prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Den skruvstädssi-tuation som många människor i vårt land hamnat i pågrund av en felaktig politik kommer stegvis att för-svinna. Man kommer med andra ord att kunna leva påsin lön.(Applåder)Anf. 92 ():Fru talman! Kampen mot arbetslösheten är enkamp för goda företagarvillkor. Så inleder vi vårreservation om skattepolitikens inriktning. Det gör vidärför att det är avgörande för hur vi vill förändraskattepolitiken. Goda företagarvillkor, det är precissom bilar: i var mans mun. Men verklighe-ten är något helt annat. Den är högre marginalskatt,återinförd dubbelbeskattning, höjda arbetsgivaravgif-ter, höjd fastighetsskatt på industrilokaler, tidigare-lagd momsinbetalning, skärpta fåmansregler, höjdförmögenhetsskatt på aktier, höjda energiskatter,förlängd sjuklöneperiod utan avgiftssänkning osv. Detär en lång lista på höjda skatter och försvårande re-gelverk som införts de senaste åren.Regeringen och dess företrädare återkommer istället ständigt till att den slutliga procentsatsen förbeskattningen av företagens vinst är internationelltkonkurrenskraftig. Men det är ingen tröst. Man skallju dit först.Om arbetslösheten kraftigt skall kunna minska ge-nom många nya jobb - det är det det handlar om -krävs ett företagarklimat med praktiska och ekono-miska villkor för företagandet som gör att människorvågar och kan satsa på att starta, driva, expandera ochanställa samt på att förverkliga sina drömmar ochidéer.Ibland kan det låta som om sänkta skatter är detenda som krävs. Det är givetvis mer än så. För oss iFolkpartiet är sänkta skatter inte en självstående ideo-logisk fråga: Bara vi sänker skatterna blir allting bra.Tvärtom. Vi behöver våra skatteintäkter för att kunnabekosta viktiga delar av vår välfärd.Hur vi utformar skattepolitiken och var vi läggerbeskattningen har emellertid oerhört stor betydelse.Den här debattrundan handlar just om skattepolitik.Därför är det åtgärderna när det gäller jobben som nuär på tapeten. För att hålla mig till dagens debattreglerkommer jag framför allt att tala om detta.Skatternas utformning, nivåer, betalningsvillkoroch det andra regelverket har stor betydelse för omman skall kunna starta. Men också generella skatte-satser och riktade skattesatser kan ha stor betydelseför att få igång verksamheter.Jag tror att det behövs en omlagd politik på mångaområden om fler företag skall komma igång.I går hade vi besök av ett gäng barn här i riksda-gen, Snilleblixtarna. Syftet med Snilleblixtarna är attgöra barns kreativitet och skaparlust synlig och att gedem en tillit till sin egen förmåga att lösa problem ochuppgifter.Alla företag har en gång startat som en idé i nå-gons huvud, en tanke hos en enskild person. Vi måstese det stora i det lilla om vi skall kunna komma urmassarbetslösheten.Vi fick också här i går se en massa bra och intres-santa uppfinningar som relativt små barn har gjort. Deär både söta och roliga, men faktiskt rent patentmäs-siga. Vi fick se en ny garageport som en liten flickakom underfund med behövdes sedan hennes lillebrorvar nära att skadas allvarligt av en garageport. Vi fickse den radiostyrda bilen med en liten handdammsuga-re på som en liten pojke, som tröttnat på både städ-ning och sin radiostyrda bil, uppfunnit. Och vi fick sevägskylten som ändrar färg när temperaturen hastigtändras.Det finns en lång rad idéer som skulle kunna blinågot.Var finns de nya jobben? Det är inte vi som kankommendera fram dem. hade ett förslag på vad man kan göra om man vill ha enaning om var de nya jobben finns. Man kan titta i del av telefonkatalogernas gula sidoroch jämföra den med dagens. Man kan också jämföramed de kort som fanns hos syo-konsulenten när mansjälv gick i skolan, om man nu har skolan några årbakom sig. De fanns i bokstavsordning på yrken. Mankan titta på vad som borde finns där . Jag kanförsäkra att när jag slutade skolan och gick till syo-konsulenten fanns varken astronaut, bagel-bagare,cykelbud eller rockartist med på listan över yrken somman