prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:31Torsdagen den 21 novemberKl. 9.00 21.21Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------1 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återYrkadet om misstroendeförklaring mot statsministerGöran Persson2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i OSSE-delegationen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:55 Kapitaltillskott till tillfinansutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förkortas och därmed utgå onsdagen den 27 novem-ber.Förslag1996/97:RR4 till jordbruksutskottet4 § Utgiftsramar och beräkning av statsin-komsternaFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna(prop. 1996/97:1 delvis, 1996/97:17, 1996/97:19,1996/97:21 och 1996/97:40)Övergripande frågorAnf. 1 BO ():Fru talman! Den nya budgethanteringen tillämpasnu i . Syftet är att uppnåoch vidmakthålla balans och stabilitet i statens finan-ser och att få en ökad trovärdighet för detta mål, vil-ket stärker förutsättningarna för lägre räntor. Det ärdärför mycket oroande att Socialdemokraterna ochCentern, som formar majoritet för det förslag riksda-gen skall behandla, redan denna första gång brytermot de skrivna och oskrivna reglerna. De kraftigaöverskridanden som förutses på arbetsmarknads-politikens område också , i storleksordningen15 miljarder kronor, finansieras inte, utan täcks ge-nom att inkomstutvecklingen blir bättre än annars,mot de principer som gäller för den nya budgethante-ringen.I arbetsmarknads- och finansutskotten har vi dis-kuterat frågan om arbetslöshetsförsäkring. De reglersom beslutades rivs upp. Någon fi-nansiering är inte fastställd. Det skapar osäkerhet fördem det gäller och det skapar osäkerhet om budget-hanteringen. Problem finns också när det gäller hurbostadsbidragen skall utformas och finansieras.I går fick en proposition om ett kapi-taltillskott till AMU, arbetsmarknadsutbildning, på600 , och man förutser att det kankrävas ytterligare pengar. Men det finns ingen finan-siering. talade , inrikesministern, om nya åtaganden i storleks-ordningen , men inte om finansie-ring. Den utredning om bostadspolitiken som avläm-nats innebär ökade kostnader, ofinansierade sådana,på i storleksordningen 7 miljarder kronor.Utgiftstrycket ökar. Vi riskerar att få en minskadtrovärdighet i ett läge där trovärdigheten måste för-stärkas när det gäller en långsiktigt hållbar saneringav de offentliga finanserna. ökar dettavirrvarr, dessa ändringar fram och tillbaka och denbristande finansieringen också osäkerheten för vanligahushåll, som är beroende av stabila regler. Det är intebara de finansiella marknaderna, de som skapar förut-sättningar för högre eller lägre räntor, som behöverdenna säkerhet, också hushållen behöver den.Motsvarande kritik kan riktas mot regeringen närdet gäller de medel som valts för att uppnå budgetba-lans. Det är självklart bra att socialdemokraternaunder tvangs inse att det var nöd-vändigt att fullfölja den budgetsanering som den bor-gerliga regeringen hade inlett. Men trots att problemetmed den bristande budgetbalansen var att de offentli-ga utgifterna i var för stora och inte att skat-terna var för låga - de var redan då förhållandevishöga - valde man huvudsakligen skattehöjningar påarbete, företagande och fastigheter; skattehöjningarpå ungefär 90 miljarder netto, efter en del skatte-sänkningar i storleksordningen 80 miljarder kronor.Detta har försvårat budgetsaneringen. Genom ef-fekten av skattehöjningarna på ekonomin har detkrävts mer omfattande åtgärder än vad som annarsskulle ha krävts, vilket naturligtvis har påverkat hus-hållens ekonomi. Tillväxtkraften försvagades, och vihar sett hur massarbetslösheten nu håller på att per-manentas, hur bidragsberoendet ökar.Statsbudgeten är emellertid inte bara en samman-ställning av statens inkomster och statens utgifter.Statsbudgeten är också ett dokument som ger uttryckför politisk vilja och förmåga. befinner sig i en politisk kris