prot · GK099 · 1996-10-03 00:00:00 — Vi skulle behöva flera miljarder för attåtgärda de områden som vi vet är förorenade.Samtidigt har vi ett statsfinansiellt läge som gör detomöjligt att plocka fram . Dågäller det att se vad man kan göra i det här läget.Det handlar fortfarande mycket om att ta hand omde områden som är allra mest skadade. har identifierat områden. Sommiljöminister kan jag varken från skrivbordet ellergenom besök på platsen avgöra vilka av dem som ärmest akut skadade och akut giftiga. Vi får lita pålänsstyrelserna, kommunerna och NaturvårdsverketI det här fallet kan man se att i Kal-mar inte heller har prioriterat just Kyrkfjärden. Delokala undersökningarna visar att det inte är akutgiftigt och att kvicksilvret inte rör sig. Den sortenslokala undersökningar är alltså gjorda.Från sida har man därför valtatt prioritera de 200 områden som man har identifieratsom de mest riskfyllda och där man vet att det är braatt gå in med efterbehandlingsmetoder. När det gälleren hel del av de områden som är förorenade vet manännu inte riktigt om insatser gör nytta eller skada. Detkanske t.o.m. är så att gifterna kommer att spridas merom vi gör fel insatser.Mitt recept är därför att man börjar med insatserpå de 200 områden som har priori-terat och att man för övriga områden fortsätter medutredningsarbetet för att se var insatser kan göras ochvilka insatser som bör göras innan man går in medåtgärder.Det viktigaste för framtiden tror jag är att se till attverksamhetsutövarna har ett ansvar både för denverksamhet som man har haft tidigare och som harförorenat, och självklart ser till att sådant här inteupprepas i framtiden.Anf. 21 ():Herr talman! Tack för det. Som jag har skrivit imin interpellation är faktiskt ett riksintresse.Det är en oerhört vacker vik på ostkusten som skullevara en oas, en attraktion, och bra på alla sätt om intedet här problemet fanns. Vi har sett hur , isamma län, har fått resurser för att sanera. Det harvarit väldigt bra och positivt. Man ser alltså att omman avsätter resurser blir det en lösning.Jag vill då fråga miljöministern: miljöminis-tern att det skulle gå att få mer resurser inom en snarframtid? Det är naturligtvis en fråga om resurser närdet gäller hur snabbt det kan göras. Jag skall göra alltför att i vår budget hitta mer pengar till de här viktigaområdena.Anf. 22 Miljöminister ():Herr talman! De resurser som finns det närmasteåret är de 19 miljoner som regeringen föreslår i bud-geten. Vi får återkomma till vilka anslag som skallfinnas . Jag tycker att det är viktigtatt man ändå utgår från den bedömning som länssty-relsen och har gjort om vilka områ-den som är prioriterade i en första omgång.Ju mer resurser man sedan får, ju snabbare mankan bedöma giftigheten och åtgärderna i de andraområdena desto snabbare kan man sedan komma igång med projekt i övriga områden.Jag vill understryka att jag tror att den nya miljö-balken kan vara bra för att ännu effektivare undvikasådant här i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:2 om hyres-gästers självförvaltningAnf. 23 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att föreslå i syfte att utvecklasjälvförvaltning i bostadsområden.Det är mycket angeläget att hyresgästerna aktivtengagerar sig i förvaltningen av sitt bostadsområde.Den verksamhet som bedrivs exempelvis i bostads-områdena Holma och Kroksbäck har visat att det gåratt åstadkomma en förnyelse av miljön i större bo-stadsområden. Dessa erfarenheter är värdefulla för detfortsatta utvecklingsarbetet.Demokratiutvecklingskommittén har lämnat ettförslag till lagändringar för att främja hyresgästernassjälvförvaltning. Förslaget går ut på att hyra somåterbetalas till en hyresgäst som ersättning för hyres-gästens arbetsinsats vad gäller skötsel av fastighetenskall vara skattefri, om beloppet under ett beskatt-ningsår inte överstiger ett halvt basbelopp. Regeringen har därefter i bud-getpropositionen uttalat att man inte avser att läggafram något förslag om sådan skattefrihet. Som skäl förbedömningen