prot · GK0937 · 1996-12-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:37Tisdagen den 3 decemberKl. 14.00 - 16.1918.00 - 19.03Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 26 och27 november.2 § Anmälan om kompletteringsval till konsti-tutionsutskottetTalmannen meddelade att på grund av uppkom-men vakans hade Socialdemokratiska riksdagsgrup-pen anmält som suppleant i konstitutions-utskottet efter förklarade vald tillsuppleant i konstitutionsutskottetLaila ()3 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att tisdagen den17 december skulle statsminister lämna en redogörelse för iDublin.4 § Svar på interpellation 1996/97:32 om för-svaret och ambulansverksamhetenAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra enfortsatt samverkan mellan Skånska flygflottiljen, ,i och när detgäller insatser med helikopter vid olyckshändelser.Bakgrunden till frågan är enligt attEU:s konkurrensregler begränsar möjligheterna attutnyttja totalförsvarets resurser för fredstida ändamål.Maud ställde samma fråga ochjag besvarade den skriftligt den 13 augusti 1996.Mitt svar är, liksom , följande. En-ligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall sjuk-vårdshuvudmannen svara för att det finns en ända-målsenlig sjuktransportorganisation. Det är alltsåsjukvårdshuvudmannen som har ansvar för att tecknaeventuella avtal angående sjuktransporter med heli-kopter. Avtal kan tecknas med ett privat helikopterfö-retag eller med Försvarsmakten och det avser i all-mänhet ständig helikopterberedskap enligt parternasönskemål. Försvarsmakten har deltagit i de sju upp-handlingar av sjuktransporthelikopter som har före-varit . Försvaret har fått uppdraget iendast ett fall. De civila helikopterföretagen har kun-nat erbjuda sina tjänster till ett lägre pris.Efter en anmälan granskar framför allt den kostnadskalkyl somFörsvarsmakten använder när man lämnar anbud omsjuktransport med helikoptrar. harännu inte lämnat något slutligt yttrande. Vilka åtgär-der som bör vidtas vid en eventuellt negativ bedöm-ning från kommissionens sida får man ta ställning tillom detta skulle bli aktuellt.För sjuktransporter vid livshotande situationergäller härutöver ett system mednödhelikopter med Försvarsmaktens helikoptrar.Samtliga försvarets helikoptrar som är lämpliga förändamålet omfattas av systemet. Vid en livshotandesituation kan en sjukvårdshuvudman begära helikop-tertransport via flygräddningscentralen i Göteborg.Flygräddningscentralen larmar lämpligt helikopter-förband. Sjukvårdshuvudmannen betalar Försvar-smaktens genomsnittliga internkostnad förde aktuella helikoptertyperna. ses som ett komplement till systemet med avtals-tecknade helikoptrar. Jag vill i detta sammanhanggärna framhålla att Försvarsmakten genom systemenmed avtalstecknad helikopter och nödhelikopter gören mycket god insats för det fredstida samhället.Det finns således goda möjligheter till samverkanmellan Försvarsmakten och sjukvårdshuvudmännen ifred.Fru talman! Detta var mitt svar till augusti. Efter det att jag lämnade svaret har rege-ringen i försvarsbeslutspropositionen (prop.1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2) behand-lat frågor om sjuktransporter med helikopter och omen kommande omorganisering av . Regeringen gör i propositionenbedömningen dels att omorganisationen av helikop-terverksamheten bör ge ökade möjligheter att förbätt-ra räddningsberedskapen i hela landet, dels att till-gången på försvarets helikoptrar för civila ändamålvid angelägna situationer är god.Regeringen avser att i regleringsbrevet för år 1997uppdra åt Försvarsmakten att senast den 1 mars 1997redovisa förslag om bl.a. det nya samordnade helikop-terprogrammets närmare innehåll och verksamhetensutformning i krig och fred. Regeringen avser att idessa delar återkomma till i budgetproposi-tionen för budgetåret 1998.