prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — Med detta vill jag yrka bifall till re-servationerna 3 och 13.Anf. 95 ():Fru talman! , rös-tade en stabil majoritet av socialdemokrater och cen-terpartister här i igenom en politik somenligt framöver kommer att tvingakommunerna att göra sig av med ytterligare ca 40 000anställda inom vård och omsorg. Resultatet av dennapolitik, är att gapet mellan vårdens behov och resurserkommer att växa till ca 1999. Detmotsvarar en brist på ungefär 65 000 heltidstjänsterenligt Kommunförbundet.Då skall man komma ihåg att kommunerna redanbefinner i sin antagligen allvarligaste kris . När man skall analysera orsakerna till att det harkunnat bli så här i välfärdslandet, folkhemmet Sveri-ge, måste vi titta i backspegeln. Fram till ungefär1970 utvecklades den svenska modellen på ett sättsom gjorde att den med rätta beundrades över storadelar av världen.Men det var också då, efter vänstervågens och re-voltens 1968 skulle jag vilja säga, som den svenskamodellen började överlastas. Det var då den socialaingenjörskonsten växte sig in i planeringssystemen.Det var då uppfattningen såddes och rotades att det ärstaten och kommunen som har huvudansvaret för våraliv. Det var då kommunernas och landstingens åta-ganden började svälla ut på allvar.Det var också då den offentliga sektorns andel avbruttonationalprodukten likt en sorts gökunge börjadebreda ut sig i folkhemmet. Det var då det personligaansvarstagandet började bli omodernt. Ord som etik,moral och normer blev närmastuttryck för efterblivenhet, nattstånden moralism ochsvartsyn.Fru talman. Det förfall vi ser , inklusive denallt dyrare arbetslösheten, är frukter av allt detta.Sveriges ekonomiska strukturella problem, blottladesockså i går på ett mycket brutalt sätt i . Det svenska folkhushållet förlorar, visardet sig, genomsämre tillväxt- och utvecklingskraft än i genomsnittetav OECD-länderna.Efter två år vid makten har regeringen ännu intelyckats samla sig till en tillväxtpolitik som tar itu medSveriges grundläggande strukturella problem. Rege-ringen har ensidigt ägnat sig åt den i och för sig nöd-vändiga budgetsaneringen. Detta är en av de viktigas-te förklaringarna till att vi inte längre råd att ge an-ständig vård till dem som var med och byggde upplandet. Det som händer ute i folkhemmet är skam-ligt och hjärtlöst. Det yttersta ansvaret bärs av rege-ringen och av majoriteten i denna kammare.Jag har varit ute i lan-det, i våra tre största städer, och studerat hur denförda politiken faktiskt slår ute på fältet, längst ut hosdem som är allra mest beroende av samhällets stöd.Det framgår klart att det är de allra äldsta och långva-rigt sjuka och de psykiskt sjuka som drabbas värst närnu ramarna krymper, tumskruvarna dras åt och utgift-staket och balanskravet successivt genomförs. Sammabild som vi såg i gårdagens Aktuelltsändning ser viockså i och Malmö.Det är ju faktiskt inte kommunpolitikerna som hariscensatt de nedskärningar som sker. Det är inteheller sjukvårdspolitikerna som främst skall lastas föratt gamla och långvarigt sjuka far illa i korridorer ochi väntan på hemtjänst och på vårdteam. Felet ligger juin den politik som beslutas i detta hus. Den sätterramarna och gör att tillväxten i ekonomin inte följertillväxten av vårdbehoven.Vi kristdemokrater menar att gränsen nu är nåddför besparingar i omsorg och sjukvård. Den har i flerafall också passerats. Det är därför dags att kraftfulltprotestera mot det som händer när det gäller hur vihanterar våra gamla och sjuka.Vi har sett en del demonstrationståg här runt riks-dagshuset. Det har inte varit representanter för demänniskor som ligger i korridorerna och för de senil-dementa som har demonstrerat. Det har varit arbetslö-sa som under fasta ledning harburit plakat mot en modernare arbetsrätt. Jag tyckeratt dessa demonstranter borde få konkurrens av kam-rater som bättre satt sig in i orsakerna till arbetslöshe-ten och till att vi inte klarar av att få en tillväxt somgör att vi klarar åtagandena.Jag tycker att det