har anförts principen om en likformigbeskattning av olika arbetsersättningar. Det går enligtregeringens mening inte att dra den slutsatsen att depositiva effekter av självförvaltningen som upp-kommit i de bostadsområden jag nämnt enbartskulle vara beroende av att avtalsförhållandet kon-struerats på det sätt som skett där. Det finns inte till-räckliga skäl för att införa skattefrihet för just dennatyp av arbetsinkomster.Avslutningsvis vill jag nämna att chefen för tillsatt en ar-betsgrupp med uppgift att bereda frågor om och for-mer för stödet till sådan självförvaltning som aktuali-serats bl.a. i interpellation. Arbets-gruppen skall skyndsamt redovisa olika lösningar förhur de positiva effekterna av självförvaltning bäst kantillvaratas.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tror att många känner bådebesvikelse och förvåning över det här beslutet. Det ären bekräftelse på det besked som kom i går från skat-temyndigheten i att man skulle eftertaxera demänniskor som deltagit i de här projekten.Statsrådet säger att man har tillsatt en ny arbets-grupp. Det är litet onödigt. Vi har tidigare haft utred-ningar som har undersökt frågan och tagit klar ställ-ning för det som hyresgästerna i vill. Varförstarta en arbetsgrupp igen? Är det bara, som jagmisstänker, för att frågan skall begravas och försvinnai tysthet?Herr talman! har många miljarder sat-sats på renovering av det s.k. miljonprogrammet. JustMalmö Kommunala Bostadsaktiebolag har satsat merän en miljard. Trots detta fortsatte problemen medvandalism, skadegörelse och otrivsel. Det var mångamänniskor som flyttade därifrån.Man gjorde då något nytt i . Resultatet blevmycket positivt. De enda som inte var nöjda var fack-föreningen . Men det kanman väl köpa som hyresgäst. Det har i praktiken in-neburit att hyresgästerna frivilligt och schemalagt harskött trappstädning, städat källare och vindar ochskött planteringarna runt fastigheterna. Som ersättninghar man fått rabatt på hyran i förhållande till deninsats man gjort. Alla har varit nöjda. Jag är förvånadöver regeringens agerande i allmänhet och beslutet isynnerhet.En liten poäng i sammanhanget är att knappast nå-gon av dem som deltar i projektet betalar statlig skatt.Men det kanske vi kan ta upp i andra sammanhang.Nu riskerar ett blomstrande område att vissna bort.Regeringen vill tydligen att projektet läggs ned,och det blir konsekvensen av deras agerande.Holma och Gullviksborg i har fått besökav många statsråd, delegationer och utredningar. Allahar varit nöjda. De enda som tydligen inte är nöjda ärregeringen. finns det en stor trivsel i dessa om-råden. Det bästa beviset på det är en mycket litenutflyttning. Ett par efter det att en lägenhethar blivit ledig finns det nya hyresgäster.Jag kommer att fortsätta att driva den här frågan.Jag är säker på att regeringen förr eller senare hinner ikapp verkligheten.Herr talman! har jag några frågor till stats-rådet. Varför kan man unna villaägare vissa förmånersom man icke kan unna hyresgäster? En villaägarekan själv städa sin tomt utan att bli upptaxerad för det.Varför får man plocka bär upp till en viss nivåskattefritt men inte städa trappan i det hus där manbor? Det är nästan ännu mer fantastiskt. Det skullevara mycket intressant att få svar på den frågan.Är det verkligen så att regeringen är rädd därföratt enskilda människor, utan att ha varit styrda upp-ifrån, på eget initiativ frivilligt har åstadkommit någotpositivt?Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Om tolkar mitt svarsom att jag skulle vara negativ till självförvaltning ärhan helt fel ute. För mig som socialdemokrat är själv-förvaltning ett oerhört viktigt politiskt mål. Det varockså så det svenska välfärdssamhället ursprungligenbyggdes upp. Det skedde genom att många enskilda,som var och en saknade makt att förändra, gick till-sammans i föreningar och kooperativ och förändradeverkligheten. Det är en oerhört väsentlig del av densvenska välfärdsmodellen.De nuvarande skattereglerna gör ingen skillnadmellan villaägare, bostadsrättsinnehavare eller hyres-gäster. Om en villasamfällighet eller en bostadsrätts-förening sänker avgiften för en medlem som har utförtett arbete åt samfälligheten eller föreningen är detockså en skattepliktig ersättning.Problemet ligger i det här fallet i att det är svårareatt organisera en väl fungerande och heltäckandesjälvförvaltning i stora bostadsområden av Holmasoch Kroksbäcks typ. Ett särskilt problem är att risker-na är större för att det inom området finns de som intebryr sig lika mycket om hur området ser ut eller hurdet sköts. Därför finns det behov av att fortsätta dis-kussionen om hur förutsättningarna kan förbättras föratt lösa problemen tillsammans i områden av den härtypen.Två socialdemokrater som är verksamma i pekade i en debat-tartikel på en typ av lösning. Det var en alternativkooperativ lösning. Inom ramen för ett hyresavtalenligt hyresförhandlingslagen skulle man kunna bildaen samverkansförening som tar över ansvaret förskötseln av området. De som deltar i det här arbetetskulle då få ett hyresavtal med mer begränsade åta-ganden från hyresvärdens sida, men också med lägrekostnader.Det är den typen av åtgärder vi tittar på i dagslä-get. Det handlar om att bedöma om lagstiftningenbehöver förändras eller om detta fungerar även i da-gens modell. Jag kan försäkra attregeringen arbetar med den här frågan. Självförvalt-ning i bostadsområden är en viktig framtidsfråga påmånga sätt. Det handlar om att verkligen ta till varamänniskors engagemang och vilja att förändra sinegen verklighet och människors vilja till makt översina egna liv och sina bostadsområden. Det är enviktig socialdemokratisk tanke.Anf. 26 ():Herr talman! Jag ställde en fråga om varför det ärtillåtet att plocka bär upp till en viss nivå skattefrittmen inte att städa trappan och slippa skatt på denhyresrabatt man då får. Det vore vägledande för de-batten att få ett svar på den frågan.Statsrådet säger att villaägaren behandlas lika somhyresgästen. Men om jag har en trädgård på min villa-tomt och låter ett företag sköta den trädgården får jagbetala ett visst pris till det här företaget. Om jag sedankommer fram till att detta blir för dyrt eller att jagsjälv har tid att sköta min egen trädgård slipper jagbetala företaget. Det finns väl ingen skattemyndighet ihela världen som vill att jag skall betala pengar förden inkomstökning som jag i praktiken får?Sedan säger statsrådet något som är helt horribelt.Han säger att det är svårt att organisera självförvalt-ning i sådana stora områden som Holma i Malmöeller Gullviksborg. Har statsrådet eller någon av hanshantlangare varit nere i och sett detta? Detfungerar ju där nere. Det har visat sig att det inte ärsvårt. Hur kan då statsrådet stå här i talar-stol och säga att det är svårt att organisera en sådanverksamhet? Jag vill påstå att den fungerar näst intillperfekt.Herr talman! Vi har haft mängder av ideella pro-jekt i . De har alla kännetecknats av att de haravsomnat efter hand. Människan måste ha en litenmorot. Den moroten har man fått nere i . Nuvill regeringen ta bort den. Då riskerar man mycketmer än de få statliga kronor som man kommer att få ini skatt.Herr talman! Jag tror ändå att verkligheten till sistkommer att hinna i kapp regeringen. Då kommer vi fåett system som till stora delar liknar det system vi hari dag. Jag ber än en gång statsrådet förklara skillnadenmellan bärplockning och trappstädning.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Holma är ett utmärkt exempel på hurmänniskor tar makt över sina bostadsområden ochöver sina egna liv. Det är ett utmärkt exempel somvisar vad inflytande över just detta betyder för männi-skor. Därför tar regeringen den här frågan på störstaallvar.Nu har skattemyndigheterna gjort en bedömningav den lagstiftning vi har. Det är skattemyndighetensuppgift att göra det. Regeringen arbetar med att se påvilket sätt vi kan främja självförvaltning och maktöver bostadsområdena.Sten har ju en generell lösning som hantror är bra för att öka människors makt