prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:109Tisdagen den 11 juniKl. 09.00 00.25Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 juni.2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 10 juniKU29 Radio- och TV-frågorMom. 1 (översyn av radio och TV-lagstiftningen)1. utskottet2. 1 (fp, m)Votering:192 för utskottet99 för res. 12 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 19 c, 20 v, 13 mpFör res. 1: 67 m, 20 fp, 12 kdsAvstod: 1 s, 1 mFrånvarande: 20 s, 12 m, 8 c, 6 fp, 2 v, 5 mp, 3 kdsMom. 2 (tillstånd till nya kanaler)1. utskottet2. 2 (m)Votering:229 för utskottet69 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 20 fp, 20 v, 14 mp, 12 kdsFör res. 2: 69 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 6 fp, 2 v, 4 mp, 3 kdsMom. 5 (radio- och TV-lagen och de kulturpolitiskamålen)1. utskottet2. 4 (v)Votering:278 för utskottet20 för res. 451 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 19 c, 21 fp, 14 mp, 11 kdsFör res. 4: 20 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 2 v, 4 mp, 4 kdsMom. 9 (innehållet i programutbud)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av moti-veringen i res. 8 (mp)Votering:216 för utskottet14 för res. 868 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets motiveringPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 19 c, 21 fp, 19 v, 12 kdsFör res. 8: 14 mpAvstod: 68 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 16 (TV-avgiften)1. utskottet2. 13 (fp)Votering:206 för utskottet21 för res. 1370 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 19 c, 19 v, 13 mp, 12 kdsFör res. 13: 21 fpAvstod: 69 m, 1 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU12 En radio och TV i allmänhetens tjänst1997-2001Mom. 1 (fråga om avslag på proposition 1995/96:161)1. utskottet2. 1 (m)Votering:229 för utskottet69 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 21 fp, 19 v, 14 mp, 12 kdsFör res. 1: 69 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 9 (riktlinjer för programverksamheten i vadavser mediets genomslagskraft)1. utskottet2. 10 (kds)Votering:232 för utskottet12 för res. 1052 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 18 m, 18 c, 20 fp, 19 v, 13 mpFör res. 10: 12 kdsAvstod: 50 m, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 9 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 18 (finansiering och ekonomiska förutsättningarför programföretagen)1. utskottet2. 22 (v)Votering:210 för utskottet19 för res. 2269 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 21 fp, 14 mp, 12 kdsFör res. 22: 19 vAvstod: 69 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsMom. 23 (finansiering)1. utskottet2. 27 (m, v, mp, kds)Votering:185 för utskottet112 för res. 271 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 19 c, 21 fpFör res. 27: 67 m, 19 v, 14 mp, 12 kdsAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU33 Vissa bestämmelser om dubbelbeskatt-ningsavtalet mellan och , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU15 Verksamheten inom 1995Kammaren biföll utskottets hemställan.UU25 Verksamheten inom Europeiska unionenunder 1995Kammaren biföll utskottets hemställan.UU26 Verksamheten inom under 1995Kammaren biföll utskottets hemställan.NU26 Aktiv förvaltning av statens företagsägandeMom. 1 (riktlinjer för kommersiella företag med stat-ligt ägande)1. utskottet2. 1 (fp, m, c, kds)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:22 för res. 214 för res. 3259 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:119 för res.130 för res. 2146 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:160 för utskottet120 för res. 115 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 17 vFör res. 1: 69 m, 18 c, 21 fp, 12 kdsAvstod: 1 v, 14 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 9 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 3 kdsMom. 