prot · GJ0948 · 1996-01-31 00:00:00 — Som jag sade finns de flesta av älvarnalängs . Populationerna är så små attden genetiska variationen är begränsad in till utrot-ningens gräns, enligt samstämmiga forskaruppgifter.Som har sagts är det överfisket på lax somär en orsak. Den andra orsaken är sjukdomen M 74.Den drabbar laxyngel. I odlade bestånd har man kon-staterat en överdödlighet på av stammarna.Det är mycket allvarligt.Man kan konstatera att det finns nya uppgifter somvisar en intressant men kanske också skrämmandekoppling till M 74:s utbredning och laxfiskens diet. pågår nämligen överfiske inte bara av laxutan också av sill. Det betyder att skarpsillen ökar påbekostnad av sillen och också som ett inslag i laxensdiet. Uppgifterna visar att det just i skarpsillen finnsenzymer och andra miljögifter som försvårar laxensupptagning av b-vitaminer. Det visar hur viktigt det äratt det finns balans i hela näringskedjan och hur svårtdet är för oss att återställa det som vi redan har för-stört.I en rapport från i föreslås -tvärtemot vad har föreslagit - att yrkes-fisket efter lax borde flyttas till älvmynningarna istället för man bedriver det mer storskaliga Östersjö-fisket.Naturligtvis måste man se till att freda älvar ochälvmynningar då det finns lekmogenfisk som söker lekplatser. Men att, som Fiskeriverkethar gjort, besluta att avlysa allt laxfiske i de älvar somhar vild lax som man tillåter de kvoter somSverige har fått i förhandlingarna med är ologiskt. Det är ett slag i luften.Det är inte det kustnära fisket längs Norrlandskus-ten eller älvfisket i några som är hotetmot vildlax. Det är överfisket i som är ho-tet. Det är där man måste sätta in de stora åtgärderna.Samma slutsatser dras i en rapport från finskaJord- och skogsbruksministeriet. Man skriver: Över-fisket av lax inom havsområdet utgör ett fortlöpandehinder för att tillräckliga mängder fisk skall nå sinalekälvar. Därför föreslås att havsfisket begränsas iväsentligt högre grad än . Som en följdav det fortsatta överfisket har naturlaxstammarnasgenetiska diversitet decimerats,men den är trots det fortfarande större än den genetis-ka diversiteten hos fiskodlingsanstalternas moder-fiskstim.Man drar också slutsatsen att , förutom attvara pådrivande för att uppnå en minskning av laxfis-ket i internationella förhandlingar, också bör föregåmed gott exempel. Här finns ett utmärkt tillfälle att iett samnordiskt projekt göra gemensam sak med Fin-land och se till att vi fredar laxen för åtminstone detsvenska och finska laxfisket.Självklart innebär det att ändå måste fort-sätta att driva på, för en minskning av totalkvoterna iWarszawakommissionen. Det utgör inget hinder föross i att gå före och ta vårt ansvar för dennaturreproducerande laxen.Härmed vill jag, herr talman, yrka bifall för reser-vation 2 i betänkandet.Anf. 96 () replikHerr talman! tar upp något somdelvis står i reservation 2, nämligen att allt svensktfiske av lax bör stoppas som fortsät-ter att agera för en internationell begränsning av fis-ket. Jag måste fråga : Menar honverkligen att vi av svenska laxfiskare skall kräva attde helt upphör med sitt fiske som vi vet attt.ex. EU:s fiskare har möjlighet att fiska på svenskavatten?Anf. 97 () replikHerr talman! Vi kräver det, , ochman skulle kunna säga att vi gör det på uppdrag avlaxen. Alla är ju överens om att det är nödvändigt attminska fisket av lax i . När vi inte når till-räckligt långt fram i internationella förhandlingarmåste vi själva gå före och göra det ensidigt frånsvensk sida. Det är precis det vi har krävt.Anf. 98 () replikHerr talman! Det torde väl säga sig självt att effek-ten av förhandlingar om krav på internationella åtgär-der blir ett slag i luften om man vet att vi inte ställersamma hårda krav på de andra länderna. Jag tycker attdet är fullständigt otroligt att kräva detta av de svens-ka fiskarna som de ser att t.ex. EU:s fiskarefiskar på svenska vatten. Jag tror inte på en