och inflytande.Det är generellt sänkta skatter, mindre av välfärds-samhälle och mindre av kommunalt och statligt enga-gemang. Jag tror absolut inte att det är en lösning föratt öka människors engagemang. Det skall gå hand ihand med ett starkt välfärdssamhälle, en solidariskpolitik och utjämning och jämlikhet. Det skall gå handi hand med att människor också får makt över sina liv,sina bostadsområden och sina skolor. Det är en skil-jelinje som går mellan socialdemokratin och modera-terna. har mycket lätt för att avskaffaallt vad skattesystem heter, eftersom han strävar efterett annat samhälle.Den här frågan skall lösas, och regeringen arbetarmed den. Holma är ett mycket gott exempel på män-niskors engagemang.Anf. 28 ():Herr talman! Det är tur att det förs protokoll iriksdagen. Jag har två gånger ställt frågan omstatsrådet på ett enkelt pedagogiskt sätt kan förklaraför mig och dem som eventuellt läser referaten frånden här debatten vad det är för skillnad på att plockabär upp till en viss nivå skattefritt och att städa trap-pan i det hus man själv bor i.Jag tycker att det var litet tjafsigt av statsrådet attblanda in att generellt vill ha sänktaskatter. Det vill vi. Det står vi för, och det skäms viinte för. Men det har inte med detta att göra.Jag tror att jag kan avslöja en hemlighet för stats-rådet. Majoriteten av dem som deltar i det här projek-tet i har inte tidigare röstat på mitt parti. Vemde röstar på efter detta vet vi inte. Jag kan tänka migatt aktierna för det parti som statsrådet företräder harfallit mycket.Vi har haft två utredningar om detta. Varför dåtillsätta en ny grupp? De har kommit fram till exaktdet som jag och många andra vill ha och som fungerari . Att då, som statsrådet gjorde i sitt förrainlägg, blanda in att det är svårt att organisera ensådan verksamhet i så stora områden som Holma iMalmö måste jag protestera emot. Det har ju bevisats,herr statsråd, att det inte är svårt. Kom ned på jorden!Kom ned till verkligheten! Statsrådet har ju ett tredjeoch sista inlägg. Svara på varför man skall ha skatte-frihet när man plockar bär men inte när man städartrappor!Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Det finns en uppenbar skillnad mel-lan och mig när det gäller att värnavälfärdssamhället. Det avspeglas också i viljan attvärna skattesystem som ger trygga inkomster förvälfärden. Det är en viktig utgångspunkt i mitt arbetesom skatteminister.Jag nämnde i mitt tidigare inlägg att det nu liggeren typ av lösning på bordet. Vi studerar den inomregeringskansliet. Den kommer från Storstadsutred-ningen och har tidigare presenterats i en debattartikeli . Det är en intressant lösning.Det finns också andra kontraktsformer - formersom gör att det är fullt möjligt att ha en individuellkoppling och ett engagemang som ger hyressänkning- än den som man har valt i Holma. Det finns lös-ningar som inte behöver innebära stora genomgripan-de förändringar i skattesystemet.Det är regeringens bestämda uppfattning att Hol-ma är ett framtidsexempel på hur det bör vara i bo-stadsområden och på hur människors engagemang ochvilja att påverka bör tas till vara. Regeringen kommeratt se till att det kan vara så även i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:5 om tu-rordningsreglernas betydelse för 1960- och 1970-talisternas situation på arbetsmarknadenAnf. 30 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag gjort mig underrättad om hur många de är ochvilken åldersfördelning de har som har mist jobbet tillföljd av en strikt tillämpning av turordningsreglerna iarbetsrätten samt hur jag avser att utforma arbetsrät-ten för att förenkla ungdomars inträde på arbetsmark-naden.När det gäller den första delen av frågan kan jagkonstatera att det inte tycks finnas någon tillgängligstatistik på hur många de är och vilken åldersfördel-ning de har som har mist jobbet till följd av en strikttillämpning av turordningsreglerna i arbetsrätten. Detkan dock konstateras att arbetslösheten är högrebland de yngsta åldersgrupperna än bland de