som i sin tur lett till en ekono-misk och social kris. Arbetslösheten fortsätter att varahög. prognoser, som redo-visades i går, tyder på en arbetslöshet som t.o.m. kanbli något högre än . Det drabbar natur-ligtvis dem som är arbetslösa med all kraft - bristandesjälvkänsla, sämre ekonomi. Men det drabbar alla ossandra också i form av mycket stora kostnader för attmänniskor inte tillåts arbeta, för att människor behö-ver bidrag för att klara sin försörjning.Enligt statsministern är kostnaden ungefär 10miljarder per procentenhet arbetslös. Bakom denprocentenheten döljer sig ungefär 40 000 människor.10 miljarder omräknat på den totala arbetslöshet vihar är , eller omräknat per hus-håll i genomsnitt . Varje svenskt hushålltyngs alltså ekonomiskt med därför att såmånga människor har tvingats in i arbetslöshet. Detbidrar naturligtvis till att också de drabbas av ett ökatbidragsberoende. Därmed minskar den sociala trygg-heten för många människor.Det är inte märkligt heller. Man valde ju medletstora skattehöjningar. Det har lett till att - jag tar ettexempel - ett vårdbiträde i av sin ar-betsinkomst betalar i skatt och får själv behålla35 %. Det andra tas om hand av politiker i kommun,landsting och staten. För hennes eller hans räkningskall de sedan förvalta de pengarna på ett sätt somhan eller hon tycker är bra. Så har det ju inte blivit. Vihar sett hur skatterna har stigit, hur bidragen minskatoch vårdköerna ökat. Den modell som har valts ochsom ligger till grund för majoritetens budgetförslaghåller inte. Den leder till ökat bidragsberoende ochsocial otrygghet.Det är ganska givet att den alltför svaga tillväxtenoch kostnaderna för arbetslösheten tränger ut andraangelägna ändamål. Utan en tillräcklig tillväxt ärförutsättningarna för offentliga åtaganden på vårdom-rådet sämre. Utan tillväxt och med stora kostnader förarbetslösheten är det svårare att få fram resurser förstöd till dem som verkligen behöver det gemensammastödet.Men, fru talman, det behöver inte vara på det vi-set. Det går att skapa förutsättningar för en annan ochbättre utveckling. Men då krävs också en annan ochbättre politik. För oss moderater finns tre viktigauppgifter, som avspeglas i vårt budgetalternativ:För det första gäller det att skapa goda förutsätt-ningar för tillväxt, nya jobb och en god standardut-veckling.För det andra gäller det att öka de svenska hushål-lens ekonomiska självständighet och därmed minskaderas bidragsberoende och öka deras sociala trygghet.För det tredje gäller det att se till att de uppgiftersom måste lösas gemensamt av det allmänna ocksåkan lösas på ett bra sätt.Den första uppgiften kräver en insikt om var till-växt och jobb skapas. Det förefaller att finnas enenighet bland de politiska partierna och bland mångaandra om att det är ute i företagen runt om i Sverigesom denna tillväxt och dessa jobb kan skapas. Däravföljer att det gäller att skapa goda förutsättningar förföretagare - inte sämre förutsättningar. Den politiksom har förts har inneburit sämre momsregler. Detallra senaste är att företagen, vilket drabbar de mindreföretagen mest, skall bära inte två utan fyra veckorssjukperiod för de anställda utan ersättning från denstat som tar in de pengar vi betalar i sjukförsäkrings-avgift. Man lägger ändå kostnaden på företagen. Detfinns en mängd andra exempel. Var och en torde inseatt en dubbel skatt på investeringar och kapitalbild-ning inte leder till tillväxt och nya jobb i den omfatt-ningen att massarbetslösheten kan pressas tillbaka.Det som behövs är tvärtom lägre skatter. Det krävsockså enklare och moderna regler för arbetsmarkna-den. Vi skall naturligtvis inte skapa en situation därforskare i som ägnar sig åt att skapa förut-sättningar för kvalificerade svenska företag inommedicin och teknik inte har en chans att utvecklas pådet sätt vi hoppas, vilket skulle ge nya jobb och bättrebetalda arbeten med högre löner . Mångahundra forskare skriver, retas och känner sig besvikna- inte för