sådanlösning. Först måste vi ställa gemensamma krav påalla fiskare runt hela Östersjön.Anf. 99 () replikHerr talman! Det är alldeles uppenbart att dessagemensamma krav inte räcker. Att ett land går föreoch visar vägen är också en påtryckning på de inter-nationella förhandlarna att se till att kvoterna minskasi tillräcklig omfattning.Det finns också möjligheter till ersättning, och dethar vi tagit upp i vår motion och fått ett bra svar på ibetänkandet. Det är nödvändigt för de fiskare somdrabbas av detta. Men detta handlar ju inte i förstahand om yrkesfiskets framtid på kort sikt. Det handlarju om möjligheterna att på lång sikt behålla en lax-stam. Då måste man låta dessa krav gå före kraven påatt få fiska lika mycket som alla andra.Anf. 100 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 2.I början av december hade jag en interpellations-debatt med jordbruksministern om den här frågan.Många efterlyser någon sorts sanning om hur manskall göra för att vara säker på att klara den viltrepro-ducerande laxen. Egentligen kan man säga att det nubörjar finnas en sådan sanning.Det är nämligen så att det internationella havs-forskningsrådets rådgivande organ, ACFM, som be-står av biologiskt kunniga människor, menar att förut-sättningen för att man skall kunna klara den naturre-producerande laxen är ett totalt fiskeförbud isödra har alltså ett uttalande från dem som har fack-kunskaper om hur vi skall agera för att klara den vilt-reproducerande laxen. Om man inte vill ta till sig denkunskapen anser man att skall fortsätta attfiska. Vill man ta till sig kunskapen är det logiskt attsäga att skall upphöra med fiske i södra för att den viltreproducerande laxen skall klarasig.Vi i anser ofta att skall gå fö-re. Vi menar att det inte kan vara etiskt riktigt att sägaatt så länge det finns någon som inte lyssnar på tydli-ga signaler skall man inte bry sig om signalerna. Viborde snarare säga tvärtom. Vi lyssnar i alla fall på deforskare som klart har tagit ställning för att förutsätt-ningen för att rädda den naturreproducerande laxen iÖstersjön är att upphöra med fisket. måste gåföre, och måste visa att vi anser att den endamöjligheten är att göra som de som har studerat dettamycket länge säger.I har ageratkraftfullt för att vi skall minska kvoterna, men vi harinte nått fram dit vi har sagt. Sist ville ha enkvot på 250 000 laxar. Det blev 450 000. Om vi hadefått en kvot på 250 000 laxar hade de svenska fiskarnafått ungefär 70 000 laxar. Med den kvot på 450 000som blev fiskar vi upp 124 000. Man kan i alla fall ianständighetens namn kräva att skall halveraden nationella kvoten på eget bevåg och följa det visjälva ansåg att vi skulle fått igenom i förhandlingar-na.Vi i anser att om vi har skrivit underkonventionen om biologisk mångfald måste det habetydelse när vi sedan skall omsätta den i praktiskverklighet. Menar vi allvar med att den naturreprodu-cerande laxen skall ha en chans i är proble-met nu så akut att det enda som kan hjälpa är ett stoppför fisket i . Man räknar med att ungefär10 % av laxen är naturreproducerande. Det innebär attav den kvot på 124 000 som har är ungefär12 500 naturreproducerande. Det kan vara den mängdsom det står och faller med. Det kan vara den mängdsom gör att de naturreproducerande laxarna försvin-ner. Faktum är att ACFM säger att om vi fortsätter attfiska kan detta gå mycket fort. Den naturreproduce-rande laxen kan vara borta . Då har viingen biologisk mångfald kvar att diskutera. Då är detför sent.Vi kan skriva på hur många konventioner om denbiologiska mångfalden som helst, men om vi intefattar riktiga beslut när en art är så akut hotad somden naturreproducerande laxen vill jag påstå att ensådan politik absolut inte är trovärdig. Här har Sverigeen chans att bli trovärdig när det gäller de konventio-ner vi har skrivit på om biologisk mångfald. Denpolitik vi har när det gäller den naturreproduce-rande laxen ger inte laxen de förutsättningar somkrävs för att den skall finnas kvar i framtiden.Jag förutsätter att den här diskussionen inte är sluti och med detta, utan att den kommer att tas upp igen.Vi i kommer definitivt att fortsätta attdriva på så att lever upp till de konventionerom biologisk mångfald som vi har skrivit under ochtar konsekvenserna av dessa konventioner i den prak-tiska politiken. När det gäller laxen gör vi inte det.