äldsta.Det är därför av största vikt att skapa förutsättningarför ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Närdet gäller den andra delen av frågan bereder regering-en en proposition om förändringar iarbetsrätten. Regeringen avser att i propositionen bl.a.föreslå att det införs en ny anställningsform som skallunderlätta nyanställningar, överenskommen visstids-anställning. Det som kommer att utmärka den nyaanställningsformen är att arbetsgivaren kan anställapersoner utanatt motivera varför. Särskilt för de små företagen kanmöjligheterna till tidsbegränsade anställningar i ökadomfattning ha stor betydelse.Tillgänglig forskning visar att ökade möjlighetertill tidsbegränsade anställningar sannolikt förstärkerarbetsgivarens vilja att anställa vid en konjunkturupp-gång. Förändringarna kommer därför med all sanno-likhet att gynna de ungdomar som har särskiltsvårt att få fotfäste på arbetsmarknaden.Den flexiblare arbetsmarknaden ställer högre kravpå arbetsgivarnas personalpolitik. Individuella ut-vecklingsplaner och aktiviteter hör till modern perso-nalpolitik. Detta kommer att ytterligare bidra till attungdomars möjligheter på arbetsmarknaden stärks.Det är därför regeringens övertygelse att dessaförändringar kommer att förenkla ungdomars inträdepå arbetsmarknaden.Anf. 31 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det här är ju en mycket viktig frågaför många av våra generationskamrater födda på1960-talet och för den delen även på 1970-talet.Jag tycker att det är ett märkligt aktstycke somUlrica just har läst upp. har manargumenterat för att de regler som vi kallar turord-ningsreglerna inte har någon effekt och att en föränd-ring av dem inte skulle ge fler arbeten. De förändring-ar som den tidigare borgerliga regeringen gjordekallades för konfrontationspolitik. Efter allt dettamedger ansvarigt statsråd att hon inte vet vad effek-terna av den förda politiken är. Vi vet alltså inte vilkaeffekterna av turordningsreglerna är för den gruppsom vi ändå vet drabbas hårdast av turordningsregler-na. Det tycker jag är ett viktigt underlag om vi nuskall föra en diskussion och ha en arbetsrättslig ana-lys. Det är ju en stor fråga denna höst, och det ärviktigt att man faktiskt gör sig underkunnig om detta.Några saker vet vi. Det är att stat, landsting ochkommuner har dragit ned på antalet anställda under desenaste åren. Statskontoret har gjort en sammanställ-ning som visar att 27 400 personer har förlorat jobbensedan 1990 bara inom den statliga sektorn. De konsta-terar att de två ålderskategorier som har förlorat mestär den yngsta och den äldsta. Skillnaden är dock att deyngsta oftast har fått gå till följd av turordningsregler,medan de äldsta oftast har växlats ut med olika formerav garantipension.Det har också lett till att flera tidningar på sistonehar uppmärksammat hur vi får en stigande medelålderframför allt inom vårdsektorn och inom många av destatliga förvaltningarna. Ofta hänvisar man just tillregeln sist in-först ut. Det gäller bl.a. det nya sjukhu-set i . Man slår där ihop två sjukhus. 90personer av 2 800 är , och det före sam-manslagningen. Man vet också att man senare måstegöra ännu större neddragningar.Vi kan se att vi faktiskt har utvecklat en arbets-marknad inom framför allt den offentliga sektorn somär bra för 40-talister, men som är stängd för de allrayngsta födda . För mig leder det tillden direkta slutsatsen att vi har en ungdomsfientliglagstiftning och en ungdomsfientlig politik som fak-tiskt stänger ungdomar ute. Då är det än märkligareatt kunna konstatera när man ser på de olika siffrornaför näringslivet, landsting, kommuner och stat, att densektor i svensk ekonomi som är bäst på att få ungdo-mar i arbete är just näringslivet. Siffrorna visar att av arbetskraften faktiskt är ung eller tillhör deyngsta kategorierna. I kommunerna är det och ilandsting och stat är det nere i . Landstingen harhaft en mycket kraftig minskning de senaste åren.Detta visar att den politiskt dominerade sektorn ärsämst på att anställa