3 (strukturåtgärder avseende )1. utskottet2. 5 (c, mp)Votering:263 för utskottet33 för res. 553 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 21 fp, 19 v, 12 kdsFör res. 5: 19 c, 14 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU16 Landsbygdsstöd, m.m.Mom. 1 (landsbygdsstöd till jordbruksföretag ochkombinationsverksamheter m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp, kds)Förberedande votering:74 för res. 126 för res. 2195 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:203 för utskottet69 för res. 125 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 19 c, 21 fp, 19 vFör res. 1: 69 mAvstod: 13 mp, 12 kdsFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 c, 5 fp, 3 v, 5 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.3 § BordläggningsdebattAnmäldesPropositioner1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera denöppna arbetslösheten /96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslös-heten , ändrade anslag för budgetåret1995/96, finansiering m.m.Anf. 1 Finansminister ()Fru talman! Regeringen lägger två proposi-tioner på bord angående sysselsättnings-politiken och den ekonomiska politiken. Jag vill här tatillfället i akt att kort informera ledamöterom det huvudsakliga innehållet i dessa båda proposi-tioner.Vi har lagt fast ett mål att halvera den öppna ar-betslösheten till . Vi bedömer att denutvecklingen inte kommer att uppnås utan att ytterli-gare ekonomisk-politiska åtgärder föreslås. Vi presen-terar i den ena av de två propositionerna ett antalförslag som har den inriktningen.Det handlar om en reformerad arbetsmarknads-politik. Vi lägger fast ett fåtal tydliga mål för . Vi omfördelar resurser från centralnivå till lokal nivå. Det handlar om att stärka arbets-förmedlingarna som jobbar i fronten med att hjälpamänniskor som har blivit arbetslösa att få nya jobb.Vi öppnar upp en möjlighet för 40 000 äldre ar-betslösa - människor som är - att fåjobb med a-kasseersättning i kommuner, i landstingoch i staten. Vi slår fast att det skall utarbetas indivi-duella handlingsprogram för de arbetslösa, i närasamarbete med arbetsförmedlingarna. Vi slår fast attarbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställnings-försäkring och markerar att vi skall ha en bortre pa-rentes om tre år.Hela inriktningen i det här paketet är att förhindraatt människor hamnar i den situationen. Genom enlång rad insatser, som jag skall beskriva, är syftet attså få människor som möjligt över huvud taget skallkomma i den situationen att den bortre parentesen slårtill.Vi aviserar kommande förslag om reformer av ar-betslöshetsförsäkringen. Där ingår att höja arbetslös-hetsersättningen från till från den 1 januari1998, och att denna åtgärd i sin helhet skall finansie-ras inom a-kassan.Vi beskriver en tänkt finansiering av denna höj-ning, men vi öppnar också upp en möjlighet. Om detkommer andra och bättre förslag till finansiering är viberedda att beakta detta. Om så inte blir fallet avser viatt återkomma med konkreta förslag utifrån de riktlin-jer vi har aviserat.Vi konkretiserar nu den stora utbildningssatsning-en. Det är den största utbildningssatsning som hargenomförts i modern tid i . Det handlar om100 000 platser i den reguljära vuxenutbildningen,och det handlar om 30 000 platser i högskolor och påuniversitet - inte minst i de mindre regionala högsko-lorna ute i landet. Vi beskriver också hur vi hartänkt att de 30 000 platserna skall fördelas över lan-det.Jag är övertygad om att detta kommer att innebäraen mycket kraftfull injektion till de orter, och till deregioner som omger dessa orter, som får det här storatillskottet av nya utbildningsplatser. Det handlar om40 % eller mer i ökning av utbildningsplatserna