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 101 ()Herr talman! Det betänkande som vi behandlar har sin bakgrund i att det fanns en propositionfrån regeringen med ett förslag om att det skulle infö-ras en fiskevårdsavgift. med den proposi-tionen kom också en redogörelse för laxproblemen iÖstersjön.Låt mig först säga några ord om fiskevårdsavgif-ten. Jag tycker naturligtvis att det är tråkigt att rege-ringen drog tillbaka den. Bakgrunden till det var ju detmotstånd som partierna här i , såväl Modera-ta samlingspartiet som och , visademot förslaget. Detta piskade upp en stämning utebland vissa människor som gjorde att detta blev allde-les fel. Informationen ut till den allmänhet som skulledra nytta av detta blev alldeles felaktig.Varför skulle vi då ha en fiskevårdsavgift? Upp-rinnelsen till detta var att prisregleringskassan, somhar finansierat stora delar av utsättningen av fisk, harupphört i och med . Därmed har den fi-nansieringskällan försvunnit. Vi vet också att detstatsfinansiella läget inte är så bra. Då kan det intevara rimligt att tänka sig stora bidrag från statskassantill att finansiera fiskevårdsavgiften. Detta var tankar-na bakom att det var naturligt att de som fiskar är medoch finansierar. Samtidig var dessa människor positivtinställda. Både Sportfiskarna och yrkesfiskarna varpositivt inställda till att detta skulle införas.Då gick ut och kallade det för mört-skatt. Det var ju ingen skatt utan en avgift precis somman har i de andra nordiska länderna. Vi hämtade dethär förslaget från . finns det ingen iDanmark som vill riva upp det danska beslutet, vadjag har hört. Man har använt det här systemet ,och det fungerar bra. Man hade problem i inkörnings-skedet, men är man fullt belåten med det. Detfungerar bra.Vad skulle då en avgift användas till, och vad ärfiskevård?För det första är det utsättningar. harräknat ut, och lämnat fram ett förslag, att det behövs65 till fiskevården i per år.Utsättningar av fisk kostar ungefär 20 miljoner kro-nor. Under hela den debatt som vi har haft om den härfiskevårdsavgiften, eller om vi skall använda det mo-derata språket med mörtskatt, har ni inte någon gångpekat på hur detta skall finansieras. Ni har bara varitkritiskt inställda. Ni har inte en enda gång i debattersagt att ni finansierar detta så och så i stället.Nu äventyrar vi hela fiskevården. Visserligen ärdet en bra och positiv skrivning i betänkandet, men vivet också att det är osäkert när det gäller statsbudge-ten. Vi har skrivit att vi förväntar oss detta, men hurmycket som skall komma är inte uppbundet. Än sålänge har inte regeringen redovisat någonting.Men det finns andra saker som är viktiga i fiske-vården. Det är biotopvården. Det är att göra fiskevä-gar. Bildandet av fiskevårdsområden, som var inne på, är också viktigt. Det finns an-sökningar hos som har legat ,men som det inte finns pengar till. Jag tror att det förhälften av de vattendrag man räknar med har bildatsfiskevårdsområden, den andra hälften behöver bildas.Fisketillsynen är t.ex. också en viktig bit i fiske-vården. Jag var på och pratade med yrkes-fiskarna. De hade också hört talas om en fiskevårds-avgift och tyckte att den var dum. har jag förklaratinnebörden, för i deras resonemang fanns enbegäran: Ni måste från sida se till att vi fåren bättre tillsyn, så att bestämmelser och lagar nistiftar kan efterlevas. Man tänkte då på fritidsfiskare.Jag sade att det var det som var tanken med attskärpa eller förbättra fisketillsynen. Tankarna varockså att det här skulle ske på frivillig