sin egen skull, utan för allas vår skull -därför att vi försämrar förutsättningarna för de jobbsom behövs och för den standardutveckling som såväl behövs i Sverige.Vad gäller utbildning talar man mest om nya plat-ser och betydligt mindre om den kvalitet som behövsför att jobb skall växa fram och bli högbetalda.Tillbaka till skatterna! Extra marginalskatter somgör att stora svenska företag funderar på att lägga merav utveckling och forskning utomlands är inga värns-katter. Det är skatter som tvärtom försvårar möjlighe-terna för jobb och tillväxt.Det är roligt att se att fler och fler börjar inse atthöga skatter på arbete är förödande. I går instämdeTCO-ekonomer i en debattartikel i vad TCO:s ordfö-rande sade , dvs. att höga skatter på arbe-te försämrar förutsättningarna för nya jobb. Man troratt lägre skatter på arbete kan ge nya jobb. Det ärockså den politik vi moderater driver.För att gå över till den andra uppgiften vill jag sä-ga att de skattesänkningar vi förespråkar inte barasyftar till att skapa förutsättningar för tillväxt och nyajobb. De syftar i minst lika hög grad till att göra hus-hållen självständiga och minska bidragsberoendet.Låt oss gå tillbaka till vårdbiträdet i Katrineholm.Vad innebär det att han eller hon får betala iskatt, vilket vi i , fullmäktige i Katrineholmoch i beslutar om? Det innebäratt han eller hon blir beroende av att vi löser uppgif-terna så bra som vi har lovat. Vi lovade trygga pen-sioner, men är hela pensionssystemet i stöpsleven,och vi får inga besked av socialdemokraterna. Deskjuter på frågan.Vi lovade en bra vård, men vi ser att människor ärrädda för att vården inte blir så bra som är nödvän-digt. Vi lovade barnomsorg åt alla, men det klarar intekommunerna. Man bli utlämnad, när man inte har enegen ekonomisk självständighet, till att andra skalllösa problem. När politiker inte kan klara åtagandenafinns inga alternativ.Det märkliga och paradoxala är att det finns alter-nativ för vissa människor. Men det gäller inte förnormala inkomsttagare. Det gäller för dem som har såstora inkomster att de har möjlighet att först betalaskatten och sedan själv välja vad de vill när det gällervård och omsorg. För vanliga människor krävs detrejäla skattesänkningar, framför allt på arbete, för attvi skall han en chans att få den självständighet somgör att vi får en social trygghet.Det är därför vi föreslår sänkta egenavgifter ochsänkt kommunalskatt finansierad av staten. Det ärdärför vi föreslår ett grundavdrag vid den kommunalabeskattningen för varje barn. Det är därför vi kritise-rar de våldsamma fastighetsskattehöjningarna, somslår blint och drabbar vissa hushåll så hårt att de fak-tiskt riskerar att tvingas från hus och hem.Det är fruktansvärt att Socialdemokraterna ochCentern inte ens har varit beredda att diskutera att iavvaktan på utredningar göra något ytterligare för attlindra. För oss moderater är det viktigt att sänka fas-tighetsskatten och slopa bestämmelsen om hälften avmarkvärdet som underlag för fastighetsskatt.Den tredje uppgiften är också viktig. Vi måste slåfast att det finns en del saker som måste lösas gemen-samt. Det gäller sjukvården. Vi måste garantera att demänniskor som har stort vårdbehov också får en bravård, och att äldre människor får en vettig och värdigäldreomsorg. Det är viktiga gemensamma uppgifter.Genom den politik som förs urholkas möjligheternaatt uppfylla de målen. För oss är de oerhört väsentli-ga.Människor måste känna sig trygga till liv och lem.Då kan vi inte urholka resurserna till Polisen eller tillrättsväsendet över huvud taget. Att se i TV hur MC-gäng och andra håller på är fruktansvärt. Det uppröroch oroar människor. Vi får inte urholka en av degrundläggande uppgifterna för staten, dvs. att garante-ra människornas trygghet till liv och lem.Vi skall naturligtvis inte, för att ta ytterligare ettexempel, urholka möjligheten att stötta dem somverkligen behöver gemensamt stöd av annat slag - dehandikappade, föräldralösa