prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Det är också nödvändigt att deinblandade parterna ger sitt samtycke till fredsstyrkan.För att skall delta krävs också att det är ensamverkan mellan många länder och att länder somstår utanför NATO också deltar, dvs. länder som ärneutrala och inte har några bindningar till NATO.Ryssland är ett exempel på ett sådant land som jumotsätter sig sina grannländers medlemskap i ändå deltar i fredsoperationer av det här slaget.Även om FN:s begäran om en fredsstyrka får sessom en fortsättning på ett fredsbevarande arbete somännu inte är slutfört, anser vi att varje insats är unikoch att måste ta upp liknande bemyndigan-den från FN till övervägande och beslut varje gång iriksdagen.Miljöpartiet anser att det är nödvändigt att enfredsbevarande styrka finns i området för att manskall få möjligheter att fortsätta freds- och återupp-byggnadsarbetet. De flyktingar som vill skall kunnaåtervända hem utan att behöva frukta för sin säkerhetoch sitt liv.Jag vill också poängtera att aktivt bör ar-beta för att de militära insatserna så fort som möjligtersätts av civila insatser med FN-personal. Vi menaratt samarbetet inom IFOR är klart begränsat. Det ärinte en inledning till något ytterligare samarbete medandra säkerhetsorganisationer.Det har tagits upp hur viktigt det är att krigsförbry-tarna blir dömda och får sitt straff. Påtryckningarna påparterna, som faktiskt har gått med på detta fredsavtal,måste öka. Det är inte bara i avskräckande syfte somdet här är viktigt. När jag var ute ochtalade om FN, kom det fram en man från Bosnien tillmig och berättade att den by där han bodde hadeblivit utplånad av fienden, men att det fanns en videosom visade attacken mot byn. Det var en video somingen hade vågat visa. Men övertygelsen om att deneller de som gjorde detta skulle bli straffade gjorde atthan sade: Jag känner ingen bitterhet. Jag vet att desom har gjort detta skall bli straffade.Jag tycker att det också är en viktig aspekt på sä-kerhetsstyrkans arbete.Anf. 177 Utrikesminister ():Herr talman! Mer än har förflutit sedanfredsavtalet slöts i . Det var på många sätt ettunikt internationellt avtal. Föresatsen var inte bara attseparera de stridande och få vapnen att tystna. reglerar delvis i detalj hurdet nya Bosnien skall byggas upp, hur fungerandeinstitutioner skall skapas, hur demokratiska val skallordnas, hur flyktingar skall återvända, vad som åvilarparterna och vilken internationell hjälp de kan räknamed.Det internationella samfundet har tagit på sig enambitiös politisk och ekonomisk roll. Den rollenkommer vi att behöva fortsätta att spela under lång tidframöver. Vi gör det i samspel med parterna somnaturligtvis bär det yttersta ansvaret för en varaktigfred.IFOR-styrkan som verkat är inte alls detenda, men kanske det mest påtagliga, uttrycket för detinternationella ansvaret. IFOR har beslutats av FN. ingår ett stort antal länder från och frånövriga delar av världen - NATO-medlemmar och ickeNATO-medlemmar. IFOR har med framgång kunnatfullgöra sin huvuduppgift att förhindra fortsatta stri-der.Men vi vet också att det finns ett behov av inter-nationell närvaro framöver. Därför håller en multina-tionell fortsättningsstyrka nu på att sättas upp omfat-tande ungefär 30 000 personer, dvs. ungefär hälftenav den tidigare styrkan. fattade ifredags det formella beslutet om styrkans mandat. Detliknar i allt väsentligt det tidigare mandatet, och styr-kans uppgifter på marken kommer också att bli likar-tade. Styrkan skall genom sin närvaro förhindra attnya strider bryter ut och upprätthålla rörelsefriheten iBosnien.Men den miljö i vilken SFOR, som styrkan heter,skall komma att verka blir förhoppningsvis litet an-norlunda. Större tonvikt kommer fortsättningsvis attläggas vid den civila sidan av fredsprocessen. Deninternationella polisstyrkan kommer att få viktigareuppgifter. Samspelet mellan de civila och militäradelarna kommer att bli än mer betydelsefullt.Den svenska bataljonen kommer liksom