prot · GK099 · 1996-10-03 00:00:00 — Vi har ju intekvar den gamla filosofin att man vid 16 eller skall börja i ett arbete som man sedan pensione-ras ifrån vid 65. kommer i stället en generation avgenuina hoppjerkor, som gärna tar jobb en kortare tidför att sedan gå in i och ut ur utbildningar eller för attresa och självförverkliga sig på olika sätt. De krockarofta med en arbetsrätt som är uppbyggd för att garan-tera s.k. anställningstrygghet, dvs. för att man inteskall byta jobb.Detta leder till en mindre flexibel arbetsmarknad,som många ungdomar aldrig kommer in på. Det ärklart att det har blivit än värre genom senare års ned-dragningar.Det som jag tycker att det finns anledning attuppmärksamma och som statsrådet nu har bekräftat äratt vi vet väldigt litet om effekterna av dagens gällan-de arbetsrätt. Det är en viktig signal till de mångafackliga företrädare som pratar högt och ljudligt omhur allvarligt det vore att förändra de regler somfinns. Vi vet de facto inte ens hur reglerna slår. Vi kandock i de yngsta grupperna se en mycket stor ökningav sådana som har fått stå åt sidan. Det finns mångaexempel på detta inom vård och statlig förvaltning,där trots allt sist-in-först-ut-reglerna har tillämpats såatt de yngsta har fått gå.I det här sammanhanget är näringslivet viktigt.Statsrådet säger att inte alla jobb skall komma i denoffentliga sektorn, och det är alltid skönt att få höradet från socialdemokrater. Jag tror dock att man dåmåste ha en väldigt klar bild av vilka jobb som kom-mer inom den privata sektorn. En stor grupp av jobbsom har kommit är för det första mycket kvalificeradejobb i icke-hierarkiska, ofta små företag med några fåanställda. Det är oftast sådana som säger att arbetsrät-ten nog är bra för stora företag men att det här handlarmer om en medarbetarkänsla.Detta bygger inte på den gamla konflikten mellandem som äger och dem som jobbar på företaget. Manskjuter ofta ifrån sig den svenska arbetsrätten ochtycker att kollektivavtal känns förlegade och passardåligt för det egna företagets verksamhet.Det gäller för det andra ungdomar som ofta kom-mer ut utan att ha tillräckligt lång utbildning men somvill arbeta ett tag. De behöver ganskaokvalificerade jobb. Vi är alla inom politiken, och detgäller ofta socialdemokrater, alldeles för snabba medatt peka finger åt okvalificerade jobb, med hot om kan fastna i enklare former av anställningar. Dåsäger vi egentligen nej till ungdomars inträde i någotsom i varje fall är ett riktigt jobb med en riktig lön.Det hänvisas i stället ofta till skapade åtgärder, somman går in i och ut ur. Det har vi inte råd med.Därför är det viktigt med pigdebatter och allt vaddet har kallats - en diskussion som i grunden åter-speglar ett behov av att få fler arbeten, också okvalifi-cerade sådana vid sidan av de många kvalificeradejobb som vi behöver. Det är en diskussion för vårgeneration, en väg för många av våra kompisar till attfå arbete där arbetsmarknaden i övrigt är stängd.Mot denna bakgrund skulle jag vilja uppmanastatsrådet , som ju har varit ute i denhär frågan, att återigen säga att också det här är enviktig fråga. Visst skall vi utbilda oss och ha kvalifi-cerade jobb, men vi skall också ha okvalificeradejobb. Också många äldre med otillräcklig utbildningkan behöva det. Därvidlag hoppas jag att statsrådetMessing kan göra stor nytta inom det egna partiet.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror precis som de platta hierarkier och kortare beslutsprocessersom i mångt och mycket växer fram på arbetsmarkna-den verkligen gynnar unga människor. Jag glädjer migåt att det är så. Jag tycker att de ger arbetstagaren enchans att växa i sitt arbete och att få ta ett ökat ansvar.Det gör också arbetsinnehållet mycket roligare.Jag oroar mig över de arbetsplatser som fortfaran-de låter arbetsprocessen och verksamheten växa ochutvecklas mycket snabbare än vad arbetstagarna ochmänniskorna får göra. Jag tycker att kompetensut-bildning och kompetensutveckling är något som