kunde välja. Det är där många av de nya jobbenfinns. Det är bara alla små snilleblixtar som vet det.Trots allt är det väl tjänstesektorn, dvs. att vi utförarbete i ganska vid bemärkelse, som är en framtidastor expansionsmöjlighet. Hur skall det gå till? Ja,inte genom att vi politiker på statlig, regional, kom-munal nivå startar företag. Nej, vi i driversnarare linjen att vi kanske skulle ha litet färre sådanaföretag. Däremot skall vi skapa förutsättningar försnilleblixtar och alla andra att starta och driva sinaverksamheter. Det kan vi göra bl.a. genom den formav skattepolitik som vi för.Fru talman! Som kvinna kan jag tyvärr inte låta bliatt bli provocerad av den skattepolitik som regeringeni dag för. Det är uppenbarligen så att när byggnadsar-betare, metallarbetare eller de stora industriföretagenkräver bättre villkor går det bra att lägga in skattera-batter. Då pratas det inte om subventioner, utan livs-nödvändiga skattesänkningar. När gamla branschersom har svårt att klara sig på en konkurrensutsattmarknad behöver hjälp är man snabbt där medkonstgjord andning som man är beredd attfinansiera det med höjd skatt för alla vanliga männi-skor och kraftigt försämrade villkor för personalin-tensiv verksamhet. Var finns den personalintensivaverksamheten, och var finns de som inte har så högalöner? Jo, där kvinnor jobbar, dvs. Det tycker jag är ganska provocerande.Fru talman! Vi vet att miljödebatten kommit gans-ka långt i vårt samhälle. Att skattebelastningen ochval av skatteuttag påverkar konsumtion och teknikut-veckling är allmängods. Man blir därförganska förvånad när man läser regeringens proposi-tion om förändrad förmånsbilsbeskattning. Det ärockså allmängods att konsumtionsbeteendet styrs avkostnaderna. Därför är det ganska förvånande att maninte är beredd att sänka skatterna på sådant som krä-ver stora arbetsinsatser.Man lägger i stället förslag som slår ut kvinnorsjobb, som slår ut jobb med lägre löner och miljövän-liga jobb, som t.ex. jobb inom kollektivtrafiken. Manlägger förslag som förhindrar och försvårar uppkomstoch framväxt av nya sektorer.Vi i vill göra på ett annat sätt. Vi villdra in på företagsstödet, som vi inte tycker är någotsätt att stimulera nyföretagande och nya verksamhe-ter. Vi tycker inte att den sänkta momsen på mat ärtillräckligt viktig för att få fram de nya jobben. Vi kantänka oss att i stället höja momsen för att få fram nyapengar. Vi tycker inte att det är rimligt att sänkaskatten med en miljard på förmånsbilar somman inte har råd att kraftigt sänka arbetsgivaravgiftenpå övriga jobb.Vi tycker kort sagt att det regeringen gör är ett fel-aktigt sätt att använda skattepolitiken. Vi vill ha sänktskatt på tjänster, inte på tjänstebilar. Det är ett ut-märkt exempel på våra olika synsätt. Jag tror dess-utom att om regeringen gick hem och riktigt räknadepå detta skulle man kunna konstatera att man rentjobbmässigt inom trafiksektorn har gjort branschen enbjörntjänst.Fru talman! sade tidigare något omatt man tänker börja att ta jämställdhetsfrågorna påallvar inom . Det är bra. Men dåkrävs det helt andra tag än man har visat . Jaghoppas att det betyder att man från regeringens sidatänker initiera en omorientering av sin skattepolitik.Vi har sett, och det var även uppe tidigare i debatten,att man har använt sig av försöksballonger som olikatyper av debattinlägg i medierna. utgörs för-söksballongen av propositioner som man sedan kallartillbaka. Här ser vi vådan av att debatten kring be-skattning av arbete sker med ideologiska skygglappar,man vågar inte riktigt ta tag i frågan.Det ena efter det andra diskuteras. Men ibland blirdet pigdebatt av det hela. Då skall det vara förnedran-de att göra ett jobb som någon annan betalar för. Menibland är det bara jättebra, och då kan man gå in medrabatter. I grunden är hela den tankekedjan oklar. Allaarbeten går ju ut på att man gör någonting som någonannan har nytta av, och det får man betalt för. Exaktvar i kedjan man befinner sig kan väl inte spela någonroll. Det viktiga