grund. Men detbehövs en utbildning och en stimulans för att männi-skor skall kunna delta i fisketillsynen.Nu är vi där. Det blir inget förslag. Man drog till-baka det. Och vi står inför det faktum att vi måstetänka oss en annan finansieringskälla. Då är frågannaturligtvis vilken, och den enda tänkbara som jagkan se är via statsbudgeten. Men när vi kommer dit-hän hoppas jag att ni är beredda på att vi måste ta dehär pengarna från något annat håll. Om de tas frånJordbruksdepartementets budget får ni kanske varaberedda på att vi får stryka någonting annat inom detområde som vi behandlar för att kunna finansieradetta.Herr talman! Det var litet grand om fiskevårdsav-giften.Laxproblematiken, som betänkandet i och för sighandlar om, kommer vi, som sade,säkert tillbaka till. Men jag vill ta upp något som harnämnts här i debatten av både ochCarl G Nilsson.Bakgrunden är, som helt riktigt har sagts, laxsjuk-domen M 74. Den har bidragit till en stor dödlighet,och det är också den som har orsakat den kraftigaåderlåtningen av den naturreproducerande laxen.Men vi har från svensk sida ändå ingenting attskämmas över, tycker jag, för vi har aktivt försökt attpåverka i , som bestämmerkvoterna på uttaget i . 1991 och 1992 var deten kvot i ton som, om man räknar om den, uppgick tillungefär 800 000 laxar. Uttaget är 450 000laxar. Det har krympts. Det var inte 250 000 somGudrun sade, utan vårt krav var 300 000laxar. Utgångsläget var att vi hade 600 000 laxar ochskulle halvera det uttaget till 300 000, och det har vihållit fast vid.Men om hade suttit med, som jaghar gjort, och diskuterat detta hade kanske GudrunLindvall insett att det inte är så enkelt att kommaöverens med de andra länderna. Jag delar den upp-fattning som har framförts här, att inte ensi-digt kan gå före och stoppa allt laxfiske.Jag tror att det bästa sättet nu är att samarbeta medFinland, och det samarbetet har inletts. Ministrarnahar träffats, den finska och den svenska jordbruksmi-nistern har diskuterat det här. Arbetet har startat påtjänstemannaplanet, och efter vad jag har hört är manfrån sida beredd att sänka sina krav på utta-get i Östersjön.Kommer och överens är dettaoerhört viktigt i EU, för det är EU som förhandlar föross i . Är vi överens tror jagatt det har väldigt stor betydelse. Därför är samarbetetmed oerhört viktigt.När det gäller den beståndsvårdande delen är detFiskeriverket som har ansvaret. När kritiserar fiskestoppet i älvarna i de norra länen ärdetta felaktigt. Det är på ungefär samma sätt som närvi diskuterar andra saker här i kammare,t.ex. försvaret: Lägg inte ned mitt regemente! Ni fårlägga ned alla andra. Det är ungefär samma sak här:Stoppa inte fisket i älven hemma hos mig! Men ni fårstoppa det i hela och i alla andra älvar.Det går inte att resonera så. Det var en fullständigtenig styrelse i som fattade det här beslu-tet. Det rådde enighet med sportfiskarna. Det råddeenighet med yrkesfiskarna. Det tycker jag är långtkommet, så överens har vi inte varit tidigare.Vidare har rekommende-rat, som det står i betänkandet: "att fiskemyndigheter-na i medlemsländerna utfärdar ett moratorium förfiske i älvar och älvmynningar med naturreproduce-rande laxbestånd. "Med andra ord tror jag att det bästa sättet att för-bättra för den naturreproducerande laxen är att fortsät-ta med den argumenteringen, men utöva ett störretryck i som viinleder och har ett bra samarbete med . Till-sammans skall vi nog kunna göra det bra för laxen.Anf. 102 () re-plikHerr talman! För räkning vill jagverkligen beklaga att fiskevårdsavgiften inte blevverklighet. Jag vill också verkligen beklaga att rege-ringen inte vågade löpa linan ut. Det fanns faktiskt enmajoritet i kammaren för att driva igenom fiskevårds-avgiften.Miljöpartiet ställde upp. Tillsammans med Socialdemokraterna hade vihaft en stark majoritet. Jag är litet förvånad över attSocialdemokraterna i det läget väljer att hellre lyssnapå vad och säger, och jag