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka försvars-ministern för svaret jag fått dels somsvar på skriftlig fråga, dels som interpellationssvar häri dag. Tyvärr är jag inte helt nöjd med svaret, och jagåterkommer till detta.Först och främst är det ledsamt att behöva konsta-tera att de värdefulla räddningsinsatserna med hjälpav försvarets räddningshelikopter på i Ängel-holm tvingades upphöra i år.Sedan början av 1980-talet har flygflottiljen F 10och ambulansverksamheten samarbetat vidolyckshändelser. Skadade personer har fått en snabboch effektiv vård redan på olycksplatsen samtidigtsom helikopterpersonalen fått värdefulla övningstim-mar under realistiska förhållanden. Jag anser att det ärbetydligt bättre att helikopterpersonalen tillåts öv-ningar i verkligheten än att den enbart är hänvisad tillfingerade övningstillfällen. Vad anser försvarsminis-tern? Helikopterpersonalen skall ju i alla fall ha ettvisst antal övningstimmar . Jag har litetsvårt att förstå varför detta utomordentliga samarbeteskall behöva upphöra.Det kan inte vara rätt att EU:s konkurrensreglersätter stopp för livräddning. Reglerna sätter käppar ihjulet och minskar möjligheten att rädda liv.Jag har all förståelse för att när det gäller att ut-nyttja räddningshelikoptern i sjuktransportsyfte är deträtt och riktigt att teckna avtal med sjukvårdshuvud-mannen eftersom det finns civila helikopterföretagsom kan erbjuda sina tjänster till ett lägre pris, somförsvarsministern har sagt. Men det är ju inte den härtypen av verksamhet som har bedrivits i nordvästraSkåne. Helikopterverksamheten har under sin ordina-rie arbetstid stått till förfogande och medverkat i olikaformer av akut olycksfall.Jag vill informera försvarsministern om att bådeförsvaret och inte minst sjukvårdens ambulansverk-samhet är otroligt ledsna över att samarbetet inte kanfortsätta som tidigare.Min fråga till försvarsministern är: Finns det ingenframkomlig väg så att samarbetet kan få fortsätta i denutformning som gällt tidigare?Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Den fråga som tas upp är: fortsätta att samverkasom med ?Regeringen har i försvarspropositionen föreslagitatt skall behållas. I propositionen har regeringenvidare redovisat frågor om sjuktransporter med heli-kopter. Utgångspunkten är att en sjukvårdshuvudmanskall teckna avtal med försvarsmakten eller ett privathelikopterföretag om sjuktransporter. Bollen liggeralltså hos sjukvårdshuvudmannen. På detta sätt tillför-säkrar sig sjukvårdshuvudmannen exakt densjuktransportkapacitet som sjukvårdshuvudmannenbehöver.Men jag sade också i mitt svar att Försvarsmaktenbör fortsätta sina ansträngningar att få till stånd avtalmed sjukvårdshuvudmännen om sjuktransportbered-skap.Jag gav också beröm till Försvarsmakten, som ge-nom systemen med avtalstecknad helikopter och nöd-helikopter gör en mycket god insats för det fredstidasamhället. Som komplement till detta system gällerfrån det system med nödhelikopter somjag beskrev i mitt svar. All rekvisition av nödhelikopt-rar skall göra hos flygräddningscentralen i Göteborg.Det organisatoriska ansvaret ligger hos sjukvårdshu-vudmännen.Låt mig sedan beträffande EU och konkurrensreg-lerna säga att ännu inte lämnatnågot slutligt yttrande i det pågående ärendet. Därförkan jag inte uttala mig om regeringens åtgärdervid ett eventuellt negativt besked. Vi vet ju inte omdet blir negativt. Blir det negativt får vi analyserabeskedet. En utgångspunkt för regeringen måste i såfall vara att redan ingångna avtal om sjuktransporterskall gälla avtalstiden ut. Vi har ett enda sådant avtal,mellan och Försvarsmak-ten, som går ut . Det är inte fråga omnågon sämre ordning utan en bättre ordning med enklarare ansvarsfördelning. Det är sjukvårdshuvud-männen som har ansvaret, medan försvaret ställerupp.Anf. 4 ():Fru talman! Försvarsministern hänvisar i sitt svartill proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse.Jag anser att det som försvarsministern där säger ärmycket bra, att helikopterverksamheten bör ges ökademöjligheter för att förbättra räddningsberedskapen