är att vi kan bekämpa arbetslöshetenoch att vi kan få en arbetsmarknad där det som verkli-gen är förnedrande, nämligen att gå arbetslös, utläm-nad och maktlös är det som vi skall bekämpa. Det ärinte förnedrande att ha ett jobb. Det är bra.Vi i föreslår alltså när det gäller skat-tepolitiken framför allt skattesänkningar som kan gejobb. Vi prioriterar detta därför att vi tror att det ärdet viktigaste sättet att ta oss ur den nuvarande situa-tionen med en hög massarbetslöshet. Det är den som isin tur gör att vi inte har ekonomiska möjligheter attgöra de satsningar som vi skulle vilja göra inom sjuk-vård, äldreomsorg, skola och barnomsorg. Inte förränvi får människor i jobb, de betalar in skatt, staten fårin pengar kan vi värna välfärden.Men det är också viktigt att människor har tilltrotill systemet. De ständiga återställarna och återställareav återställare är skadliga i sig även om det man tillslut kommer fram med skulle vara ganska hyggligt. Sebara t.ex. på frequent flyer-rabatten. Det är en regelsom ingen människa kan följa. Vi hörde på radion iveckan att inte ens regeringen själv för sina egnaanställda kommer att kunna följa den lag man inför,dvs. att lämna kontrolluppgift och betala arbetsgivar-avgift på de rabatter som folk eventuellt tar ut. Ensådan regel är inte något som skapar tilltro till syste-met. Varför tror man att en vanlig småföretagare somblir utsatt för det här skall tycka att han skall följaandra regler när det införs regler som är fullständigtomöjliga att följa hur gärna man än vill. Det undermi-nerar tilltron till hela systemet. Det är absolut inte bra.Till sist, fru talman, vill jag ta upp två helt andrafrågor än skatt som har med jobben att göra.Den första frågan gäller sänkningen av skatten påöl. Vi i tycker att den förtida anpassningenav EU-reglerna inte är nödvändig, tvärtom. Dengränshandel som bevisligen pågår ger förluster för desvenska bryggerierna, visst är det så. Men vi tyckerinte att det är ett tillräckligt argument för att sänkapriset så pass kraftigt på öl, en dryck som man fram-för allt vänder sig till yngre människor med. Vi tyckerinte att det är ett tillräckligt argument för att sänkaskatten på öl.Vi tycker inte heller att de begränsningar av ök-ningen av fastighetsskatten som regeringen har före-slagit är tillräckliga. De är tvärtom helt otillräckliga.Om detta är nästan alla här i överens. Detfinns ett antal partier som är uttalat överens om detta.Men runt om i debatten, i tidningar och i lokala dis-kussioner, panelmöten och annat, är det många före-trädare för och Socialdemokraterna somsäger att detta inte är bra, att det inte räcker och attdet blir för svårt för många människor. Vi är heltöverens om att detta snabbt skall ses över under nästaår. Varför kan vi inte också komma överens om enregel som åtminstone skulle kunna mildra den härövergången. Jag tycker att vi borde kunna göra det.Jag vill framför allt ställa frågan till , , och de socialdemokrater i skat-teutskottet som i andra sammanhang har sagt att dethär inte är ett bra system. Varför kan vi inte som poli-tiker försöka komma överens om att hitta en lösning,t.ex. att skjuta på sänkningen av skatten på öl för attkunna använda motsvarande summa pengar till enbegränsning av ökningen av fastighetsskatten för demsom bor i de allra värst utsatta permanentbostäderna.Nu har vi som ni vet inte möjlighet att framställaett yrkande här i kammaren. Eftersom det inte harvarit möjligt att framställa ett yrkande i utskotten så ärdet inte möjligt här. Jag tror att svenska folket, desom sitter på läktaren, de som hör och ser på den härdebatten och de som skall ta reda på vad vi har gjorthar väldigt svårt att förstå varför vi som riksdagspoli-tiker, på grund av de regler som gäller, inte har möj-lighet att lägga fram våra förslag när betänkandetfinns på bordet och är ordentligt genomarbetat. Mendet finns andra skäl för det. Jag vill ändå säga att jagtror att det vore välgörande om de som i sak har mot-satt sig det här vore beredda att redovisa