tänktefråga: Kommer det här att vara en politik som vi fårvänja oss vid, att när det gäller miljöpolitiken är detde partierna som skall få styra och ställa och derasförslag som man är intresserad av? I så fall kan jagsäga att det inte kommer att bli mycket till miljöpoli-tik i den här kammaren.Kan vi räkna med att det kommer ett nytt förslag,eftersom vi vet att det finns en majoritet i kammarenför en fiskevårdsavgift? Eller kan man säga att rege-ringen har lagt svansen mellan benen och inte vågar?När det gäller antalet laxar kan jag tala om att jag iden interpellationsdebatt som jag deltog i sade attSverige hade velat minska kvoten till 300 000 laxar.Då blev jag tillrättavisad av jordbruksministern, somsade ordagrant: "Om vi fått som vi velat hade kvotenblivit 250 000 laxar." Är det jag eller jordbruksminis-tern som har fel? Det skulle vara intressant att få vetadet. Jag trodde att jordbruksministern var väl inläst påfrågan och visste vad hon sade i interpellationsdebat-ten. Var det inte så?Vi kommer att diskutera M 74 snart. Men hurkommer det sig, om man från socialdemokraternassida är så medveten om att laxen också utsätts förhotet att få sjukdomen M 74, att man inte vågar fattade andra beslut som behövs, nämligen att börja för-bjuda de halogenerade miljögifterna, dvs. sådana somhar klor, fluor, brom och jod i sig, framför allt deklorerade ämnena? Alla indikationer i laboratoriertyder på att här är det antagligen just ett klorerat mil-jögift som spelar in. Men även här backar regeringen.Anf. 103 () replikHerr talman! Som svar på den första frågan somGudrun ställer, om regeringen kommer till-baka, får jag lov att säga att regeringen inte kommertillbaka med ett nytt förslag om fiskevårdsavgifter. Vifår väl anse att det här är begravt för evigt, tyvärr.Däremot har ju regeringen pekat på att man skallta allvarligt på fiskevården, och sagt att den skallfinansieras på ett annat sätt. Det är naturligtvis minförhoppning att man kommer tillbaka, antingen viastatsbudgeten eller någon annan väg som man kanhitta. Vi är naturligtvis tacksamma för all hjälp medförslag på hur detta skall kunna finansieras.Nackdelen med att finansiera detta via statsbudge-ten är att fiskevården framöver kommer att leva i enosäkerhet. Det är nämligen enkelt att stryka, reduceraeller t.o.m. helt plocka bort detta ur statsbudgeten. Vikunde ha infört det andra systemet, som vi var heltöverens om och ställde upp på. Det håller jag medGudrun om. Men det fanns andra partier somdrev frågan ute i landet, och piskade upp en negativstämning emot detta.På frågan om det gällde 300 000 eller 250 000 ärmitt svar att tyvärr hade jordbruksministern fel. Sve-riges bud var 300 000. Som jag sade tidigare gälldedet 600 000, vilket vi begärde en halvering av. Det harvi hållit fast vid.M 74-sjukdomen är ett problem. Forskarna kaninte med säkerhet ge svar på vad som orsakar dennasjukdom. Åtminstone har inte jag fått något klartbesked, utan här svävar man i osäkerhet. M 74 före-kommer ju inte bara i , utan även i Canada.Det forskas i vad som är orsaken till sjukdomen, mennågot definitivt besked har vi inte fått.Anf. 104 () re-plikHerr talman! Jag konstaterar med sorg att Social-demokraterna är mer lyhörda för vad Moderater ochCenterpartister tycker i fråga om fiskevårdsavgiftenän för det faktum att det fanns en majoritet för försla-get i kammaren. Det är sorgligt.Miljöpartiet motionerade redan under den förförramandatperioden om att en fiskevårdsavgift skulleinföras. Vi anser att det är ett mycket bra sätt attlångsiktigt finansiera fiskevård. Fiskevården behövs!Precis som framhöll finns det en mängdområden där vi behöver pengar till fiskevården. Vi fårväl se vad som händer med den frågan framöver.Det förvånar mig att ett bra förslag blir begravtbara därför att vissa partier går ut och skriker i tid-ningarna. Jag undrar om det är på det sättet som So-cialdemokraterna i fortsättningen kommer att förapolitik även