ihela landet. Jag läste på ett tidigt stadium rapportenfrån Försvarsberedningen Totalförsvarets utvecklingoch förnyelse. Jag skulle vilja återge några raderdärifrån. Där står att regler rörande konkurrens, upp-handling och statsstöd kan i vissa fall begränsa möj-ligheterna att utanför det statliga området utnyttjatotalförsvarets resurser för fredstida ändamål. Enutgångspunkt bör vara att söka uppnå den samhälls-ekonomiskt mest fördelaktiga lösningen. En genom-gång bör ske av vilka begränsade regler som finns ochvilka modifieringar av regelverket som kan behövagöras.Fru talman! I min fråga till försvarsministern för-sökte jag få fram att den samhällsekonomiskt mestfördelaktiga lösningen vore att samarbetet mellanräddningshelikopterverksamheten och ambulansverk-samheten skulle få bedrivas på samma sätt som tidiga-re. Om man vill att helikoptern skall rycka utoch hjälpa ambulansverksamheten får man betala10 - det är vad det kostar. Lands-tinget har inga pengar till de här ändamålen. Därförligger samarbetet helt nere, man har inte råd. måste i alla fall ha sina övnings-timmar. Är det inte då bra att samarbeta som man hargjort tidigare? Det kostar ändå försvaret att bedrivadessa övningar även om det inte är verkliga situatio-ner.Fru talman! Jag hoppas och önskar att försvars-ministern tar till sig denna problemställning och åter-kommer i budgetpropositionen . Är för-svarsministern beredd att göra det?Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vet att är väl in-satt i helikopterfrågan. Då bör hon också veta att detfaktiskt är under min försvarsministertid som man hartagit itu med helikopterfrågorna. Jag var inte så gam-mal på posten när jag fick många propåer om hjälpför att lösa den mycket snåriga helikopterfrågan. Dethar jag och regeringen gjort. Jag måste ändå skilja påFörsvarsmaktens ordinarie uppgifter och de uppgiftersom sjukvårdshuvudmännen har. Jag hade hoppats attdet skulle ha tecknats fler avtal mellan Försvarsmak-ten och sjukvårdshuvudmännen, men det har barablivit ett enda avtal, nämligen det i Västerbotten.Andra sjukvårdshuvudmän har tecknat avtal medprivata företag. Det har man gjort av ekonomiskaskäl, de har varit förmånligare.Det är riktigt som säger, att För-svarsberedningen har pekat på vilka modifieringar avregelverket som skulle kunna behöva göras för attförsöka uppnå den samhällsekonomiskt mest fördel-aktiga lösningen när det gäller att utnyttja totalförsva-rets resurser för fredstida ändamål. Försvarsbered-ningen gjorde dessa påpekanden i sin rapport hösten1995 på min begäran för att få fram en helhetssyn.Den rapporten behandlade regeringen i försvarsbeslu-tets första etapp som sedan lämnades till riksdagen.Jag vill tillägga att beträffande dimensioneringenoch utnyttjandet av totalförsvarets resurser angavregeringen i propositionen till att det måstevara ett helhetstänkande som skall vara styrande vidutformningen av samhällets åtgärder för att möta olikahot och risker samt att samordningsvinster kan uppnåsvid utnyttjande av resurserna. De särskilda resursersom avdelas för totalförsvaret bör så långt som möj-ligt ändamålsenligt utnyttjas även för att bidra till attförebygga och hantera svåra påfrestningar på samhäl-let i fred. och jag är säkerligen över-ens om att det gäller att göra detta.Vid den behandling som hade av rege-ringens förslag godkände man vad regeringen hadeförordat om en helhetssyn vid hanteringen av hot ochrisker i fred och krig. Frågan om dimensionering ochutnyttjande av försvarets resurser inklusive helikopt-rarna i fred har således behandlats här i riksdagen.Men jag är beredd att lyssna på . Harhon några speciellt goda förslag som kan förbättranuvarande tingens ordning, är jag självfallet intresse-rad av att ta del av dem.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är mycket glad över att försvars-ministern ägnat så mycket tid åt helikopterfrågan.