barn och änkor som harsina pensioner efter sina män.Det är förvånande att Socialdemokraterna ochCentern väljer att prioritera sänkta änkepensioner i ettläge då man ger 40 miljoner till LO och 30miljoner till de politiska partierna. Det skulle varaintressant att höra förklara hur man kanstå för en sådan prioritering.Fru talman! Vi moderater vill skapa förutsättning-ar för ett där människor och företag tillåtsväxa, där arbetslösheten steg för steg pressas tillbaka,där skatterna sänks så att man kan leva på sin lön ochdär pensioner till föräldralösa barn och till änkorprioriteras före bidrag till LO och politiska partier.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! har låtit fråga ganskamånga människor vad de tror om regeringens möjlig-het att pressa ned arbetslösheten. Ingen tror på detta.9 personer av 10 tror att regeringen misslyckas. 1 av100 tror att regeringen kommer att klara det. Det finnsalltså egentligen ingen som tror på regeringens politiki denna den viktigaste inrikespolitiska frågan.Från TCO och Företagarna kom det i går en väl-digt skarp kritik. Regeringen och ägnar sig åtatt finansiera arbetslösheten, i stället för att bekämpaden. AMS gav i går en väldigt dyster prognos. Dentotala arbetslösheten stiger litet grand - näs-tan . Människor känner oro och pessimism införframtiden.Vi behandlar budgetpropositionen för 1997.Den innehöll som alla vet inga nya åtgärder för flerajobb. Man kan faktiskt konstatera att regeringensarbete har gått i baklås. På litet mer än harregeringen pressats tillbaka till ett starktdefensivt läge. Trumfkortet, som förut hette politiskstabilitet, har smutsats ned av statsministern själv. Dethade varit bättre om han hade ägnat mer tid åt attskapa stabilitet i sin egen regering i stället för attberömma stabiliteten i Kina.Perssons regering har blivit en regering på reträtt.Förslag har lagts fram och beslutats om i riksdagensom har varit så dåligt underbyggda att man harbackat, dragit tillbaka och ändrat innan de ens harträtt i kraft. Jag har några exempel.Förslaget om halverad barnpension drogs tillbaka.Beslutet om a-kassan togs tillbaka. Budgetdisciplinenförsvagades redan första gången skall an-vända den nya rambudgetprocessen. Kulturministernhar backat om museiflytt till . Förslaget omtjänstebilar har valsat fram och tillbaka i många om-gångar. Det slutliga förslaget innebär att miljöminis-tern helt kördes över. Förslaget om koldioxidskatt förindustrin har bordlagts . Det mumlasom beslutet om besparingar i bostadsbidrag. Det kan-ske skall ändras. Propositionens förslag om pengar tillkommunerna ändrades genom ett hastigt penndrag.Olika ministrar har helt olika åsikter. Arbetsmark-nadsministern t.ex. gillar s.k. friår enligt dansk före-bild; finansministern är en uttalad motståndare. Detkunde vara bra att från få något beskedför hela regeringen om den är för eller emot merabetald ledighet i form av s.k. friår.Energiförhandlingarna, som är väldigt viktiga förSveriges framtid och för jobben, har skötts så oskick-ligt att bara linje 3-partier återstår.Arbetsmarknadsministern slänger fram det enahugskottet efter det andra för att flytta arbetslösamänniskor från den ena sortens åtgärder till den and-ra. Plötsligt har hon nu hittat - hur nu det har gått till- att stoppa in i AMU-gruppen.Näringsministern upptäcker plötsligt på småföre-tagsriksdagen att den förlängda sjuklöneperioden ärett stort problem - han måste ha varit sällsynt blindoch döv - och säger att "Det skall vi seöver". Men sedan ändrar han sig tydligen igen, för nustår ju Socialdemokraterna och fast vidförslaget.I fråga om EMU har veligheten gjorts till huvud-nummer. Där skall man föra debatt utan att ha någonåsikt själv.Pensionsreformen är ett enda stort frågetecken.Socialdemokraterna har sitt tredje samråd i frågan,men oklarheten består.Det är inte att undra på att människor är oroligaoch besvikna. Den största besvikelsen gäller natur-ligtvis arbetslösheten. För varje ny bedömning