attuppträda i en nordisk brigad i vilken också de baltiskaoch polska soldaterna skall ingå. Våra uppgifterkommer sannolikt att likna dem som vi haft.Bataljonen kommer att vara förlagd till nordöstraBosnien.För har det varit naturligt att delta i fort-sättningsstyrkan. Det enhälliga beslut om det somriksdagen kommer att fatta är naturligtvisnågonting som är synnerligen utrikespolitiskt väsent-ligt. Jag tror också att vi gemensamt i ärstolta över vad vi svenskar har kunnat uträtta inomden nordisk-polska brigaden. För oss är också delta-gandet i IFOR och i det kommande SFOR ett ut-tryck för att vi tillsammans med andra länder vill ochkan medverka i uppbyggnaden av det nya Europa.Herr talman! Även om kriget i Bosnien förhopp-ningsvis är slut, är freden därmed inte vunnen. är inte uppfyllt ännu, inte till bokstaven ochännu mindre till andan. Under den ministerkonferensom Exjugoslavien som avhölls i för två veck-or sedan antogs ett dokument som på Daytonavtaletsgrund blir ett handlingsprogram för den fortsattafreds- och försoningsprocessen i Bosnien och Herce-govina. Betydande internationella insatser kommer attkrävas även framöver. Till att börja ,men det behövs naturligtvis mycket längre. Vi måstevara beredda att ta ett ansvar för rekonstruktionen avBosnien-Hercegovina, och för övrigt hela Exjugo-slavien. Det är nödvändigt att vi har ett omfattandecivilt återuppbyggnadsprogram. Vi måste också görastora insatser för att de gemensamma samhällsinstitu-tionerna i skall kunna växa sigstarka. måste åter bli ett landdär alla folkgrupper kan bo sida vid sida utan fruktanoch dit landets bortjagade befolkning vill och kanåtervända.Under var vi eniga om attåteruppbyggnadsbiståndet inte skall ges villkorslöst.Syftet med det bistånd vi ger är ju politiskt. Vi villåstadkomma fred, trygghet och demokrati. Därförmåste parterna nu visa att de vill genomföra det deskrivit har vi också upplevtdemonstrationer, framför allt i men också iandra serbiska orter, och ett folkligt missnöje medregimen i . Jag tycker att det är uppmuntrandeatt så många människor så tydligt visar sin tydligaönskan att det bör vara en demokratisk process ocksåi och att man ställerkrav på sina ledare att det skall kunna förverkligas.Det är uppenbart att det finns väldigt mycket attgöra i det avseendet. Behovet av utveckling av dedemokratiska institutionerna och av demokratin ärlika uppenbara som bristerna i demokratin i För-bundsrepubliken här har vi framfört till representanter för För-bundsrepubliken . Vi hade för ett parveckor sedan besök av deras vice utrikesminister här iStockholm, och både jag och andra företrädare förregeringskansliet hade då tillfälle att tydliggöra dettaför honom. Jag träffade under Londonkonferensenutrikesminister och framförde den svens-ka inställningen även till honom.Vi har framför allt agerat genom EU. Utrikesmi-nistrarna inom EU har gemensamt framhållit till pre-sident och hans regim främst att man måsteavhålla sig från våld - det är det allra viktigaste i dethär läget - men också att man måste söka dialog medde olika politiska grupperna i landet. Man måste re-spektera valresultatet i alla valkretsar. Fria mediermåste tillåtas verka. Vi har också framhållit att denbild av som alla nufår naturligtvis påverkar nationens möjlighet att när-ma sig det övriga , framför allt EU. Vi harockså i det allmänna rådsmötet inom EU beslutat attvi nu inte skall ge några handelspreferenser till För-bundsrepubliken . Vi har alltså agerat påolika sätt, och jag tror att EU:s agerande har spelat enviss roll, och kommer att spela en viss roll, både föratt oppositionen skall känna att vi bryr oss om ochinser vad den står för och naturligtvis också för attregimen skall inse att en demokratisk utvecklingmåste komma till stånd.Herr talman! För att återvända till vill jag bara sluta med att säga att vi allahar ett ansvar för utvecklingen där. kommeräven framöver att lämna betydande bidrag, men detfrämsta ansvaret åvilar de bosniska parterna och debåda nya