vimåste diskutera mycket mera i framtiden.På samma sätt tror jag att den kortare anställnings-form som vi nu föreslår kommer att attrahera ungamänniskor. Som sade har ungamänniskor en större förmåga att hoppa mellan olikajobb . Men när unga människor bliräldre vill de för att kunna planera hatrygghet och stabilitet, fast anställning för att kunna talån osv.Jag tycker att turordningsreglerna är en viktig ochstabil förutsättning för detta. Vi vet alla att man, omman lokalt kommer överens om det, kan göra undan-tag från turordningen, men principen om turordningförhindrar godtycklighet och skapar en stabilitet påarbetsmarknaden, där arbetstagaren inte behöver varaorolig för att säga högt vad han tycker eller för attorganisera sig, även om arbetsgivaren kanske inteuppskattar det. Jag tror att både unga och gamla be-höver denna fasthet och stabilitet.Jag tror också att den nya uppsägningstiden kom-mer att underlätta för fler människor att våga bytajobb.Anf. 35 ():Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga att jaginte håller med statsrådet när hon kopplarhela diskussionen om trygghet till begreppet fastanställning. Det har inte visat sig vara någon trygghetför de yngsta. Antingen har de inte kommit in i defasta anställningarna utan fått förlita sig på annat, ellerså har de kommit in i något som de trott vara fastaanställningar men fått lämna dem till följd av ned-dragningar, framför allt inom staten och inom lands-tingens vårdsektor.Vårt nya honnörsord måste bli rörlighet. Vi måstefå en rörlig arbetsmarknad, där trösklarna är låga ochdär det blir allt enklare att komma in i arbete, förkortare eller . Det är nämligen de ungamänniskornas bästa garanti för att få trygghet. Då vetman att även om ett jobb går förlorat står ett annat ochväntar. Det som har varit bristen svenskaarbetsmarknad har varit att vi har haft en gammaldefinition av och syn på arbetsrätt och arbetsmarknad,vilket har lett till att många ungdomar haft svårt attkomma in. Vi har inte hjälpt till med att få en rörligarbetsmarknad med många jobb inom framför allt denprivata sektorn.Låt mig bara konstatera att utbildningnämndes som någonting viktigt. Även därvidlag ut-märker sig staten negativt i den statistik somStatskontoret har tagit fram. Den grupp som har tagitmest stryk av neddragningar på utbildningssidan,alltså i inre personalutbildning och liknande, är åter-igen de yngsta, eftersom de oftast inte har fast an-ställning.60- och 70-talister har alltså varit i strykklass,framför allt i de sektioner som annars brukar vara desom socialdemokratin nämner som dem som man villarbeta med och som mycket av de arbetsmarknads-politiska åtgärder som den nuvarande regeringen hargenomfört trots allt har varit inriktade mot. För mig ärdet en paradox. Här visar det sig att näringslivet fak-tiskt har varit den bästa garanten för de yngsta påarbetsmarknaden.Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Jag skulle bara kort vilja säga att jagtycker att regeringen och skall ta sitt ansvari arbetet för att få människor att växa, på och utanförarbetsmarknaden. Men jag tycker också att parternaskall ta sin del av ansvaret. Vi genomför nu århundra-dets utbildningsreform när det gäller vuxenutbild-ningen. Vi satsar pengar på vidareutbildning av ar-betslösa, som skall få läsa in högstadiet och genomgågymnasium, komvux, folkhögskolor, högskolor ochmycket annat, och jag tror att det är rätt väg in i fram-tiden.Men jag tycker också att parterna själva i för-handlingarna skall prioritera kompetensutvecklingenoch utbildningsfrågorna högre, oavsett om det gällerunga eller gamla på arbetsmarknaden. Vi behöver enkontinuerlig utbildning och utveckling för att kunnamatcha den verksamhet som ger nya jobb, även om viinte riktigt vet var de dyker upp.