unga människor. Det har ju oftahetat att vi skall ha en stor offentlig sektor i Sverigedärför att det kan skydda de svagaste grupperna. Viser här exempel på hur det fungerar precis tvärtom.Det är näringslivet som är bäst. Det är där de flestaunga kan komma i arbete.Dessutom gör statsrådet en hänvisningtill den nya idén om överenskommen visstidsanställ-ning. För många unga kommer det nog att låta kons-tigt. Det är ju på precis samma sätt - den andel av deyngsta som har fast anställning har sjunkit mycketsnabbt . Återigen utmärker sig denstatliga sektorn. Det är faktiskt av deyngsta som jobbar inom staten som de facto har fastanställning. För mig leder detta bara till en slutsats:Något är fel med de arbetsrättsliga reglerna. Prisetbetalas av 60- och 70-talister. Jag hoppas att genera-tionskamraten och socialdemokraten ge något slags svar på hur vi kan underlätta för deyngsta. Det kan ju inte bara vara näringslivet somskall se till att de kommer i arbete.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! Det finns ingen tillgänglig statistikfrån alla de förhandlingar som gjorts som konkretvisar när man har gjort avsteg från turordningsregelnoch när man inte har gjort. Vi har försökt att följa uppden statistik som finns från bl.a. . Denvisar att vid uppsägningar av privattjänstemän som är50 år eller äldre har man i av fallen gjort avstegfrån turordningsregeln. I av uppsägningarna avalla privattjänstemän som är eller äldre har mangjort avsteg från principen sist-in-först-ut. Av alla deförhandlingarna har hälften skett lokalt och hälftencentralt. Vi vet, både och jag, när man säger upp människor i en rad fall kangöra avsteg från turordningsregeln om man har sakliggrund för det och om parterna på båda sidor av för-handlingsbordet pratar med varandra. Hur mångaunga som fått gå till följd av en strikt tillämpning avturordningsregeln är det därför omöjligt för mig attsvara på. På samma sätt är det omöjligt att svara påhur många som skulle ha fått tillbaka sitt gamla jobbefter en neddragning eller konkurs om vi inte hadehaft återanställningsrätten. Någon sådan statistik finnsdet inte heller.Jag tycker det är bra att näringslivet anställer ungamänniskor. Jag tycker också att det är bra att närings-livet växer och expanderar. Jag tror inte att vi kanhalvera arbetslösheten bara med jobb inom den of-fentliga sektorn. Jag tror inte heller att lagstiftningenär ungdomsfientlig. Jag skulle vilja peka på ytterligareen fråga i det nya förslag till arbetsrätt som vi just harlagt fram som har ett tydligt generationsperspektiv.Det handlar om att vi föreslår förändringar av upp-sägningstiden. har ju uppsägningstiden varitkopplad till ålder i stället för anställningstid. Det harvarit bra för äldre på arbetsmarknaden, men det harmissgynnat äldre som har varit arbetslösa. Men jagtror att det här förslaget där vi kopplar all uppsäg-ningstid till anställningstiden också kommer att gynnaunga människor. Jag tycker att det är ett bra förslag.De rapporter från andra länder som vi har läst visar attunga människor framför allt under ett inledningsskedehar de korta anställningsformer som finns. Efter detfår de en tillsvidareanställning. Min förhoppning är attden nya anställningsform som vi nu presenterar skallerbjuda många av de unga som är arbetslösa enchans att komma in på arbetsmarknaden. Jag noteraratt oroar sig för att så få harfast anställning. Jag noterar det med glädje, eftersomjag trott att liksom flera andra före-språkar just-in-time-jobb i stället för tillsvidarean-ställning.Anf. 33 ():Herr talman! Jag kan lugna medatt vi inte alls tycker att det är någon konstig tanke skall ha en avtalsbunden anställning på arbets-marknaden. har alltid tyckt och tyckerfortfarande att det är en god idé. Däremot vill vi semer av individuella avtal och är inte så roade av denkollektiva svenska arbetsmarknadspolitiken, vilkenjag, som sagt, tror har kommit att missgynna mångaav de yngre.Vi ser nämligen en ung generation med en helt an-nan attityd, en helt ny syn på arbetslivet.