republikerna och Förbundsrepubli-ken Jugoslavien.Det internationella biståndet kan bygga upp detsom bombats sönder, men det kan inte åstadkommaförsoning mellan kroater, muslimer och serber. SFORkan hindra kriget, men SFOR kan inte skapa freden.För det krävs god vilja hos folken och deras ledare.För det krävs tid och ett tålmodigt arbete på alla nivå-er.Anf. 178 () replik:Herr talman! Utrikesministern använder, liksompropositionen och utrikesutskottets betänkande, fleragånger uttrycken "parterna" och "samtliga parter".Jag vill då fråga utrikesministern: parterna likställ-da? Är samtliga parter lika goda kålsupare när detgäller att fullfölja ? Är det så att vissaparter är mer samarbetsvilliga, t.ex. när det gällersamarbetet med Haagtribunalen, än andra?Kan vi få ett klart besked från utrikesministern omvar gränsen går för när det gäller de kom-munalval som har omintetgjorts? sägs det skall föra en dialog med och att deteventuellt skall genomföras nya val för att folket skallfå möjlighet att ge uttryck för sin vilja. Men det kan juinte vara så att de val som hölls för fyra veckor sedanvar manipulerade till oppositionens fördel, när vi vetvilken polis- och partistat som totalt kontrolleradevalproceduren - inte minst i de största städerna ochBelgrad.Nya val ger och regimen alla möjlighe-ter att manipulera. I valrörelsen inför kommunalvalenför fanns det oberoende medier -de har tystats . Det handlar otvetydigt om att valre-sultaten från de första valen måste godkännas utandiskussion.Kan vi få ett klart besked från utrikesministern häri dag om roll i Bosnien? Trots att Kroatiennu har blivit medlem i fortsätter denetniska rensningen i . Alla vet att detta inte kanske utan president medgivande. Kan vi fåett klart och entydigt besked från utrikesministern omhur vi ser på president roll i fullföljandet avDaytonavtalet i Bosnien?Anf. 179 Utrikesminister ():Herr talman! Det är självklart, , attde parter som finns, såväl inom Bosnien-Hercegovinasom i de tre stater som formellt undertecknade , har litet olika skuld i olika delar och sektorerinom det vi nu arbetar med. Det gäller skuld till kri-get, övergrepp vad gäller mänskliga rättigheter, bris-tande demokrati, att man inte tillåter flyktingar attåtervända osv. Men jag tycker inte att det är så me-ningsfullt för oss att hålla på med den skuldfördel-ningen. Det viktiga är ju ändå att se framåt och attförsöka arbeta konstruktivt.Ta t.ex. . fick , efter ganskastor och lång tveksamhet från bl.a. svenska parlamen-tariker och den , bli medlem iEuroparådet. Då vill vi ju utnyttja det medlemskapettill att ställa krav på och att konstruktivtarbeta med landet så att man inte fortsätter vägen medetnisk rensning, med att göra det svårt för mediernaatt fungera osv. Här skall vi konstruktivt kunna ställakrav på , just därför att landet nu är medlem iEuroparådet.Detsamma säger vi gentemot FörbundsrepublikenJugoslavien. Den är visserligen inte med i viktigaeuropeiska strukturer ännu, men man vill gärna blidet. Då måste man också leva upp till europeiskakriterier, t.ex. att respektera val.Anf. 180 () replik:Herr talman! Det är visst intressant att diskuteraparterna. Kan utrikesministern åtminstone medge attdet finns parter som fick ganska stora delar av sinakrigsvinster bekräftade i och som där-för har mindre intresse, vilket de också visar i praktiskhandling, av att snabbt genomföra ,medan det finns andra parter - offren i konflikten, desom förlorade mest - som har större anledning attsamarbeta och därför också gör det?Kan vi få ett klart besked om var gränsen går närdet gäller och kommunalvalen?Kan vi få ett klart besked om var gränsen går närdet gäller president och roll i denetniska rensningen i - inte bara att det förs endialog?Sedan sade utrikesministern i sitt anförande att detnya mandatet från säkerhetsrådet i allt väsentligt lik-nar det gamla. Ja - och det gamla mandatet var detsom man från IFOR på platsen uttryckligen har använtsom argument i fråga om varför man inte har