är obegripligt att regeringen intetar ett pedagogiska ansvar eller ens försöker att för-klara dessa samband. kom ut med . Han hade då förklaratatt arbetsrättserformen var en eftergift åt Centerparti-et. Han hade alltså inte ens försökt att förklara varförman ändå genomför små steg i strukturförbättranderiktning. Då har vi ett oerhört problem, och dennapassivitet drabbar ytterst de senildementa som nuförgäves väntar på ett värdigt liv.När vi ser de skrämmande bilderna från dagensVårdsverige måste vi börja tala klarspråk. Det ärgenom indirekta effekter av den förda politiken somkommuner och landsting dräneras på 18-20 miljarderkronor - ochflera andra talare har varit inne på samma sak - utöverden uteblivna tillväxtens effekter för kommunerna.Därför är det obegripligt att man inte tar krafttag föratt få fart på tillväxten, som är det grundläggandeproblemet bakom den tvinsot som drar fram i vårakommuner och landsting. Det handlar om att gå iclinch med de strukturella hindren för tillväxt.Av finansplanen framgår att regeringen faktiskthar insikt om dessa saker, men tydligen orkar maninte ända fram. Om vi kristdemokrater fick bestämmaoch fick igenom vårt budgetalternativ skulle det inne-bära en förstärkning av kommun- och landstingssek-torn med . Vimenar att de resurserna skall användas till vård ochomsorg. Förstärkningar sker framför allt genom att visäger nej till egenavgiftshöjning. Vi måste dåfinansiera 7 miljarders inkomstbortfall i statsbudge-ten. Å andra sidan är det ett köpkraftstillskott för allalöntagare och en sund väg att kortsiktigt förbättraekonomin i kommuner och landsting. Vårt alternativinnebär också 80-procentiga ersättningsnivåer i samt-liga socialförsäkringssystem, vilket minskar kommu-nernas kostnader för socialbidragen. Likaså innebärvårt nej till förlängt arbetsgivaransvar en besparingför kommunsektorn. Det här är några alternativ.Fru talman! åker vi hem för att fira jul. I gårvisade Aktuellt ett skakande reportage om äldrevår-den i . Det vi såg var ovärdigt ett folkhemoch ett välfärdssamhälle. 90-åriga hedersmän utläm-nas, dementa och förvirrade, till en ovärdig ensamhet- i en närmast total misär - medan vi firar vår jul. Detär vi i denna kammare som bär det yttersta ansvaretför detta. Vi måste nu samla oss till en omedelbarinsats för att åtgärda de mest akutabehoven. Framför allt måste regeringen ta sitt ansvaroch sluta upp med att bara tänka högt i mediernakring vad man kan göra åt de här sakerna. Det gällerfaktiskt att börja regera och ta fram skarpa förslagsom får fart på den svenska ekonomin, så att vi slip-per denna tvinsot och dessa ständiga nedskärningar.Per-Ola har ju nu förklarat budgetsane-ringen för avslutad. Således är det kanske dags att tafram tillväxtpolitiken. Det går snart att upphäva Pers-sondoktrinen och att få fram den tillväxtpolitik som vikristdemokrater och andra efterlyst här i riks-dagen. Först då, fru talman, får vi fram de resursersom kan ge ett värdigt liv åt dem som var med ochbyggde upp vårt land. Det största hotet mot kommu-nernas och landstingens ekonomi och deras möjlighe-ter att ge en bra vård och omsorg är om regeringeninte heller orkar ta tag i grund-läggande tillväxtproblem. Det visade gårdagensOECD-rapport om svensk ekonomi med knivskarpoch mycket pinsam tydlighet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4.Samtidigt vill jag passa på att önska samtliga en rik-tigt god jul och ett gott nytt år.Anf. 96 () replik:Fru talman! Man får väl säga att visarprov på storsinthet när han önskar alla en god jul;detta med tanke på vad somliga enligt , såondskefulla som de är, har ställt till med.Mats höll ett brandtal för offentlig sektor.Det gjorde han med en imponerande styrka och kraft.Man skulle kunna tro att det var en vänsterpartist somsade det. Men det var också litet udda. Regeringenhade ju en pedagogisk uppgift. Jag tror att också MatsOdell har en väldigt stor pedagogisk uppgift. Att detkunde gå så snett i berodde tydligen på deneländiga vänsterpolitiken och expansionen , då