Även har kommit med en utvärdering, somtyder på hur viktigt det är att helikopterverksamhetennu mer och mer kommer in i akuta situationer när detgäller omhändertagande av skadade.Jag får ändå inte något svar. Jag tycker att det ärlitet märkligt att försvaret och helikopterpersonalenmåste avsätta ett visst antal timmar tillövningar för att klara av när det händer något. I dagfår man fingera och låtsas, medan det finns möjlighe-ter att vara med under ordinarie arbetstid och hjälpatill vid ambulansverksamheten. Det är mycket bättreför personalen att få öva i den verkliga miljön.Jag får nöja mig med det svar som jag fått av för-svarsministern . Jag lovar att återkomma om jagkan hitta några lösningar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:74 om ubå-tarAnf. 7 Försvarsminister ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor till mig som rör framtida utbåtsanskaffning ochden svenska industriella förmågan på detta område.Frågorna är följande:- Avser försvarsministern att genomföra en lång-siktigt bättre investering genom att hjälpa Kockumsatt ställa om från ubåtstillverkning till civil tillverk-ning, i stället för att avsätta pengar för utveckling ochvidmakthållande av ubåtskompetensen?- Avser försvarsministern undersöka möjlighetenatt bryta kontraktet med om fortsatta studieroch projektering av ubåt så att statsmakternakan få tillbaka en del av de satsade pengarna?- Avser regeringen att avsätta pengar för att vid-makthålla kompetens på utbåtsområdet när det - en-ligt hennes mening - står klart att det inte kan blifråga om nya beställningar till den svenska försvar-smakten ?- Avser regeringen att fortsätta det svenska enga-gemanget i projektet , och i så fall varför?- Avser regeringen att avsätta några statliga peng-ar till projektet den kommande för-svarsbeslutsperioden?- Avser regeringen att genomföra en halvtidsmo-dernisering av Näckenubåtarna?Fru talman! Jag väljer att först besvara AnnikaNordgrens tredje, fjärde och femte fråga.Kockums är en av världens ledande utvecklare ochtillverkare av konventionella ubåtar. Denna kompe-tens har varit och är mycket betydelsefull för detsvenska försvaret. har haft möjlighet attförse Försvarsmakten med moderna system av högstakvalitet.Regeringen har i totalförsvarspropositionen före-slagit att medel avsätts för att bevara denna värdefullakompetens . Avsiktenmed denna satsning är rent försvarspolitisk. Motivetär att säkerställa en kompetens för att kunna vidmakt-hålla våra nuvarande mycket moderna ubåtar och föratt behålla möjligheten att kunna anskaffaen ny generation svenska ubåtar. Att inte kunna vid-makthålla ubåtarna skulle minska deras livslängd ochförsämra deras prestanda som det vore ettslöseri med skattebetalarnas pengar.Vad gäller projektet ubåt och möjligheten attfullfölja detta inom ramen för det samnordiska projek-tet vill jag säga följande.Projekt ett samarbete mellan ,och avseende en eventuell gemensamanskaffning av ubåtar. Projektet befinner sig i ettinledande skede där berörda länder försöker utvecklaoch samordna sina krav på nya ubåtar. Målsättningenär att nå en tillräckligt gemensam uppfattning för skall få serieeffekt i anskaffningen och därmedminska de höga utvecklings- och produktionskostna-derna.De två ubåtar av typ som föreslås varakvar i krigsorganisationen kommer att uppnå sin tek-niska livslängd fram emot . En ersättningsan-skaffning kan således bli aktuell till denna tidpunkt,beroende av vilken inriktning för antalet ubåtar somstatsmakterna fortsättningsvis kommer att fastställa.Det finns i detta sammanhang anledning att påminnaom de tidsförhållanden som gäller för anskaffning avubåtar. Anskaffningen av ubåt kan tas som ettexempel. Regeringens beslut om anskaffning av dessaubåtar fattades och den första av demkommer att bli operativ sommaren 1997.Jag övergår nu till att besvara frågor.Som svar på frågan som rör stöd till föromställning till civil produktion vill jag anföra att deti enlighet med försvarsbeslut och den aktuel-la totalförsvarspropositonen