kunnatingripa när man har stått öga mot öga med identifie-rade krigsförbrytare. Jag ställde frågan tidigare i dag:Vilka folkrättsliga förpliktelser har IFOR-styrkornaatt gripa krigsförbrytare som är åtalade vid Haagtri-bunalen och som man kan identifiera på plats?Anf. 181 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror inte alls att vi har delademeningar vad gäller många krigsherrar och derasskuld i det här, och inte heller när det gäller att vissaparter genom krigsvinster har mycket mindre intresseav att uppföra sig som vi vill än andra. Många harförlorat mer och andra har vunnit mer. Det är någon-ting som vi fick lov att acceptera när vi accepteradeDaytonavtalet, för det är ett fait accompli i det läget.Men det är inget rättvist avtal för den sakens skull.Förvisso finns den här skillnaden i vinster och förlus-ter; det kan vi vara helt överens om, är jag ändå mindre benägen att hålla på ochutpeka vilken roll den ena och den andra presidentenhar i det här sammanhanget. För mig är det viktigt principiellt slå fast att valresultat skall respekte-ras.Man skall självfallet inte manipulera val. Manskall tillåta fria medier. Det är detta konstruktivaarbete som vi står för, och det gäller naturligtvis i höggrad och det somsker på kroatiskt område där kroatiska regeringen harinflytande att vi inte kan acceptera en fortsatt etniskrensning.Krigsförbrytarnas gripande är en mycket svår frå-ga. Om vi skall se till fakta finns det en säkerhetsråds-resolution som inte ger skyldighet för IFOR ellerSFOR att gripa krigsförbrytare. Mandatet ger demmöjlighet att gripa krigsförbrytare, men hur dennamöjlighet utnyttjas är en fråga för de militära befälha-varna, och har man uppenbarligen inte ansettdet möjligt att göra någon större aktion. Man kannaturligtvis vända detta väldigt mycket emot just deninternationella styrka som finns i området, men det fåraldrig undanskymma att det faktiskt är parterna somhar ansvaret enligt att gripa misstänktakrigsförbrytare.Anf. 182 () replik:Herr talman! Först vill jag tacka utrikesministernför beskrivningen av vad regeringen har gjort vadgäller . Det är utmärkt att ta upp detta inomEU-kretsenMen jag önskar ändå, precis som ,ett ytterligare förtydligande eller förstärkande av attdet väl i första hand har handlat om att den svenskaregeringen har agerat för att de val som har genom-förts skall accepteras, inte att det blir nya val. Detmåste ju ändå vara den utgångspunkt som vi bör ha.Likaså måste det handla om att stödja fria medier.Den andra frågan som jag tog upp tycker jag inteatt utrikesministern har berört över huvud taget, näm-ligen frågan om vapenembargot och rustningskontrol-len. Jag hyser väldigt stor oro för att det nu finnsutomstående parter som har ett stort intresse av att setill att det sker en upprustning i Bosnien-Hercegovinaoch givetvis i andra kringliggande stater som har varitinblandade i Jugoslavien-krigen.Man brukar tala om lågintensiva krig. Vi vet att viinte har uppnått en varaktig fred. Vi har ett fredsavtal,men inte en varaktig fred. Man skulle kunna tala omatt det råder en lågintensiv fred i . Därmed finns det naturligtvis storarisker för upprustning, både i det landet och i kring-liggande länder. Jag vill veta vad den svenska rege-ringen gör för att stoppa detta. Vad gör den svenskaregeringen för att i första hand försöka se till att ettvapenembargo skulle kunna fortsätta? Det måste jubedömas vara oerhört nära att konflikter blossar upp.Anf. 183 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker alltid att det är fel när re-gimer reagerar på det viset att man talar om omval närman ser problem med ett val. Det är någonting som jufinns i ryggraden på oss som är demokrater som dåsäger att någonting är fel. Det kan väl utgöra ett tyd-ligt svar på det frågade om.Jag tror dessvärre att det kommer att vara meravapen i området framöver. Detta att embargot lyftesinnebär ju en möjlighet framför allt för att skaffa sig mera vapen . Men viförsöker motverka det genom