på andra områden.Om en art utsätts för ett så stort hot som M 74 in-nebär borde man verkligen se över vilka andra hotsom finns mot fortbestånd, och ifall det finnsnågot i dessa hot som kan påverkas. Vi kan konstateraatt hoten här är sjukdom och fiske. Vi vet inte exaktvad sjukdomen beror på . Vi vet att det antagli-gen är ett miljögift, och att det antagligen är ett halo-generat miljögift.Fisket kan vi påverka. Om vi i detta läge väljer attinte påverka det som vi kan påverka, undrar jag omKaj verkligen anser att vi gör vad vi kan föratt se till att den naturreproducerande laxen skallfinnas kvar.När det gäller fisket i Norrlandsälvarna hyser jagsympati för synpunkter.Anf. 105 () replikHerr talman! säger att andra par-tier har styrt miljöaspekten i fiskevården. Det är fel-aktigt. Vi tar mycket allvarligt på fiskevården. Vadsom nu har hänt är att vi blivit osäkra i sista stund.Efter behandlingen i utskottet löpte nämligen Väns-terpartiet inte linan ut, utan meddelade dagen förejusteringen att man inte tänkte ställa upp till fullo. Dåbestämde vi oss för att göra på det andra sättet, ocheventuellt finansiera fiskevården genom statsbudge-ten. Men kravet på fiskevården står kvar. Vårt ansvarför fiskevården ger vi inte avkall på.Det är enkelt för forskarna att kräva ett ensidigtstopp av laxfisket i . Visst, det vore absolutdet bästa att totalt stoppa fisket. Men hur blir det irealiteten? Andra länder kommer naturligtvis att fiska,och vi vet att kontrollen från dessa andra länder abso-lut inte är på den nivå vi har i . Det gäller försåväl som de baltiska staterna. Följden blir attfiskare kommer att ligga i och fiska lax, ochsedan åka in till och leverera den. Undertiden får våra egna yrkesfiskare stå på kajen och tittapå. Det tycker inte jag förbättrar situationen för laxeni Östersjön.Jag har tidigare redovisat det bästa sättet att drivafrågan på. Det är att tillsammans med - vi äröverens med de finska myndigheterna - agera i för att minska kvantiteterna föralla länder runt Östersjön.Anf. 106 () replikHerr talman! Jag tycker att det är bra att och jag är överens om att det gäller att verkainternationellt. En ensidigt svensk lösning kan intelösa laxproblemet.Jag förstår att är bitter och besvikenöver att detta förslag drogs tillbaka. Han har lagt nedmycket energi och satsat mycket prestige på det. I denena intervjun efter den andra har vi läst i tidningarnaatt ingenting nu kunde stoppa den allmänna fiske-vårdsavgiften. säger att vissa partierpiskade upp stämningen, och att detta orsakade dethela. Jag tror att det kanske är att något överskattapartiarbetarnas möjligheter att påverka den stora opi-nionen.I själva verket fanns det - om jag inte minns allde-les fel - 21 motioner med anledning av denna propo-sition från samtliga partier. I ett stort antalav dessa motioner yrkades avslag på propositionen,däribland i motioner från eget parti, ivilka det alltså yrkades avslag på partiets egen pro-position.Om jag fortfarande minns rätt ville varken Väns-terpartiet eller godkänna fiskevårdsavgif-ten i den form som den föreslogs. börnog gå till det egna partiet i stället och analysera frå-gan där. Han kommer att finna att det fanns ett ickeobetydligt motstånd även bland det egna partietsmedlemmar.Kaj säger att vi inte har lämnat några al-ternativa förslag. Det har vi visst! Vi har pekat på attde fungerande fiskevårdsområdena säljer fiskekort förca enligt Per Wram-ners utredning. Detta är pengar som i stort sett gårtillbaka till fiskevården. Vi har pekat på möjligheternaatt utvidga fiskevårdsområdesbildandet till att ocksågälla och de . På det sättetkan vi få en naturlig finansiering av fiskevården, såsom den fungerar inom de nu befintliga fiskevårdsom-rådena.Anf. 107 () replikHerr talman! Fiskevårdsområdena skall vara medoch betala - jo, jag har hört det, . Meni vattenägarnas eget förbund, som harvarit ordförande i, fanns det en person som har gjorten utredning om detta.