landstingen och kommunerna bredde ut sig.Nu försöker den här högerregeringen minska ned ikommuner och landsting, vilket jag håller med om,men då är det fel.Grundproblemet skulle alltså vara att det är förmycket vänsterpolitik och en för stor offentlig sektor.Vi får absolut inte minska den offentliga sektor somväxte fram . Men även om det sker enminskning, , kommer den offentliga sek-torn att vara väsentligt större än den var under tidigt70-tal. Det vet alla.Det här går alltså inte ett dugg ihop. Först är manvanlig politiker. Sedan går man över till vad somkallas för vänsterpopulism, med tanke på vad somsades i början. , jag såg en vän som hadeen skylt i bilen där det stod: När man är ensam är mani alla fall inte i dåligt sällskap. Det är sant. Om MatsOdell var ensam, så var han inte i dåligt sällskap.Kristdemokraterna och Moderata samlingspartiet är junästan som ler och långhalm - man skall ju minskaned. Ni får väl bestämma er. Kom med i Vänstern,men var inte lika frikostiga med löftena! Vi är merarealistiska. Var med på vår sida, men ni kan inte kriti-sera det som växte fram och sedan protes-tera mot nedskärningar. Att förklara sig här är enpedagogisk uppgift.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag är rädd att det är en övermäktigpedagogisk uppgift för att förklaratillväxtens drivkrafter. Det var ju det som jag litetgrand försökte tala om.Problemet med är att han har ettfullständigt statiskt tänkande. Han efterlyste ökadrörlighet inom vårdsektorn. Men har talas om problemet sist in, först ut? Vad tror hanatt den typen av regelverk har för effekt för och vad de nu hette? Har han hört talas om deregelverken? Vem vågar i dagens läge lämna ett jobbsom man varit på fram till för att gå tillett annat och hamna först i kön av dem som sparkasut. Jag tror att behöver tänka igenomde sakerna litet mera.Jag talade om vänstervågen 1968. , som är ekonom, kan nog ta fram ekonomiskstatistik. Då ser han att 1970 låg på tredjeplats bland när det gällde välfärden.Sedan har vi successivt halkat ned. ligger vi påungefär sjuttonde plats. Det beror på att tillväxtkraf-terna har strypts . Vi kan hållaen lång debatt om detta, men jag tror inte att det hörhemma just här och nu.Kristdemokraternas politik, och detta har vi ge-mensamt med Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet, innebär att vi har en uppfattning om hurtillväxt skall skapas. Vi kan ha olika uppfattningar omhur den skall fördelas. Men, , väljarnahar möjlighet att på valdagen ta ställning till det. Viredovisar vår politik före valen - det är fullt möjligt -till skillnad från hur det är i vissa andra partier somlovar att det skall vara slut på nedskärningar i vårdoch omsorg. T.o.m. parti, som ingåri en koalition här i , skär ned med3 miljarder kronor. Hur är det? Vill ni ha fler eller villni ha färre anställda i ? Svara på denfrågan! Jag tycker att budskapet från bör hålla ihop litet bättre än det gjort.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det är väldigt enkelt att ge raka be-sked: Vi vill ha fler anställda i ,men vi vill inte avlöna dem med lånade pengar. Det ärväl klokt och förståndigt.Skulle vilja betala lönerna med lånadepengar, ja, då vet jag att han i alla fall inte är ekonom.Själv är jag inte ekonom, utan jag är pedagog. Peda-goger hör alltid uppenbara självmotsägelser i ett anfö-rande. Det var en uppenbar självmotsägelse när MatsOdell sade: Det var då landstingen bredde ut sig. Hanpratade också om tillväxten. Orsaken till att tillväxtenavtog var expansionen av den offentliga sektorn. Detsade , men sedan protesterar han med ilskaoch kraft och använder invektiv mot dem som villminska den offentliga sektorn, vilken även efter deminskningarna kommer att vara större än den var på70-talet. Den uppenbara orimligheten pekade jag på.Ni säger att ni lämnar ett besked, och jag har allrespekt för det. Men ni lämnar också beskedet att nivill samverka med . I en samverkankommer den större parten att bestämma. Om ni driverer politik, vilket är helt okej, och säger att det inte ärsannolikt att ni kan igenom den tillsammans medModeraterna, är ni hederliga.Sedan började att prata om arbetsrätt!Det var den mest fantastiska utflykt i debatten som jaghar upplevt. Det här skall ju handla om kommunalekonomi. Vi får väl i någon mening hålla oss till äm-net för dagen. Det är ungefär som att man debattmäs-sigt emigrerar till en annan världsdel. Stanna här ikammaren och far inte runt till främmande världsde-lar, åtminstone inte i den här debatten!Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag kanske befann mig i en annanvärldsdel när talade om Hopp-Hannaoch varför hon inte flyttade på sig. Jag måste då ställafrågan: Har aldrig hört talas om pro-blemen med att man inte vill lämna ett jobb därför då hamnar först i kön när det gäller sist in-förstut? Om detta hör hemma i en annan världsdel vittnardet om den pedagogiska uppgift som jag har framförmig.Jag vill ställa ytterligare en fråga till : Har mera lånade pengar i sinbudget än vad regeringen har? Om jag inteär felunderrättad har en underbalanse-rad budget där ni alltså skall låna mera pengar. Inteheller detta resonemang går ihop. Det är ett typexem-pel på populism och brist på realpoli-tik. Det är mera av pedagoger är ekonomer i Vänster-partiet, det är ett av stora problem.Anf. 100 ():Fru talman! , det är statsbi-draget till våra kommuner och landsting . Detmotsvarar för varje invånare och näs-tan för en trebarnsfamilj. Dessa pengarna ärnödvändiga för att få kvalitet i själva kärnan i välfär-den - skolan, vården och omsorgen.I bjärt kontrast till har vi socialde-mokrater månat oss om att hålla uppe statsbidraget påen oförändrad nivå, trots att lämnadeefter sig ett konkursbo när de lämnade regeringen.Bidragen till kommunerna lämnas dels i form avett allmänt finansiellt stöd till kommuner och lands-ting, dels i form av bidrag för att åstadkomma likvär-diga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerrespektive landsting.För en sund välfärd behövs friska och sunda fi-nanser, och våra kommuner är starkt beroende av ensamhällsekonomi i god hälsa. De senaste årens storaunderskott i statens budget och massarbetslöshetenhar givetvis skapat stora bekymmer för kommunernasekonomi. Kommunernas och landstingens ekonomihar blivit illa tilltygad på grund av arbetslösheten ochen svag utveckling av skatteinkomsterna.Vi socialdemokrater vill värna de viktiga verk-samheterna vård, omsorg och utbildning inom kom-muner och landsting. Det är oerhört viktigt för med-borgarna att skolan, vården och omsorgen är denbästa att de kan känna sig trygga för sina barn i skolanoch för sina äldre när de blir gamla och svaga.Vi kan nu se att det omfattande besparingspro-gram som har genomförts för att få ordning på statensfinanser har lyckats vända utvecklingen av ekonominså att vi nu har en god grund att bygga vidare på.Detta innebär att den kommunala kärnverksamhetenkommer att prioriteras framför övriga delar av denoffentliga verksamheten när utrymme gives, men detställer ändå krav på en stram utgiftsutveckling underde närmaste åren.Under den allmänna motionstiden har ett antalmotionsyrkanden väckts om den långsiktiga ekono-miska utvecklingen för kommunsektorn. I flera av deaktuella motionerna uttrycks en allvarlig oro för ut-vecklingen, och förslag om ytterligare resurser tillkommuner och landsting förs fram. I efterfrågas en fördjupad och långsiktiganalys av den kommunala sektorns ekonomiska situa-tion.I sitt betänkande om ramar för utgiftsområdenströk finansutskottet under med tjocka streck att riks-dagens och regeringens ambition i samband medsaneringen av statsfinanserna bl.a. har varit värnandetav kärnverksamheterna i kommuner och landsting,dvs. skola, vård och omsorg, skall prioriteras framförstatliga transfereringar. Det är också så att under enperiod då stora besparingar har gjorts i de statligautgifterna har statsbidragen till kommuner och lands-ting i princip hållits oförändrade. Det är av omsorgom verksamheten i kommuner och landsting somregeringen med stöd av Socialdemokraternas