somregeringen kommer med dröjer det allt längre innanarbetslösheten minskar. Den senaste prognosen frånAMS tyder t.o.m. på att det blir en liten ökning av dentotala arbetslösheten . Inskrivningstiden, dentid som människor är inskrivna på arbetsförmedling-arna, blir längre och längre. Alltfler människor tving-as vandra runt mellan olika sorters åtgärder och öppenarbetslöshet utan att få ett reguljärt arbete. Mängdenåtgärder är så omfattande att AMS självt varnar förundanträngningseffekter, dvs. de åtgärder man harförstör reguljära jobb.I den första budgetpropositionen som den social-demokratiska regeringen lade fram i januari 1995skulle den öppna arbetslösheten , 1996, vara 6 %.Den totala arbetslösheten skulle vara mindre än 11 %.Om man skall tro AMS, och regeringens prognosligger rätt nära deras bedömning, verkar den nu bli8 % i öppen arbetslöshet och totalt, högre. Det är ett enormt misslyck-ande för regeringens politik. troddeman att arbetslösheten , alltså 1997, skullesjunka med en hel procentenhet. I stället stiger denkanske något. Sysselsättningen skulle öka, trodde mandå. I verkligheten sjunker den med kanske upp till30 000 arbeten . Detta är ett totalt misslyckande.Kommunerna har jätteproblem. Den finurlighetsom regeringen visade när man helt sonika tog överfrån och räknade upp inkomstut-vecklingen för att kunna ge kommunerna mer pengarräcker inte alls. I går kom det redovisningar av bris-terna i äldreomsorg, barnomsorg och skola. Kommu-nerna saknar nära , säger de, vilketmotsvarar ungefär 40 000 arbeten. HSU 2000 harredovisat liknande beräkningar för landstingen. Inri-kesministern blir väldigt nervös och utlo-var nya pengar, t.ex. genom bibehållen värnskatt, flyttav AMS-pengar eller på något annat sätt - det äroklart hur. Mängder av gamla och sjuka människorhamstrar läkemedel eftersom de inte tror att de kom-mer att ha råd att köpa sådana efter nyår.Detta är, fru talman, inte bilden av ett välfärds-samhälle.Jag tror att det centrala misstag som regeringenoch gör är att de bortser från att arbetslöshe-ten bara kan minska om det kommer till flera reguljä-ra arbeten. Arbetslösheten minskar bara om det blirflera nya jobb. blir det färre jobb. Ännu valåret1998 kommer färre människor att kunna försörja sigpå eget arbete än , 1995. Målet att halveraarbetslösheten blir bara mer och meravlägset.Folkpartiet har i sin partimotion och i den medModeraterna och gemensammareservationen fört fram hur vi anser att den ekonomis-ka politiken skall läggas om för att med låg inflationoch sunda offentliga finanser skapa förutsättningar förfler jobb.I en sådan politik för jobb genom företagande villjag peka särskilt på några saker.För det första gäller det skatterna. ärinte det parti som i alla lägen ropar på lägre skatter,men det blir faktiskt alltmer uppenbart att de skattersom socialdemokrater, vänsterpartister och centerpar-tister i olika blandningar har höjt är starkt bromsandeför företagens expansion och för tillkomsten av flerjobb. har skatteinkomsternaökat med . Ni må talahur ofta ni vill om hur bra företagsskatter har- det är uppenbart fel eftersom resultatet är dåligt. Vifår ju inte den önskade expansionen i företagen ochde nya jobb som vi behöver. För några dagar sedantalade nio socialdemokratiska kommunstyrelseordfö-rande om att, och jag citerar från TT: "Skatterna hotarjobben ." Det handlar om 10 000 jobb i deraskommuner som står på spel bara genom de höjdaelskatterna. Ett annat exempel är den förlängda sjuk-löneperioden. LO, SAF och Företagarna har gemen-samt protesterat mot detta hot mot framför allt demindre företagen, men ni struntar i detta. Jag tyckeratt det är oförsvarligt. Ni skapar arbetslöshet genomer skattepolitik.Folkpartiet har föreslagit en rejäl sänkning av ar-betsgivaravgifterna för tjänstesektorn. Då skulle manskapa helt nya marknader för verksamheter som i dagär för dyra att köpa. Det fungerar inte att bara skyfflarunt skatterna - att höja en skatt och sänka