sina argu-ment för det.Fru talman! För är en skattepolitik somkan ge mer jobb helt avgörande. Det är bara då vi kanrädda välfärden. Det är därför vi är så engagerade iden här frågan.Anf. 93 PER ():Fru talman! förslag på skatteområ-det syftar till att uppfylla fem huvudmål.För det första vill vi stärka statsfinanserna.För det andra vill vi utjämna skillnader i inkomstoch förmögenhet. Vår uppfattning är nämligen att ettjämlikt samhälle också har större möjligheter att klaraav de ekonomiska problemen.För det tredje vill vi stimulera till ökad sysselsätt-ning. Vi vet att arbetslösheten - det är det total enig-het om här i kammaren - är det största samhälls-problemet för tillfället.För det fjärde vill vi få en bättre miljöanpassningav produktion och konsumtion.För det femte vill vi trygga välfärdssamhället.Hur vill vi då gå till väga? Vår grundtes är att viskall genomföra en röd skatteväxling. Vi skall alltsåse till att människor som är mer konsumtionsbenägna,människor som har lägre inkomster, får en sänkt skatt,medan däremot människor med högre inkomster skallfå en ytterligare höjning av skatten. Människor medhögre inkomster konsumerar mindre av sina marginel-la ökningar. På så sätt gynnar de inte efterfrågan isamhället. Skall vi bekämpa arbetslösheten är detefterfrågan i samhället som skall stimuleras.Vi vet också att människor generellt är be-redda att betala en högre skatt om de vet att pengarnagår till vård och omsorg. De larmrapporter som harkommit om hur det ser ut inomvården och omsorgen gör att människor blir än merbenägna att betala för en ökad kvalitet inom de härsektorerna.TCO har inte, som det har hävdats från talarstolenförut , krävt kraftigt sänkta skatter och avgifter.Däremot har en ekonom som är anställd på TCOtillsammans med på sinfritid kommit fram till att detta skulle vara en fram-komlig väg. Men jag tror att det är fel att tillvita TCOde tankarna, som gjorde. Det gälleralltså att sortera äpplen och päron på ett riktigt sätt.För att ytterligare stärka den kommunala sektornföreslår att vi skall sänka arbetsgivar-avgifterna för kommunerna med tre procentenheter.Det kostar 5 miljarder. Att jag tar upp detta i skatte-debatten är för att vi finansierar detta inom skattenet-tot.Vi vill ta ut totalt 3 miljarder mer i skatt än vadregeringen gör. Inom detta skattenetto gör vi en kraf-tig omfördelning. Den omfördelningen sker med tan-ke på att vi skall öka efterfrågan, skapa mer syssel-sättning och öka efterfrågan på arbetskraft i samhället.Vi har också avsatt 5 miljarder för en ram förökad tillväxt. De 5 miljarderna kan t.ex. användas föratt minska beskattningen inom tjänstesektorn. Vi ärdock ännu inte riktigt framme vid ett beslut om hurdetta skall gå till. Tjänstesektorn är ju en mycketblandad sektor. Till nästa skattedebatt skall vi nog hakonkretiserat det förslaget, så att det blir ett riktigtskarpt förslag. För att inte bedriva en överbudspolitiknär det gäller dessa frågor har vi redan intecknat 5miljarder i budgeten för just en sådan åtgärd.Så till fastighetsskatten. Det har från talarstolentidigare riktats kritik mot förslaget och den nuvarandefastighetsskatten. försökte lägga framett förslag här . Vi är förhindrade att lägga framförslag. Det hade tyvärr inte gått även om det hadefunnits en majoritet i kammaren . Initiativ i ut-skottet är blockerade av socialdemokrater och center-partister.Därför är det väldigt intressant att konstatera vadsom sägs av en ledande centerpartist, , i dagens . Han säger så här:Centern arbetar intensivt för att få till stånd en rimli-gare beskattning för fastboende i attraktiva fritidsom-råden. Det är helt fantastiskt. Man har i finansutskot-tet medvetet röstat nej till ett konkret förslag somskulle ha uppfyllt just de krav som sig ha.Det är också väldigt intressant att konstatera vadPer-Ola sade i sitt anförande. Han sade attCentern i stor utsträckning ligger bakom den nyabudgettekniken. Det är ju den som omöjliggör attmajoritetsförslag kan föras fram i riksdagen.Jag förstår varför