pådessa högskolor. Till denna stora satsning kopplar vien finansiering för dem som skall gå en utbildningupp till tre år.Vi har den uppfattningen att en mycket stor del,sannolikt flertalet, av de nya jobb som skall skapasunder skall skapas i små och me-delstora företag och i nya företag. Vi föreslår därfören rad åtgärder som skall stimulera dessa företag attväxa och att anställa fler människor. Vi lägger framförslag om att sänka arbetsgivaravgifterna med 5procentenheter för en lönesumma upp till 600 000 kr.Det här är en åtgärd som alla företag kommer attta del av. Det finns inga tröskeleffekter inbyggda,utan skattelättnaden ligger kvar även för större före-tag. Men självfallet har åtgärden störst betydelse försmå företag och för nya företag. Denna lättnad gällerockså egenföretagare. Jag vill understryka att det intefinns någon koppling till förmånssidan i den härsänkningen. De förmåner som är knutna till vissa avde sociala avgifterna ligger kvar ograverade.Vi aviserar också en kommande lättnad i dubbel-beskattningen, i första hand inriktad på små och me-delstora företag. Efter det expertarbete som har sketthar vi funnit att det inte är möjligt att utforma ettförslag där lättnaden ligger i bolagsledet. Den kom-mer därför att läggas i ägarledet. Den närmare ut-formningen av detta förslag kommer att presenterasom några månader, och tanken är att åtgärden skallträda i kraft , dvs. änvad som har aviserats.Vi aviserar också ett intensivt arbete med att ge-nomföra förenklingar i skattereglerna, inte minstinriktade på enskilda näringsidkare. Vi slår fast att detinte skall utgå någon förmögenhetsskatt på och onoterade aktier.På bilområdet aviseras nu flera förslag som har tillsyfte att stimulera svensk bilindustri, att få till stånden förnyelse av den åldrade svenska fordonsstockenoch att få skatteregler som är miljövänliga.Förslaget kommer till stora delar att överensstämmamed den departementspromemoria som är ute påremiss, men vi vill ändå invänta remissinstansernassynpunkter innan det slutliga förslaget spikas.Det innebär att vi tar bort den överbeskattning somligger på förmånsbeskattningen . Det innebärockså att vi låter skatten vara anpassad till räntelägetoch att vi för in en rörlig komponent. Det skall varadyrare att köra mycket än att köra litet. Vi får miljö-hänsyn.Till detta kommer att vi nu föreslår ett omedelbartslopande av bilaccisen, och därmed får en stimulansav bilförsäljningen och förnyelsen av fordonsparken.Vi lägger också fram förslag om att temporärtsänka stämpelskatten på fastighetsöverlåtelser till entredjedel av den nuvarande nivån. Denna skattesänk-ning kommer att gälla till utgången av 1997. Syftet äratt underlätta för boende att byta bostad men också attunderlätta den omstrukturering som måste äga rum påden svenska fastighetsmarknaden. Vi tror att dennaåtgärd indirekt kommer att ha en positiv stimulansef-fekt på byggsektorn och när det gäller nya jobb inombyggsektorn.Vi presenterar tre program av framtidskaraktär. Påvart och ett av dessa områden satsar vi 1 miljard kro-nor. Det gäller för småföretagsut-veckling, förnyelse och tillväxt. Det gäller 1 miljardkronor för kretsloppsanpassning och miljöinvestering-ar. Och det gäller för att bygga utsamarbetet kring , inte minst inriktat pånäringslivet.Som en röd tråd genom alla de förslag som vi läg-ger fram går decentralisering och regional ba-lans, att flytta ut resurser och beslutskraft till olikadelar av landet. Det gäller arbetsmarknadspolitiken,det gäller utbildningspolitiken, och det gäller också detre stora nysatsningarna som jag har beskrivit.Detta är förslag som kostar pengar. Här finns bådeutgiftsökningar, inte minst utbildningspaketet menäven arbetslöshetsersättningen, och skattesänkningarmed tyngdpunkten på små och medelstora företag.Målet