tänker därför återvända till ,som det hela handlar om. producerarferrokrom, en produkt som behövs i rostfritt stål föratt detta inte skall rosta, och är därför i högsta gradkretsloppsanpassat. Fabriken är världens utan jämfö-relse mest energi- och miljöeffektiva industri i sinbransch, vilket förtjänstfulltredogjorde för. Om läggs ned skulle motsva-rande produktion öka i andra länder som ,och , vilket skulle leda till mångdub-belt större utsläpp av både koldioxid och svaveldiox-id. Dessa länder styr varken näringsministern ellerRoy över.Min tredje fråga var: Avser regeringen att verkaför att avveckla denna typ av mycket rena företag häroch i stället importera de aktuella legeringarna frånländer med sämre eller ingen miljölagstiftning? Någotsvar på detta har jag inte fått, vilket också MikaelOdenberg nämnde. I svaret ägnar näringsministern istället en A 4-sida åt att resonera kring energiöver-läggningarna. Den frågan har jag över huvud tagetinte berört.Att regeringen inte lyssnar på oppositionspolitikerär ingen nyhet - ty regeringen vet ju bäst. Däremot ärdet anmärkningsvärt att man inte lyssnar till de egnariks- och kommunpolitikerna. Fyra riksdagsledamöterfrån har försökt påverka sin egen regering,bland dem . De har dessutomskrivit debattartiklar. Jag citerar: "Vad gäller denelintensiva industrin anser vi att skattehöjningen slårorimligt hårt. Vi har därför agerat kraftigt mot försla-gen och kommer att göra allt vi kan för att få en om-prövning till stånd. För blir situationenannars omöjlig. "I , den kommun där Alloysverkar, har den socialdemokratiske kommunstyrelse-ordföranden uttalat följande:När man höjer produktionsskatten på el känns detsom om samhället skakar i sina grundvalar. Regering-ens agerande är kriminellt.Hur kommer näringsministern och regeringen attagera gentemot de egna?Eva nämnde att arbetslösheten i är9 %. I där jag bor har vi för närva-rande av befolkningen mellan 16 och 64 årutanför ordinarie arbetsmarknad. Detta har de fyrakommunstyrelseordförandena i , allasocialdemokrater, i brev förmedlat till statsministern.De skriver:Staten har ett stort ansvar för att genom sin politikmedverka till att bevara de arbetstillfällen som finns.Vi ser genom varslen på deförsta följderna av införandet av en produktionsskattpå el.Herr talman! Det är givetvis inte bara industrin ifyrstadsområdet som drabbas. Vad kommer att händamed Metall, , ,tidningspappersbruken i , , Kvarnsve-den, och ? Vad är svaret till dem,?Anf. 50 ():Herr talman! Detta är en mycket viktig debatt, ochytterligare debattörer strömmar till . Nä-ringsministern måste förstå att detta är en viktig fråga.Det som vi talar om har inte ett dugg med ener-giöverläggningarna att göra.