inte kommer att avsättasnågra medel inom Försvarsdepartementets budget(utgiftsområde 6) för omställning till civil produktion.Den strukturomvandlingsprocess som delar avsvensk försvarsindustri står inför kommer attförbättra industrins internationella konkurrenskraftoch därmed dess överlevnadsmöjligheter. Struktur-omvandlingen kommer dock att få konsekvenser förvissa företag. försvarsbeslut slogs fast attdet primärt är industrins uppgift att genomföra enanpassning. Regeringen har sökt underlätta för för-svarsindustrin bl.a. genom initiativet om samarbetsav-tal (ramavtal) mellan de nordiska länderna. ProjektetViking är ett annat exempel på att statsmakterna villunderlätta försvarsindustrins möjligheter till interna-tionellt samarbete.Annika har också frågat mig om jag av-ser att undersöka möjligheten att bryta kontraktet medKockums om fortsatta studier och projektering avubåt för att statsmakterna skall kunna få tillbakaen del av de satsade pengarna. Mot bakgrund av detsom jag har sagt är svaret på frågan nej.Slutligen har frågat mig om re-geringen avser att genomföra en halvtidsmodernise-ring av Näckenubåtarna. Redan i december 1989beslutade regeringen om en vapenteknisk modernise-ring av dessa ubåtar. beslutade regeringenom skeppsteknisk modernisering av dessa ubåtar.Detta arbete kommer att slutföras 1998.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka försvars-ministern för svaret på min kommer vi här i kam-maren att fatta beslut om att ubåtsflottan skall reduce-ras, dock inte så mycket som Försvarsberedningenföreslog. Den förelog att det skulle finnas sju ubåtar,men en majoritet bestämmer att det kommer att finnasnio ubåtar, varav två skall ligga i materielberedskap.Detta ändrade regeringen i försvarspropositionenjämfört med vad Försvarsberedningen hade föreslagit.Vi var då många som tänkte att detta gjordes för skulle rädda projektet ubåt . Men sammadag som propositionen lades fram på bordfrågade jag i kammaren företrädare för socialdemo-kraterna och om detta innebar att utveckling-en av ubåt skulle fortsätta. Svaret från bådeCentern och socialdemokraterna var ett klart nej.Turerna kring projektet ubåt är sannerligeninte lätta att följa. Olika regeringar har redan spende-rat ca på studier och projekteringav denna ubåt, och projekteringen går vidare, trots detbesked som lämnades i och trots att mari-nen med nuvarande inriktning inte kommer att habehov av några nya ubåtar under ca 25 år.Ett modern ubåt har, om den moderniseras, enlivstid . Jag ifrågasätter därför försvarsmi-nisterns svar litet grand om att Näcken skall nå sintekniska livslängd . I så fall tar man ju utNäckensystemet . Är Näckenubåtarna såmycket sämre än Sjöormenubåtarna, vilka planerade skulle tjänstgöra ?Försvarsministern säger att är en avvärldens ledande utvecklare och tillverkare av kon-ventionella ubåtar. Ja, jag håller med. Ministern sägervidare att det inte kommer att avsättas pengar för enomställning till civil produktion. Men i försvarspro-positionen på s. 159 står det att det är rimligt att statenförsöker att underlätta industrins anpassningsåtgärderunder ett övergångsskede. Då är min fråga: Är denenda anpassningsåtgärd som ministern kan tänka sigatt man öppnar mer för internationellt samarbete?Borde man inte anpassa industrin genom att omställaden till civil produktion i en värld då det faktiskt är enminskad efterfrågan på vapen?Här kan man verkligen använda den kompetenssom försvarsministern och jag är eniga om finns inomKockums. Man borde kunna bryta kontraktet för att fåtillbaka en del av de satsade pengarna som därigenomkan investeras i en omställning av produktionen.Det svenska engagemanget i projektet , trots att det på bra länge inte är aktuellt med enanskaffning av en ny ubåt till det svenska försvaret.Enligt ett uttalande av kommendör ien norsk försvarstidning kommer den första ubåten attvara leveransklar , och då finns det inget somhelst behov av inköp av ubåtar till , enligt