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 37 TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas för fråge-stund.I dagens frågestund medverkar statsminister , justitieminister , utbild-ningsminister , inrikesminister , miljöminister , statsrådet och statsrådet . Statsministernbesvarar allmänpolitiska frågor. Frågorna till övrigastatsråd förutsätts beröra deras respektive ansvarsom-råde.Jag får uppmana regeringens ledamöter att ta platsoch hälsar er välkomna.Jag vill också uppmana ledamöterna att till dess vihunnit fullständigt rusta upp mikrofonanläggningenvänta med att börja tala till dess lampan lyser så attljudet kan förmedlas ordentligt.Statsministerns tal om EuropapolitikenAnf. 38 ():Fru talman! Jag skall be att få ställa en fråga tillstatsminister tittade på Nyheterna på TV i går och jag harläst i tidningarna att hållit ettefterlängtat, stort och viktigt linjetal om den svenskaEU-politiken. Han har också berört förmo-dade eller inte förmodade inträde i EMU. Jag måstesäga att jag blev väldigt förvånad över att Sverigesstatsminister valde att hålla ett sådant tungt, politisktviktigt linjetal - där han också bjuder in diplomatiskakåren - i , att han inte valde den svenskariksdagen som forum för ett sådant här viktigt poli-tiskt tal. Jag skulle vilja veta varför.Anf. 39 Statsminister ():Fru talman! Jag hade hoppats att ställa en fråga om det sakliga innehållet i talet.Men om det är platsen det gäller vill jag säga att detär naturligt för en vänsterpolitiker att uppträda i ABF-sammanhang.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tror inte att det är särskilt klokt attse den här frågan som enbart en snävt partipolitiskfråga, vare sig man är ABF:are, vänsterpartist ellersocialdemokrat. Det är en fråga som i allra högstagrad berör hela svenska folket på djupet. Det finns ettstort behov av att diskutera den här frågan i demokra-tiska former, i demokratiskt valda fora. Vi har begärthos talmannen att få en debatt här. Jag hoppas att vikommer att få det. Men det kunde ju vara klädsamtom också regeringen tog initiativ för att brett föra utden här diskussionen. Vad vore då naturligare för ettlands statsminister än att använda den svenska riksda-gen. Alla är vi inte medlemmar vare sig i socialdemo-kratiska partiet eller i ABF.Anf. 41 Statsminister ():Fru talman! Det anmärkningsvärda är trots allt attGudrun inte har någonting att diskutera omdet sakliga innehållet, om vad som sades i går. Det ärdet första jag noterar.Det andra är att genomslaget medialt och debatt-mässigt knappast kunde ha varit större för talet i går.Det tredje är att det är angeläget med en bredfolklig debatt. För mig som statsminister och social-demokratisk partiordförande är det inte alls onaturligtatt starta en sådan debatt med inriktning på studiecir-kel och folkbildning i ABF:s eget hus. Forum för vardebatten startas förbehåller jag mig rätten att väljasjälv.Anf. 42 ():Fru talman! Jag vill passa på tillfället att ocksåställa en fråga om talets innehåll. Vad jag förstod ärdet regeringens och statsministerns uppfattning inte skall ha en klart uttalad åsikt i denna fråga.Man har någon linje som man kanske vill betecknasom vänta och se. Då undrar jag om inte också inser att det i praktiken pågår ett arbete somhar till syfte att möjliggöra för att vara med,dvs. man har fattat beslut utan att uttrycka det rakt ut.Hur har ni tänkt att genomföra den förankrings-process som är nödvändig för att få en folklig förank-ring för kommande beslut, , förutomgenom mötet i går på ?Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! För det socialdemokratiska partietsdel blir det studiecirklar, rådslagsgrupper, mötesverk-samhet, sådant som tillhör en bred folkrörelse.Frågan om det sakliga innehållet, om var vi såsmåningom skall hamna i EMU-beslutet, är öppen.Det är den därför att det vore fel att börja den härsökande, folkbildande processen genom att från bör-jan tala om vad folk skall tycka.Det är ett utomordentligt stort och svårt beslutsom vi skall fatta. skall vi inhämta alla fakta, vägaargumenten för och emot, se konsekvenserna av ettmedlemskap och se konsekvenserna av ett utanförstå-ende. I den processen hälsar socialdemokratin, menockså regeringen