har ivrat för detta i såstor utsträckning. De är glada för att de slipper bliavslöjade i sitt dubbelspel. De behöver inte ta envotering i om det. De kan gå ut i sina hem-ortstidningar och spela sitt dubbelspel.Vad gäller företagssektorn har vi föreslagit skatte-lättnader för egenföretagare. Vi är faktiskt det endaparti som ännu med skärpa betonar de enskilda fir-mornas och handelsbolagens problem. Regeringenpratar om aktiebolag. När det gäller aktiebolagen ärdet den nya skattelättnaden för små och medelstoraföretag som skall ersätta riskkapitalavdraget, somblev totalfiasko. Det har man insett. Det är bara attgratulera skatteministern till att man har insett vilketfiasko riskkapitalavdragen blev. Det hade kanske intekommit ett sådant förslag om vi hade haft den nuva-rande skatteministern då.Det nya förslaget gynnar större företag. Två fakto-rer ingår i skattelättnaden. Det är dels en kapitaldel,dels en löneunderlagsdel. Löneunderlagsdelen skallinte börja gälla förrän efter tio gånger basbeloppet,dvs. Vi är motståndaretill att man har med löneunderlaget över huvud taget.Det har inte i detta sammanhang att göra. Varförundantar man de allra minsta företagen från möjlighe-ten att utnyttja denna del, om man nu säger sig värnasmåföretagen? Vad säger om det? Deföretagare som har en eller två anställda skall inte fåanvända sig av den delen, men de större företagenskall få göra det.Vi vill också höja bolagsskatten till . Ni skallvara medvetna om att nästan samtliga de pengar viomfördelar - vi tar pengar från de större företagen -läggs på de mindre företagen. Här kommer vi tillnästa intressanta debatt. Den är väldigt aktuell förnärvarande. Det gäller sjuklöneperioden.Vi har lagt fram förslag om att man skall undantaföretag med mindre än fem anställda. Det skulle kosta350-400 miljoner. Vi finansierar det genom att be-gränsa den 5-procentiga sänkningen på löneunderlagupp till 600 000 till företag med högst 20 anställda.Då sparar staten 350-400 miljoner. Vi tar från destörre företagen och ger de mindre företagen en lätt-nad.Företagarnas har skickat ut ettpapper med namn på företagare som begär att vi skallgöra något åt de problem som den förlängda sjuklö-neperioden innebär. Det är med tvåanställda i , med treanställda i , Araby Entreprenad med en an-ställd i Sala, och med en anställd, Marknadsföringshuset iÖrebro med fyra anställda och Skogaconsulten medtvå anställda i . Jag kan säga till dessa företag attdet finns ett parti i som ställer upp på detta.Vårt förslag innebär att dessa företag undantas intebara från de två nya veckorna, utan även från de tvåförsta. De behöver över huvud taget inte vara med iarbetsgivarinträdet och drabbas inte.Så till bilförmånsbeskattningen. Jag är väldigt för-vånad över att en socialdemokratisk regering läggerfram ett förslag som innebär att man sänker skattenför denna grupp. av dem som har bilförmån ärmän, och de flesta har inkomster över 300 000. De fåren skattesänkning. Däremot är man inte villig att gåde personer till mötes som får lämna sina hus. De äruppmanade av skatteministern och finansministern attta lån.Det är ganska intressant att lyssna på finansminis-tern när han säger att välfärd inte kan tryggas genomatt vi sätter oss i skuld. Nej, det kan den inte. Men vikan inte heller låna till driften. Vi kan inte låna tillstatens verksamhet. Det skall vi inte göra. Däremotskall man säga till fastighetsägare att de skall låna tillden fastighetsskatt som de inte har råd att betala. Detrimmar litet illa. Skall det vara olika regler för enskil-da personer och för staten?När det gäller sjuklöneperioden, återigen, vill jagsäga att det förekommer litet olika uppgifter frånregeringen. sade i en interpella-tionsdebatt att regeringens politik liggerfast. har gått ut och sagt att manskall titta på reglerna. Vi kan kanske få en tredjevariant från Socialdemokraterna i dag.Vi kan också tänka oss det förslag som GöteBernhardsson har framlagt - någon form av progres-siva arbetsgivaravgifter. När det gäller