ochCenterns riksdagsgrupper beslu-tade om en justering av den uppräkning som skallgöras av skatteunderlaget. De 2,6 miljarder som däri-genom år 1997 tillförs kommuner och landsting för-bättrar givetvis situationen och förhindrar uppsäg-ningar av tusentals kommunanställda.Inom förs en diskussion angåen-de det ökande resursbehovet inom vård, omsorg ochutbildning.Utskottet utgår ifrån att regeringen i vårproposi-tionen för redovisar en bedömning av delångsiktiga förutsättningarna för kommunsektornsekonomi.Anslagen under utgiftsområde 25 omfattar merpar-ten av statens utgifter för kommuner och landsting.Riksdagen har fastställt ramen till 83 612 miljonerkronor. Regeringen har haft överläggningar medSvenska kommunförbundet och Landstingsförbundetom de ekonomiska regleringar som skall göras medhänsyn till den överenskommelse som våren 1996träffades mellan regeringen och de två kommunför-bunden.Utskottet föreslår bifall till propositionens förslagbeträffande anslagen och avslag på motionerna.I den moderata motionen föreslås två åtgärder som- vad än säger - direkt påverkarden kommunala ekonomin. Dels föreslås en minsk-ning av statsbidraget med , delsföreslås en minskning av momsbidraget med drygt 4,6miljarder kronor. De föreslagna nedskärningarnamotsvarar lönekostnaderna för över 30 000 heltids-anställda i kommunerna. En sådan dramatisk ned-dragning av anslagen skulle enligt utskottet slå utom-ordentligt hårt mot kommunala verksamheter såsombarnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg ochäven mot den kommunala sysselsättningen. Det ärbeklämmande att se hur vill vingklippakommunerna och ta ifrån landstingen viktiga resurserför sjukvården. Vad händer med kvaliteten i barnom-sorgen och i skolan, , när ni nu i ettslag vill dra undan 7,7 miljarder från den gemensam-ma sektorn? Utskottet avvisar för sin del bestämt ensådan politik. Jag undrar också: Hur många jobbförsvinner från kommuner och landsting om ni ryckerundan grunden för deras redan alldeles för svagaekonomi?Jag vill bestämt säga att har heltfel i sitt påstående att skatteutjämningen skulle stridamot grundlagen. har efter hörande av och fattat beslut, vilka harkonstaterat att detta inte är grundlagsstridigt.I ett flertal motioner tas frågan om kommunernaskostnader för flyktingmottagandet upp. Man har före-slagit att detta bör uppmärksammas i den statligautredning som har att till uppgift att se över skatteut-jämningen.Utskottet vill här hänvisa till att regeringen i sinskrivelse 51 redogjort för särskilda insatser för dekommuner som har en särskilt stor andel flyktingar,bl.a. på grund av en stor sekundärinflyttning frånandra kommuner. Regeringen bedömer att det ärmöjligt att inom en total ram om högst 400 miljonerkronor göra en verkningsfull insats för de mest utsattakommunerna. Regeringen har också beslutat om för-delningen av de första 200 miljonerna till ett knappttjugotal kommuner, bl.a. , , , och kommuner. Andrakommuner som fått bidrag är även ochMarkaryd. Utskottet kan konstatera att de krav påomedelbara insatser som har framförts i olika motio-ner i hög grad har blivit tillgodosedda genom de be-slut som fattats. Utskottet ställer sig bakom regering-ens ställningstagande i frågan och har således inget atterinra mot att en del av medlen för av ansla-get A2 disponeras på det sätt som aviseras i skrivel-sen.Utskottet anser att ett första steg har tagits för attunderlätta för kommuner och landsting i och med attde tillförs ytterligare 2,6 miljarder i preliminära skat-teinkomster . Jag tycker att , sompåstod att inget hade tillförts, skall lyssna på detta.Utskottet ser med tillfredsställelse att de beslutadeinsatserna kommer att förbättra de ekonomiska förut-sättningarna för kommuner och landsting under 1997.Företrädare för regeringen och har isammanhanget gjort deklarationer om ett återbetal-ningsskydd på . Utskottetställer sig för sin del bakom de politiska utfästelsersom därigenom har gjorts. Med den ekonomiskautveckling som vi kan se är det troligast att en återbe-talning