en annan -därför att i slutändan bärs alla skatter i en liten öppenekonomi av löntagarna. Löntagarna betalar hela kala-set i form av en stor skattekil på arbete. Vill man hafler arbeten måste skattekilen bli mindre.För det andra gäller det lönebildningen, densvenska ekonomins akilleshäl. Den frågan har man nuskyfflat över på parterna, precis som socialdemokratinalltid har gjort. Detta är en undanmanöver i hopp omatt slippa obehagliga beslut. har lagt kon-kreta förslag om förändringar i t.ex. arbetslöshetsför-säkringen för att skapa bättre förutsättningar för enlönebildning i takt med produktiviteten.För det tredje gäller det energipolitiken i dennapolitik för jobb genom företagande. Energipolitikenär helt obegriplig för dem som månar om Sveri-ge som investeringsland och därmed om nya jobb.Den är också helt obegriplig från miljösynpunkt. Omni envisas med tanken att stänga en reaktor nu ochskapa osäkerhet om de andra tillfogas svensk industrioch svenskt näringsliv stor skada. Detta är omvittnat ien gemensam tidningsartikel från Metall, Kommunaloch Industriförbundet.För det fjärde gäller det EMU, valutaunionen, ettområde där regeringen genom sin obeslutsamhet till-fogar skada. Den väsentliga skillnaden mellanatt vara med och att vara utanför i fråga om ekono-misk politik är rätten att devalvera, att sänka värdet påden svenska valutan. Att ha kvar denna rätt kostar iform av högre räntor. Det drabbar hushåll, det drab-bar företag och det drabbar staten. Det blir färre in-vesteringar och färre nya jobb.För det femte vill jag nämna utbildningspolitiken.Utbildning och arbete är de långsiktigt viktigastefördelningspolitiska områdena. Men det måste varakvalitet i utbildningen, och det måste löna sig förindividen att utbilda sig. Där brister det uppenbart idag.Fru talman! Jag tror att både ochErik , kanske också , ärmedvetna om att regeringen och ägnar sig åtatt finansiera arbetslösheten i stället för att bekämpaden. Kostnaden för denna politik går ut över de ar-betslösa som inte får några jobb och - och det ärviktigt - de många som får sämre välfärdpå grund av kommunens skenande kostnader för so-cialbidrag. Hur länge tänker ni envisas med en sådanpolitik, som befäster arbetslösheten? När kommer detnågra förslag om jobb genom företagande? Hur högtskall arbetslösheten behöva stiga innan ni reagerar?Fru talman! Jag vill också ta upp frågan om fas-tighetsskatten. Det är skatterevolt på gång runt om ilandet just på grund av fastighetsskatten. Massor avmänniskor ligger sömnlösa om natten av oro för attinte kunna bo kvar på grund av extremt stora skatte-ökningar.Samtidigt har Socialdemokraterna och Centerpar-tiet avsatt nära för att sänkaskatten på starköl. Jag tycker att vi skall vänta ett årmed denna skattesänkning på starköl och använda defrigjorda pengarna till att lindra markvärdets genom-slag i fastighetsskatten. skall det ju finnasen översyn av fastighetsskatten, vilket även majorite-ten vill ha, och det borde vara självklart att utredaförst och besluta sedan, inte tvärtom, som ni gör nu.Fru talman! Jag har här ett yrkande och en lagtextför detta förslag: Vänta med skattesänkningen påstarköl, och använd pengarna till att lindra fastighets-skatten. Förslaget är budgetneutralt, och det spräckeringa ramar eller liknande. Just det här förslaget kanfaktiskt väldigt många partier, alla utom Socialdemo-kraterna och , ställa sig bakom.Är det verkligen så att alla centerpartister tyckersom , att starköl är viktigare än bo-staden? Är det verkligen så att alla socialdemokraterhär i kammaren tycker som , , , m.fl., att det är viktigareatt sänka skatten på starköl än att sänka skatten påboendet? Det borde gå att få majoritet här i kammarenför att , i avvaktan på översynen, lägga dehär pengarna på lägre fastighetsskatt i stället för lägreskatt på öl.Nu går det av tekniska skäl inte att lägga framdetta yrkande. Riksdagsordningen förhindrar det.Förklara det, och , nisom stoppade förslaget i utskottet.