för statsfinanserna ligger fast. Vi skall ned-bringa underskottet i de offentliga finanserna till högst3 % , och vi skall ha bort underskottet helt ochhållet 1998. Utgiftstaket ligger också fast. Därförföreslår vi nu en finansiering fullt ut av de förslagsom har lagts fram.För att finansiera utgiftspaketet och den höjda ar-betslöshetsersättningen handlar det om besparingarinom arbetsmarknadspolitiken och besparingar inoma-kassan utöver de tidigare föreslagna energiskatte-höjningarna. Det handlar också om vissa engångsvisainsatser som kopplas till de engångsbelopp som av-sätts inte minst för de tre stora framtidssatsningarna.Där föreslår vi vissa indragningar av anslagsbehåll-ningar, och vi föreslår ökade inleveranser från statligaföretag.För att finansiera skattesänkningarna kommerförslag om vissa skattehöjningar. Delvis handlar detom förslag inom företagsbeskattningens område. Viutnyttjar den ram på som tidigarehar avsatts för detta ändamål, och vi begränsar reser-veringsmöjligheterna genom att avsättning till perio-diseringsfond begränsas från till 20 %.Till detta föreslår vi en mindre uppräkning avskiktgränsen i inkomstbeskattningen sominnebär en skattehöjning för människor med inkoms-ter som överstiger . Den kan som mestuppgå till 740 kr.Den slopade bilaccisen finansieras genom en höj-ning av fordonsskatten.Vi slopar också de skattefavörer som fortfarandefinns i allemansfonder. Där kommer samma beskatt-ning att utgå som vid kapitalbeskattning i övrigt, dvs.med 30 %.Till detta kommer att vi föreslår skattehöjningarpå vissa skadliga verksamheter. Vi föreslår en höjningav tobaksskatten fr.o.m. den 1 januari1997, och vi föreslår att det införs en avfallsskattfr.o.m. 1998.Tanken är att vi inom sysselsättningspolitikenskall etablera samma ordning som vi har slagit fastnär det gäller konvergensprogrammet. Fortlöpandeuppföljningar, halvårsvisa avstämningar, och det skallges möjlighet om så erfordras att lägga fram ytterliga-re förslag om det visar sig att utvecklingen på arbets-löshetsområdet avviker från den bana som vi harbeskrivit med sikte , dvs. att den öppnaarbetslösheten då skall vara begränsad till 4 %.De förslag som läggs fram bygger på en över-enskommelse mellan den socialdemokratiska rege-ringen och . Därmed skapas förutsätt-ningar för att uppnå en parlamentarisk majoritet vidden kommande riksdagsbehandlingen. Detta hindrarsjälvfallet inte att vi också inbjuder andra partier attmedverka helt eller delvis att genomföra dessa för-slag. Vi föreslår att den skall godkänna deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politikensom regeringen har förordat, och vi föreslår att riks-dagen godkänner vad regeringen har anfört om måletatt halvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Anf. 2 TALMANNENJag vill erinra om att det inte är tillåtet att här ikammaren medföra mobiltelefoner eller personsökaresom kan störa överläggningarna.Med anledning av finansministerns informationkommer jag att medge anföranden på högst två minu-ter.Anf. 3 BO ()Fru talman! När det gäller kommentarerna finnsdet ju anledning att i finansdebatten återkomma tilldem. Men det kunde vara intressant att få svar pånågra frågor av finansministern.Det är ju intressant att regeringen nu inser att detvar fel att återinföra dubbelbeskattningen. Men omman nu har fått den insikten, hur kan finansministerndå förklara att man skall införa regler som snedvridertill nackdel för vissa företag? Jag kan inom försäk-ringsbranschen se hur ett onoterat företag får lägrekostnad för kapitalförsörjningen än ett noterat företag.