naturligtvis, alla intresserade delta-gare välkomna i debatten.Anf. 44 ():Fru talman! Den föranmälda fråga som jag harlämnat in knyter direkt an till den föregående diskus-sionen. Jag undrar därför om jag kan få ta upp den idetta sammanhang.Det som statsministern just tog upp handlar omden stabilitetspakt som vi har fått föredragningar om isåväl finansutskottet som i . Jag harfattat det så att regeringen nu har bestämt sig för att istora drag acceptera det förslag som diskuteras ochatt man i tänker ställa sig bakomdet här förslaget. Enligt min bedömning tar man där-med ett mycket stort politiskt steg in i en framtidaEMU-konstruktion, oavsett om kommer medi EMU eller inte.Min fråga är: Hur tänker sig statsministern att för-ankra det beslutet här i ?Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att självegentligen svarade på frågan. Han sade att man där-med - om stabilitetspakten förverkligas - tar ett stegmot EMU, oavsett om man själv går med eller inte.Det är det sista som är vår poäng. Vi har inte be-stämt oss för om vi vill gå med eller inte. Däremot harvi gjort klart att de länder som vill åstadkomma enmonetär union inte skall hindras av . Villandra gå vidare, tror fullt och fast på idén, byggersystem för detta och skapar ett sätt att hantera even-tuella framtida kriser inom ett EMU, skall vi intestoppa den processen därför att vi i inte harbestämt oss.Vårt beslut fattas i denna kammare . Detställningstagande som skall göras i kommer attske efter de vanliga konsultationer som sker medriksdagen inför större EU-avgöranden.Anf. 46 ():Fru talman! kommer också attvara mycket avgörande för icke-EMU-medlemmarnasrelationer till EMU-medlemmarna. Därför binds ock-så upp, även om vi står utanför EMU, till enviss form av ekonomiskt samarbete där man överbe-tonar inflationsbekämpning och budgetunderskottsbe-kämpning och över huvud taget inte tar upp frågan omman inte till äventyrs skulle bestraffa länder somexempelvis har en alltför hög arbetslöshet.Frågan är återigen: Anser inte regeringen att det ärrimligt att även förankra frågan om stabilitetspaktenoch regeringens ställningstagande i här i riks-dagen?Anf. 47 Statsminister ():Fru talman! Jag svarade på den frågan. Inför Dub-linsammanträdet skall konsulteras på sed-vanligt sätt, vilket sker inför stora EU-beslut.Jag tror att det är litet vanskligt att fokusera sig påinflationsbekämpningen, vilket gör imånga sammanhang, och säga att den är för hård iEuropa. Det leder fram till frågan: Hurhög skall då inflationen vara för att man skall hållaarbetslösheten nere, och när blir inflationen för hög?Den diskussionen tycker jag också att vi någon gångborde kunna föra i den här kammaren, dock kanskeinte vid dagens frågestund. Men se inte konver-genskriterierna som osunda ekonomisk-politiska mål.Tvärtom kommer vi att i andra sammanhang, utöverdetta, aktualisera arbetslöshetsfrågan, inte minst underden pågående regeringskonferensen.Anf. 48 ():Fru talman! Det är ingen tvekan om att Vänster-partiet anser att det är bra att bekämpa inflationen.Detta handlar om prioriteringar. Varför driver interegeringen sysselsättningsfrågan även i samband medEMU och stabilitetspakten? Varför lägger regeringenden frågan helt vid sidan om, så att den inte överhuvud taget påverkar vare sig stabilitetspakt ellerEMU-process?Anf. 49 Statsminister ():Fru talman! får bestämma sig. An-tingen är det bra att bekämpa inflationen eller ocksåär det inte det.Vi tror att en låg inflation - det ser vi av 1980-talets erfarenheter - ger bäst förutsättningar för sys-selsättning och ekonomisk tillväxt ute i . Vihade en inflation som åtminstone måsteha varit nöjt med , då inflationen låg påuppemot tvåsiffriga tal. Det gav inte direkt någon brautveckling i . Så ställ inte inflation mot arbets-löshet. Det är en förenklad och ytlig diskussion somleder fram till krav på svar från den som driver infla-tionen som en förutsättning för arbetslöshetsbekämp-ning på frågan: Hur hög skall då inflationen bli? Fun-dera på den frågan ett tag.Kriminella mc-gängAnf. 