ej kommer att bli aktuell. Om det mot förmo-dan skulle bli aktuellt, förutsätter utskottet att rege-ringen återkommer med en begäran om ett bemyndi-gande att utbetala ett extra statsbidrag.I reservation nr 11, från , anförs attdet är beklagligt att det inte infördes en stimulans tillkommunala skattesänkningar när beslutadeom en spärr mot kommunala skattehöjningar för åren1997 och 1998. Det föreslås att regeringen snaraståterkommer till med ett förslag av dennainnebörd.Utskottet konstaterar att redan en gångunder innevarande har avslagit ett yrkandeom stimulans till kommunala skattesänkningar. Ut-skottet förutsatte vid det tillfället att kommuner ochlandsting som gynnats av det nya statsbidrags- ochutjämningssystemet skulle överväga en sänkning avsina skattesatser. Utskottet var dock inte villigt attställa sig bakom förslag till statliga åtgärder riktademot vissa kommuner och landsting för att få dem attsänka sina skattesatser.Den som har följt debatten i kammaren här i dagvet att kommunernas största problem inte är att de harför mycket pengar. Deras problem är faktiskt detmotsatta.I reservation nr 12, också från , före-slås att en nationell skolpeng inrättas. Utskottet anseratt det finns ett grundläggande behov av en viss reg-lering av den kommunala verksamheten, t.ex. när detgäller skolverksamhet. anser utskottet attlokala frågor så långt som möjligt skall skötas lokalt.En nationell skolpeng leder till en olämplig centrali-sering av skolan, något som också riskerar att försäm-ra utbildningen.I reservation nr 13, från , anförs attkommunernas möjligheter att lösa sina problem harblivit starkt begränsade, bl.a. genom att ett skatte-stopp i praktiken införts uppehåll. Manefterfrågar också hållfasta spelregler.Utskottet anser i likhet med reservanten att kom-muner och landsting behöver stabila och långsiktigaspelregler för sin verksamhet. kan intestatsmakterna undandra sig ansvaret för att utveck-lingen inom kommunsektorn hålls inom ramar somsamhällsekonomin tillåter. Det nya bidrags- och ut-jämningssystemet är enligt utskottet ett exempel på attsträvan har varit att åstadkommalångsiktiga och hållfasta spelregler. Detta ger godaförutsättningar att utveckla den kommunala självsty-relsen.I reservation nr 14, från , hänvisastill att socialbidragskostnaderna är en viktig förklaringtill kommunernas ekonomiska problem. Det föreslåsatt staten och kommunerna enligt dansk modell delarpå dessa kostnader.Frågan om utformningen av socialbidragen över-vägs inom , och ut-skottet anser att dessa överväganden skall avvaktas.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetsförslag i alla dess delar samt avslag på samtliga reser-vationer.Att värna kommunerna är en självklarhet för osssocialdemokrater. Mer än något annat handlar välfär-den om att vi kan klara en bra utbildning, god vårdoch trygg omsorg om barn och gamla. Vi har tvingatsgenomföra smärtsamma besparingar för att få Sveri-ges ekonomi på fötter. har vi den värsta tidenbakom oss. börjar ekonomin gå bättre. Det ärdärför som vi tillsammans med nu kantillföra plus 400 miljoner kro-nor till kommuner och landsting, så att uppsägningarav fast personal i möjligaste mån kan undvikas.Fortsätter den ekonomiska utvecklingen att gå bra,kommer det att ge mer skattepengar till kommuneroch landsting, vilket också kommer att ge bättre förut-sättningar för vården, omsorgen och utbildningen. Vårpolitik är inriktad på att skapa dessa förutsättningar.Jag vill också något kommentera det som har sagtsi inläggen under debatten. Jag skulle vilja påminnaLars om det som han sade om motsägelseri debatten. Även om bollar pengarmellan olika konton kvarstår det förhållandet attVänstern i sitt budgetalternativ använder mer pengarän vad något av de andra partierna förfogar över. Detär möjligtvis det som gör att det är mer lättsamt förLars än för oss övriga.Jag vill också kort kommentera det som LarsBäckström sade om betydelsen av sjukvård och äldre-omsorg i kommuner och landsting. Detta är de flestaav oss i kammaren eniga om.