Även de större företagen har ju problem när det gällerinlåsning, det som finansministern i sin egenskap avprivatperson skrev så utförligt om i Svenska Dagbla-det, där han föreslog att man inte skall ha en dubbel-beskattning. Varför denna halvmesyr?Sedan har en av skattereformens konstruktörer nutagit ytterligare ett steg för att slå ut den genom attinte bara höja skatten med , det är egentligeninte det allvarligaste, utan att man låter fler människordrabbas av högre marginalskatt och få mindre intresseför både arbete men framför allt för att vidareutbildasig och skaffa kunskaper. Inser inte finansministernatt när fler nu drabbas av högre marginalskatt genomdet begränsade inflationsskyddet försämras ekono-mins sätt att fungera och möjligheten att få ny jobb?Fru talman! : Finansministern lägger framförslag som innebär att man som vanligt ger litet medena handen men tar desto mer med den andra. Vi iriksdagen skall ju fatta beslut om ytterligare skatte-höjningar . Ser inte finansministern pro-blemet med dessa ständigt stora skattehöjningar?Anf. 4 Finansminister ()Fru talman! Vi får anledning att diskutera dessafrågor mer utförligt i . Jag vill barakort kommentera dubbelbeskattningen. Det visade sigatt den modell som utreddes med lättna-der i bolagsledet inte var framkomlig. Därför föreslåsnu i stället en lättnad i ägarledet. Vi har inte sagt attdet skall dras en gräns mellan noterade och onoteradeföretag. Vi har sagt att lättnaden skall inriktas på iförsta hand små och medelstora företag. Den närmareutformningen får vi återkomma till efter fortsatt ut-redningsarbete.Bo Lundgren hävdar att vi ger med den ena han-den och tar med den andra. Om det är ett sätt att be-skriva att vi håller fast vid målet att sanera statsfinan-serna, att vi finansierar alla förslag som vi läggerfram, så är det en alldeles riktig beskrivning. Om denmoderata politiken är att ge med andra handen, attgenomföra skattesänkningar och utgiftsökningar sominte finansieras, då kan det möjligen vara populärt idet ögonblick som förslagen framförs. Men det skertill priset av raserade statsfinanser. Vi har varit medom detta i . Vårt arbete iregeringen nu är att sanera statsfinanserna, som inteminst bidrog till att rasera. Vi står fastvid den politik som jag har beskrivit.Anf. 5 BO ()Fru talman! Finansministern försöker åter skapamyten att det skulle vara politiken i början av 90-taletsom det var fel, när det i själva verket var politik som gjorde att vi inte fick det underlagför företagande som hade gjort att ekonomin i Sverigeskulle fungera. Då kollapsade ekonomin. Det som nuär intressant är att ta sig ur det.Det är självklart att varje åtgärd skall vara finansi-erad, det föreslår vi också. Men det stårför är en skattehöjarpolitik där man alltid inför nyaskatter om man skall sänka vissa andra. Totalt settstiger skatterna.Finansministern svarade inte på min fråga om in-flationsskyddet. Tycker finansministern att ännu flerän en tredjedel av alla heltidsarbetande som har högmarginalskatt skall få sämre förutsättningar och inci-tament att studera och skaffa kompetens, det somSverige och de själva behöver?Anf. 6 Finansminister ()Fru talman! Jag står självfallet bakom samtligaförslag i den här propositionen. Jag har själv varitmed om att ta fram förslagen. Jag tror att det är en braavvägning att stimulera fram nya jobb, att få en bättretillväxt i svensk ekonomi. Jag tycker att jag anar vissförgrämdhet i inlägg. Det är genom ensocialdemokratisk politik som det har varit möjligt attreformera inkomstskatten på det sätt som moderaternaoch aldrig har lyckats med.Det visar sig nu att det kommer att vara en social-demokratisk regering i nära samarbete med Center-partiet som förmår att genomföra en bestående lättnadav dubbelbeskattningen som inriktas framför allt påde små och medelstora företag där de nya jobben skallskapas. Jag känner stor tillfredsställelse över denpolitiken.Anf. 7 ()Fru talman! Jag kan bara konstatera att den bestå-ende lättnaden av dubbelbeskattningen hade varitmycket enkel att åstadkomma