50 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Bakgrunden är att familjer i kom-mun har börjat sända bort sina barn av rädsla för vadsom kan hända på grund av det upptrappade mc-kriget. skadades också oskyldiga malmöbor. Detär helt uppenbart att familjer inte kan känna dentrygghet mot hot som varje människa borde ha rätt attkänna i ett land i fred.Hela har, liksom övriga län i Sveri-ge, drabbats av regeringens besparingar på rättsvä-sendet. fanns i 245 poli-ser; är de 124. fanns 104 ci-vilanställda; är det bara 46 kvar,och de kvarvarande poliserna måste engagera sig irena serviceuppgifter som inte har ett spår av polisiärtarbete i sig som exempelvis service av bilar. En föralla, med undantag för de kriminella, otillfredsställan-de situation har uppkommit.Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärdertänker justitieministern vidta för att de kriminella mc-gängen skall bli förlorarna i det pågående kriget?Anf. 51 Justitieminister ():Fru talman! Det är en fruktansvärt allvarlig hän-delse som har inträffat i . Det är ett illdåd avdet värsta slaget som har inträffat. Vi accepterar intedet i vårt samhälle. Dess bättre är det så, vilket GunHellsvik borde känna till, att detta är en fråga som hartagits på största allvar inte bara av polis och åklagare,som i sitt dagliga arbete har att hantera detta hot motenskilda människor, utan även i lagstiftningsarbetet.Frågan har diskuterats här i kammaren.Jag har under det senaste åretredovisat vilka åtgärder jag från min position har settbör vidtas. Jag kan erinra om den redo-görelse jag gjorde om de förändring-ar som har gjorts när det gäller polisens arbete medmc-brottsligheten. En fördjupad och gemensam stra-tegi har utarbetats för hela riket och i samarbete medde län som är närmast berörda. Utbildning och me-todutveckling har satts i gång inom polisen och harlett till att man arbetar på ett helt annat sätt äntidigare. Särskilda kriminalunderrättelseenheter harskapats inom polisen eftersom det här handlar om attförhindra grov brottslighet. Då är just förspaningsar-betet oerhört viktigt. Samarbetet med andra länderspolis har effektiviserats, närmast med poliseftersom frågan faktiskt är gränsöverskridande.På lagstiftningsområdet har regeringen sedan dentillträdde tagit tag i flera frågor somhar försummats av den tidigare borgerliga regeringenför att skärpa lagstiftningen och polisens möjligheteratt arbeta. Detta har mycket stor betydelse just i dessasammanhang. är det möjligt att avlyssnamobiltelefoner och vidarekopplade telefonsamtal.Numera är det möjligt att spana med fjärrmanövrera-de övervakningskameror. Detta är ett mycket viktigtinstrument, bl.a. när det gäller bekämpning av dennatyp av brottslighet. Jag har tillsatt en utredning för attgå vidare när det gäller att överväga vilka ytterligaretvångsmedel vi måste ge polisen möjlighet att använ-da. Detta handlar ju om mycket grov och allvarligbrottslighet. Ökad användning av telefonavlyssningoch övervakningskameror är andra typer av åtgärdermot brott som används också i förspaningssyfte. Detfinns en utredning som även funderar över den svårafrågan om vi skall tillåta buggning i vårt samhälle.Det är bl.a. den här typen av brottslighet, eller befa-randet att sådant kan förekomma i , som liggerbakom detta beslut. Ett databaserat kriminalunderrät-telseregister övervägs. Detta kan bli ett viktigt instru-ment i polisens arbete. Även när det gäller mera av-lägsna, men ändå betydelsefulla frågor om skydd förvittnen och bevispersoner i de här sammanhangen haråtgärder vidtagits, och ytterligare övervägs.Jag anser att svensk polis har tagit denna fråga påyttersta allvar. Så har också jag gjort. Därigenom harjag tagit initiativ till en rad åtgärder som skall förbätt-ra polisens möjligheter att arbeta. Jag har delvis möttmotstånd i den här kammaren, dock icke av GunHellsvik och hennes parti. Det vill jag tacka för.När det gäller polisens resurser gör jag bara denförvånade