rustningsbegränsningar,och gör här ett viktigt arbete och har parternamed sig. Det gick ju ändå att komma överens i enförsta omgång. Det här måste dock följas upp, ochnaturligtvis skall vi göra vad vi kan för att motverkaatt det här nu blir ett område för ytterligare rustning.Det vore väldigt olyckligt. Men jag kan ju se hur detinternationella scenariot ser ut, och jag är dessvärrenågot pessimistisk.Anf. 184 () replik:Herr talman! Då vill jag med anledning av den se-nare punkten fråga utrikesministern: den svenskaregeringen i direktkontakter med regeringen i Bosni-en-Hercegovina tagit upp detta och direkt hos denregeringen men också inom EU-kretsen försökt drivapå för att stoppa ytterligare upprustning?Anf. 185 Utrikesminister ():Herr talman! Rustningsbegränsningen har ju fram-för allt varit något som har arbetat med, mendet har skett med mycket starkt stöd från EU-kretsen,och i vår arbetsfördelning har det varit framför alltTyskland och utrikesminister som har varitmed och drivit på i denna fråga.Jag har också i direkta samtal med företrädare förden bosniska regeringen framfört just detta att det inteär med vapen som man skapar sig sin trygghet.Ju mera vapen det finns i området desto större bliregentligen osäkerheten för befolkningen.Anf. 186 () replik:Herr talman! Jag har en fråga om till utri-kesministern. Jag såg en liten notis i tidningen förungefär om att president harerbjudit att sända en delegation till föratt kontrollera valen. Jag undrar om utrikesministernvet någonting om det och hur man i så fall skullekunna göra en sådan kontroll så att man kan uppfyllaönskningarna om att den opposition som är i majoritetockså blir i majoritet i de kommunala valen.Anf. 187 Utrikesminister ():Herr talman! Vi utrikesministrar, som träffades iDublin under toppmötet, hade ett ganska långt sam-manträde om situationen i . Inte minst talade vi just om den inbjudan somnu har kommit till att sända en mission tillBelgrad. Vi noterar det med intresse, som vi sade iden deklaration som antogs efteråt.I det ligger en viss avvaktan. Det finns en risk föratt en sådan här OSSE-mission kan utnyttjas. Det är jufråga om vad den får göra på plats. Vilka villkorkommer att gälla för dess arbete? Det är ju viktigt attden inte används bara för att legitimera vad regimenhar vidtagit för åtgärder, utan att regimen också för-binder sig att faktiskt lyssna till vad missionen har attsäga, och kanske t.o.m. förbinder sig att acceptera detresultat som OSSE-missionen skulle komma fram till.Hur det här förhåller sig vet jag fortfarande ännu inte,men jag tror att diskussioner om det här nog pågårinnan denna mission kommer att förverkligas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § och internationell sam-verkanFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU1Utrikesförvaltning och internationell samverkan(prop. 1996/97:1 delvis)Kammaren biföll tredje vice talmannens hemstäl-lan om att ärendet fick avgöras efter endast en bord-läggning.Anf. 188 ():Herr talman! Den svenska utrikesförvaltningenspelar en mycket viktig roll i kontakterna mellanSverige och övriga världen. Men mycket har hänt ivärldspolitiken som påverkar våra kontakter medandra länder.Vem hade kunnat tro, , när Sve-riges dåvarande statsminister besökteDDR, att landet skulle vara återföre-nat med den tyska , eller att Polen1996 skulle vänta på medlemskap i både den europe-iska unionen och t.o.m. NATO?När jag träffade ett par representantersom var med de två nobelpristagare som hade fåttårets fredspris, berättade en av dem att han och hanshustru hade deltagit i en konferensom vid i . Denslutsats man kom fram till vid konferensen var attTyskland förmodligen skulleåterförenas och att skulle raseras, meningen av konferensdeltagarna trodde att de självaskulle få uppleva det. föll muren.IFOR-styrkan är ju också ett exempel på ett sam-arbete som hade varit otänkbart för bara några årsedan.Och vem hade kunnat tro att på 1990-taletför många skulle vara ett efterföljansvärt exempel