för socialdemokraternaom de hade struntat i återställarna.Det brukar vara ganska svårt att få svar av ErikÅsbrink under debatten. Därför vill jag ta tillfället iakt och ställa två frågor.Den första rör finansieringen. Kan det vara sant,så som det verkar av anförande, attmerparten av finansieringen av de föreslagna åtgär-derna sker med hjälp av engångsvisa inleveranser frånstatliga företag eller utförsäljning av dylika? Det är iså fall en utomordentligt skakig finansiering.Den andra frågan rör skattereformen. Den harförstörts först med hjälp av höjd marginalskatt, och nuskall inte heller brytpunkten räknas upp. Jag skullevilja veta av en av konstruktörerna till århundradetsskattereform vad som återstår av detta stolta bygge,som jag åtminstone anser vara oerhört centralt för attfå fart på utvecklingen i Sverige.Anf. 8 Finansminister ()Fru talman! Den viktiga skillnaden mellan dagensförslag till lättare dubbelbeskattning och den tidigareåtgärd som genomfördes av bl.a. och är att det här är fullt finansierat och hardärmed utsikter att bli bestående. Det är inte ett led ien politik som innebär att statsfinanserna totalt under-grävs och som därmed också undergräver grundvalar-na för den typen av skattelättnader.Det finns vissa mindre inslag av engångsfinansie-ring i det här paketet därför att det finns vissa inslagav engångssatsningar. Det är i första hand de tre mil-jardprogram som jag har beskrivit tidigare. Vi talarom att sätta av 3 miljarder engångsvis för åtgärdersom i hög grad handlar om investeringar, företagsut-veckling och liknande. Jag tycker att det är försvarbartatt den delen kan finansieras genom att vi tar in ökadeinleveranser från statliga företag. Men de stora delar-na av propositionen som handlar om bestående an-språk på statsbudgeten - vare sig det handlar om denstora utbildningssatsningen på ca 10 miljarder kronoreller om bestående skattelättnader med tyngdpunkt påmindre och medelstora företag - finansieras medvaraktiga budgetförstärkningar på utgiftssidan och påinkomstsidan. Vi står vid målet om statsfinanserna för1997 och 1998. Vi står fast vid utgiftstaket.När det gäller skattereformen skall jag nu inte ut-veckla alla de ingrepp i och avsteg från den skattere-form som genomfördes under tid iregeringen. Jag vill bara säga att jag för min del stårfast vid de grundläggande principerna bakom skattere-formen. Men vi kan inte i det besvärliga statsfinansiel-la läge som vi har ärvt undgå att göra vissa insatser,som innebär att också de som har högre inkomster fårmedverka i saneringen av statsfinanserna och i finan-sieringen av de åtgärder som vi bedömer nödvändiga.Anf. 9 ()Fru talman! Jag kan bara konstatera att vårt för-slag till lättnader i dubbelbeskattning, slopande avdenna, var fullt finansierat. Det hade fortfarande varitutomordentligt enkelt att avstå från återställarna.Engångsfinansiering återfinns inte bara för de tremiljardssatsningarna utan även för inleveranser ochförsäljning av statliga företag i en del andra tabellersom rör andra åtgärder. Min fråga kvarstår. Jag tyckeratt detta är en minst sagt skakig finansiering.Det är ganska meningslöst av finansministern attpåstå att han står bakom principerna i skattereformennär de åtgärder som han och hans regering vidtarständigt förstör skattereformen. Vad är det då förpoäng med att säga att man tycker att den egentligenvar väldigt bra. Det vore bättre om man genomfördeåtgärder som innebar att skattereformen kunde bestå.Men man gör precis tvärtom. Jag tror att det är skad-ligt för Sverige.Anf. 10 Finansminister ()Fru talman! Det finns i propositionen en utförligbeskrivning av samtliga åtgärder, vad de kostar ochhur de finansieras. Det finns inslag av engångskarak-tär. De viktigaste har jag nämnt. Det är de tre miljard-programmen. Det finns vissa andra också.