kommentaren om polisen med sina resur-ser, totalt sett : Skulle deinte har resurser att bekämpa den allvarligaste typenav brottslighet?Anf. 52 ():Fru talman! Jag har fått ett klart svar på frågan omhuruvida det blir någon utökning av polisens resurser.Där uppfattade jag att svaret är ett klart nej. Men jagvill då ställa några andra frågor kopplade till dendiskussion som ägde rum i kammaren i våras.En fråga är: Varför föreslår regeringen att den na-tionella insatsstyrkan skall försvinna i stället för,vilket jag i den debatten förde fram och vilket vi harlagt fram i en partimotion, att vi ändrar reglerna så attvi kan utnyttja den höga kompetens som finns inomdenna insatsstyrka runt om i landet? Varför läggerinte regeringen fram det förslag som möjliggör bugg-ning som faktiskt finns i stället för att tillsätta en nyutredning som skjuter avgörandena ? Ochvarför görs de stora besparingar på kriminalvårdensom bl.a. drabbar klass 1-anstalterna, den typ av an-stalter där dessa ligister bör sitta? Dessa anstalter är fullbelagda.Anf. 53 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att är dåligt in-formerad. Den skall inte allsförsvinna. Det har aldrig varit meningen. Den natio-nella insatsstyrkan, som skall bekämpa terrorism, harinte använts sedan den kom till. Den har till mig fram-fört - jag antar att den framförde det till den tidigare regeringens tid - en bön om att viskulle ändra regelverket så att man kunde använda sinkompetens mera i vardagligt arbete och icke baravänta på att terrorism skulle inträffa. Det är bakgrun-den till att vi ser över regelverket och inför den natio-nella insatsstyrkan i organisationen för piketen iStockholm. Det gör det möjligt att för delanvända sig av kompetensen hos denna insatsstyrkaäven i andra sammanhang, och det gör det möjligt förde andra storstäderna, som har egna piketstyrkor, attkunna begära hjälp i den mån man bedömer att justden särskilda kompetens som finns i piketbehövs även på den egna orten.När det gäller buggning är ocksådåligt påläst. Den utredning och det förslag som sedangammalt finns när det gäller buggning gäller barasäpos verksamhet, inte den öppna polisverksamheten.Den har aldrig utretts, men jag anser att den skallutredas.Det sker inga besparingar i kriminalvården sominnebär att vi inte skulle kunna ha platser i klass 1,eller att säkerheten inte skulle kunna upprätthållasdär. borde kanske informera sig om hurde besparingar som kriminalvården genomför faktisktfördelar sig på olika områden.Anf. 54 ():Fru talman! Jag skall bara kort konstatera att denändring som framställs i budgetpropositionen är attden skall ingå i piketstyrkan iStockholm, som justitieministern säger. Men en änd-rad lagstiftning innebär också att man mister möjlig-heten att hålla denna styrka samlad och att användaden inte bara för det vi formellt kallar "mot terrorist-verksamhet", utan även för denna typ av speciellaaktioner.Anf. 55 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till stats-ministern i samma ärende.Anf. 56 TALMANNEN:Eftersom ställer frågan till statsminis-tern får hon vänta, därför att justitieministern måste fåsvara först.Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Den särskilda insatsstyrkans särskildakompetens när det gäller att bekämpa terrorism kom-mer att bibehållas. Ett sätt att säkerställa att den härgruppen kan bibehållas resursmässigt, kompetens-mässigt och mentalt är att införa den i piketen iStockholm, men att hålla den samlad när det gällerderas särskilda kompetens i fråga om insatser motterrorism.Anf. 58 ():Fru talman! Det är naturligtvis riktigt att Polisenhar resurser och gör vad den kan för att bekämpa detsom vi nu upplever. Men vi skall komma ihåg att detinte spelar någon roll hur mycket resurser vi ger Poli-sen, därför att den kommer aldrig att klara det härsjälv. Vi måste arbeta över det breda fältet.Jag har alltid hävdat att vi har mycket bra lag-stiftning på många olika områden, men det är bara detatt vi inte använder den fullt ut.