progressivaarbetsgivaravgifter har vi i första hand pekat på möj-ligheterna att öka arbetsgivaravgifterna på övertidsut-taget. Då skulle vi få en press nedåt . Viskulle på det sättet få in mer folk på den ordinariearbetsmarknaden. Jag säger inte att det skapar flerjobb, men vi får mer folk i den ordinarie verksamhe-ten.Vi kan ta upp en diskussion om man skall gå inmed progressiva arbetsgivaravgifter även i förhållan-de till lönenivån. Vi är inte helt avvisande till en så-dan tanke.Jag instämmer i den kritik som har ytt-rat när det gäller ölbeskattningen. Det är inte särskiltlämpligt att sänka skatten på starköl och samtidigtavvisa ett förslag till lösning för de fastighetsägaresom har störst problem och som är tvingade att betalaen hög fastighetsskatt för att deras grannar säljer husför höga summor.Anf. 94 ():Herr talman! Skattepolitik har ju naturligtvis ettsyfte. För del har vi som utgångspunktför vår skattepolitik för det första att den skall bidratill att minska resursförbrukningen i samhället ochdärmed minska miljöskulden till kommande genera-tioner. För det andra vill vi att skattepolitiken skallåstadkomma en rättvisare och mer solidarisk fördel-ning av det resultat som vi åstadkommer gemensamt isamhället. För det tredje vill vi att arbetslösheten skallminska med hjälp av den skattepolitik vi för just nu.Självklart är det så, som någon har sagt, att skälettill att vi över huvud taget tar ut skatter är att vi måstefinansiera den offentliga verksamheten. Det kan varaintressant att fundera över vilken valfrihet vi har närvi formulerar och formar vår skattepolitik. Jag skallpeka på några av de faktorer som jag tror är väsentli-ga när vi diskuterar vad vi kan och inte kan göra medskatteverktyget i framtiden.Här har utlovats en hel del stora skattesänkningarsom ett sätt att förändra samhället. Låt mig då påmin-na om att den befolkningsutveckling som vi förväntaross, speciellt in , gör att vikommer att ha en ganska stor andel äldre människoratt ta hand om. Det krävs resurser om vi skall behålladen nivå på omsorg som vi har haft hittills.Miljöskulden stiger kontinuerligt. Vi har fortfa-rande inte börjat betala av miljöskulden. Vi tär fortfa-rande på de ändliga resurserna i samhället, och vi haregentligen inte gjort någonting för att minska den härskulden. Det kommer att krävas ganska ordentligainvesteringar för att vända den här utvecklingen. Detär investeringar som är bra för samhället i och för sig,t.ex. utbyggda järnvägssystem, ny energiteknik ochliknande. Detta kan leda till att vi får en positiv till-växt. talas det ganska okritiskt om vad tillväx-ten skall åstadkomma. Man ser sällan baksidan avden.Skälet till att vi har en relativt stor offentlig sektori dag är att vi har kunnat använda tillväxtens positivaresultat och produktivitetsutvecklingen i den privatasektorn till att utöka tjänsterna inom den offentligasektorn.Men skatterna har ju också en negativ sida. Depåverkar människors beteende. Vi får skattekilar somgör att en del arbete aldrig blir utfört eller blir utfört ien grå eller svart sektor.Sedan en tid tillbaka är vi medlemmar i den euro-peiska unionen. Det talas sällan om vilka begräns-ningar som det medlemskapet medför när det gällerbeskattningsrätten i det här landet. Jag skall peka pånågra av dem.Här har diskuterats starkölsskatten, men ingen harberört vad skälet är till att vi nu diskuterar dennastarkölsskatt. Varför kan inte fortsätta drivaden alkoholpolitik som vi har gjort bl.a. med hjälp avhöga skatter? Det beror helt enkelt på att man har enhelt annan skattenivå på alkohol i övriga delar avunionen. Och börjar folk åka till andra sidan och för att handla sitt öl. Då sägerman: flödar pengarna ut ur och ölet in i landet. Numåste vi göra någonting. Det här medför oerhördaproblem för vår bryggerinäring i landet. Men jagvågar nästan lova att de problem som vi åstadkommergenom att sänka skatten på starköl är mycket större ände problem som vi får genom att ett antal människorfar kors och tvärs över vattnet för att hämta öl.