vadvi kan se. Då är frågan om verkligenskall utveckla ubåtar enbart för exportmarknaden,vilket inte är tillåtet enligt lag.Som jag ser det är det också orimligt att godkännautvecklandet av en ny ubåt med hänvisning till att detinte kan uteslutas att skall anskaffa en ny ubåtinom en avlägsen framtid. Man vet inte vilka tidsför-hållanden som man talar om. Detta bidrar i allra hög-sta grad till den rustningsspiral som vi ser runt om ivärlden, att man skall vidmakthålla kompetens utifallatt det i en avlägsen framtid kanske blir nödvändigtmed nyanskaffning.Försvarsministern måste bringa klarhet i dennahärva. som kommer attfatta beslut om att dra ned på antalet ubåtar ger statenbidrag till för att man där skall utveckla enny ubåt. Är det fråga om en ubåt eller om två olikaubåtar, alltså ubåt och ubåt som det skallbetalas pengar för? Är ubåt och ubåt 2000samma sak, eller är det två olika utvecklingsprojekt?Anf. 9 Försvarsminister ():Fru talman! Det är egentligen litet underligt attdiskutera militära försvarsfrågor med . Hon representerar ett parti som inte vill ha någotmilitärt försvar. Hon vill avveckla hela det militäraförsvaret. Enligt hennes uppfattning skall vi ha varkenknektar, generaler, ubåtar eller bandvagn 206. Viskall inte ha någonting enligt filo-sofi.Men för jag den här debatten. Jag vill ännu engång säga - och det har jag gjort i flera debatter medAnnika - att skall ha ett starkt ochmodernt försvar. Det är regeringens uppfattning, ochden grundar sig på en överenskommelse mellan soci-aldemokraterna och . Det är ett förslagsom också har fått brett stöd i försvarsutskottet ochsom skall behandlas här i kammaren på Luciadagen.Jag har varit mycket mån om att markera balansmellan människor och materiel. Och ubåtar är viktigaför det svenska försvaret. Vi skall ha moderna ubåtar.Vi skall skydda vårt lands gränser. Vi skall bevaravårt oberoende. Vi skall slå tillbaka angrepp mot vårtterritorium. Där är ubåtsförsvaret oerhört viktigt.Vi behöver då kunnande och kompetens inom lan-det för att underhålla våra nuvarande ubåtar och föratt utveckla och konstruera nya ubåtar. Jag kommeratt så kraftfullt jag över huvud taget kan driva linjenatt vi skall skydda den kompetens och det kunnandesom vi har i vårt land på ubåtssidan.Det är så, , att en ubåt kan maninte köpa på samma sätt som man köper ett par skornär man går in i en skohandel. Där får man produktendirekt om man pekar på en skolåda. Men det fordrasutveckling, forskning och väldigt mycket av arbeteinnan man har utvecklat en ubåt. Då måste vi ocksåupprätthålla konkurrensen mot andra länder somutvecklar ubåtar för sina försvar. För att bevara vårtkunnande och ett starkt och modernt försvar behövervi den här kompetensen. Sedan tar det ett antal årinnan man gör beställningen av en utvecklad produktoch till dess man kan få en ubåt operativ. Den tidsåt-gång som behövs från de första forskningsstegen tilldess att man har en ubåt handlar om väldigt många år.Den här filosofin har genomsyrat mitt svar tillAnnika . Man kan diskutera olika detaljfrå-gor i det, och man kan ha olika synpunkter på det.Men återigen vill jag säga att skall ha ettstarkt och modernt försvar. I detta moderna försvaringår att vi skall ha ett starkt ubåtsförsvar, och dåbehöver vi nya ubåtar och kompetens för att klara deubåtar som vi har.Läget skulle bli litet annorlunda, fru talman, omdet vore så att vi båda ville ha ett militärt försvar, ettförsvar för att försvara vår frihet och vårt oberoende.Men vill ju inte ha någonting avdetta. Hon vill inte ha någonting av det som kan luktamilitärt försvar, och då är det väldigt svårt att föradiskussionen.Anf. 10 ():Fru talman! De här detaljfrågorna handlar , och jag tror att skattebeta-larna är ganska intresserade av att få veta hur vi iriksdagen spenderar dessa pengar. Försvarsministerntycker att det är svårt att diskutera försvarsfrågor medmig. Jag tycker, som jag också har sagt tidigare, attdet inte alls är svårt.