påekonomisk tillväxt och demokrati? Och inte hademånga kunnat tänka sig att tre fyra fattiga länder iSydostasien skulle vara Sve-riges tredje största utlandsmarknad efter Västeuropaoch Nordamerika.Herr talman! Jag har velat ge denna bakgrund föratt visa hur föränderlig världen är och hur mycket somhar skett bara . Självfallet påverkar dettai allra högsta grad arbetet inom den svenska utrikes-förvaltningen, både hemma i och vid vårabeskickningar i andra länder.Den största förändringen för del är att vifrån är medlemmar i . Detkräver ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inomramen för EU-samarbetet. Särskilt är vi intresseradeav den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,liksom en gemensam europeisk säkerhetsordning istort. Det fordrar en gedigen kompetens och svenskdiplomatisk närvaro i hela och i Medelhav-sområdet.Innan jag går vidare och talar om var vi bör vararepresenterade med ambassad och ambassadör, enligtvår uppfattning, skall jag säga någonting om ett annatförhållande som i allra högsta grad påverkar arbetetpå en utrikesförvaltning i ett annat land. Det är densnabba utvecklingen på telekommunikationsområdet.Vi har t.ex. fått höra hur svenska ambassader i viktigafrågor får sin förstahandsinformation från CNN, ochinte från den svenska utrikesförvaltningen. Så var detnär budskapet om att valts in i spreds över världen. Eftersom den utveckling-en ständigt går vidare är det bara att tacka och taemot. Det betyder att den dagsaktuella politiska rap-porteringen från ambassaderna rimligtvis får en alltmindre betydelse. I detta ligger inget negativt. Am-bassaderna kan härigenom ägna sig åt mer angelägnauppgifter och mer kvalificerade bedömningar. Vi talarom detta i vårt särskilda yttrande som är fogat tillbetänkandet.Vi talar också i motioner och yttrande om betydel-sen av svenska ambassader på olika håll i världen,alltså även på andra håll än i och Medelhav-sområdet. Vi delar inte regeringens uppfattning. Vitycker inte att det är en klok politik - inte ens i be-sparingstider - att stänga ambassader eller att inteöppna ambassader på strategiskt viktiga platser. Vianser framför allt att regeringen inte har kunnat redo-visa en genomtänkt strategi inför de beslut man harfattat.Som exempel nämner vi ambassaden i Wellingtoni , som inte längre finns. Den borde abso-lut öppnas igen. Vi tycker också att bör ha endiplomatisk närvaro i i . Utskottetsäger visserligen att riksdagsresor till ,som är populära, får god service via den svenskabeskickningen i , och att utvecklingen i följs från , vilket ansetts tillräckligt.När det gäller tycker vi inte att det räck-er med sidoackrediteringen från . Vi redo-visar ganska utförligt varför vi tycker så i motionen303. När det gäller skriver utskottet att enmera aktiv svensk bevakning i inte är uteslutenom utvecklingen skulle motivera detta. Vi anser motbakgrund av vad som har hänt i på senaretid att utvecklingen motiverar detta.Vi tycker att det vore värdefullt med en utredningom utlandsrepresentation. Vi är inte ensam-ma om detta. intar samma ståndpunkt.Jag har pekat på några viktiga förändringar somskett och som sker när det gäller den utrikespolitiskasituationen. Vi är väl medvetna om att UD:s centralaförvaltning genomgått en omorganisation. Vi ser detsom angeläget att den nu följs upp av en översyn avSveriges utlandsrepresentation. Regeringens förslagtill besparingar bygger på föreställningen att denrådande strukturen i princip skall behållas, fast på enlägre nivå. Vi har som alternativ till den nuvarandeuppbyggnaden av ambassader tänkt oss flera, menmindre, ambassader - ambassader som får möjlighetatt specialisera sig och som inte behöver vara upp-byggda efter samma mall. Vi nämner ämnesområdensom handel och bistånd.När det gäller handel har vi via kontakter med vis-sa EU-länder funnit att man t.ex. på den holländskautrikesförvaltningen är mycket aktiv när det gällerinvesteringar i . Man är lika aktiv iarbetet för holländska investeringar utomlands.