prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Jag vet att de har varit ute i de olikaregionerna ganska ofta , och man följer dethär väldigt väl.Dessutom syns det också i de ansökningar somfinns hur många man har begärt resurser för och hurman har tänkt bedriva det hela. Då är det lätt att få igång en diskussion.Man ser om det här inte verkar gå bra, vilket jagbetvivlar. Det är nämligen en stor utmaning för kom-munerna att lyckas med det här. Det kommer ju intekunskapslyft på kunskapslyft. har kommunerna sinchans att utbilda sina invånare.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 2 (ett miljötekniskt institut)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 14 kdFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 14 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 4 (, det nationella nätverket för folk-bildningsforskning)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Votering:283 för utskottet15 för res. 113 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 6 v, 14 kdFör res. 1: 15 mpAvstod: 13 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 7 (universitetsbegreppet)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m)3. res. 3 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:73 för res. 222 för res. 3215 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:218 för utskottet72 för res. 222 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 19 v, 15 mp, 14 kdFör res. 2: 71 m, 1 fpAvstod: 22 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 9 (kvalitetsaspekter på en utbyggnad med fastaforskningsresurser)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (m, fp, kd)Votering:204 för utskottet108 för res. 537 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 19 v, 15 mpFör res. 5: 71 m, 23 fp, 14 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 10 (kvalificeringstrappa för högskolan)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (c)Votering:289 för utskottet22 för res. 438 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 1 c, 23 fp, 18 v, 15 mp, 14kdFör res. 4: 22 cFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 15 (forskningsenhet med miljöprofil)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Votering:297 för utskottet15 för res. 137 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 23 fp, 19 v, 14 kdFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 17 (principer för fördelning av forskningsresur-ser mellan mindre och medelstora högskolor)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:230 för utskottet15 för res. 766 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 4 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 15 mpFör res. 7: 1 fp, 14 kdAvstod: 66 mFrånvarande: 14 s, 10 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 26 (lärarbrist)1. utskottet2. 9 i motsvarande del (v)3. res. 7 i motsvarande del (kd)Förberedande votering:24 för res. 915 för res. 7272 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:278 för utskottet20 för res. 914 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 70 m, 23 c, 23 fp, 15 mpFör res. 9: 1 m, 19 vAvstod: 14 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 27 (återinförande av kvalitetspremien)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (m, fp, kd)Votering:204 för utskottet107 för res. 51 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 19 v, 15 mpFör res. 5: 71 m, 23 fp, 13 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 31 (statligt stöd till lärarutbildningen vid )1. utskottet2. 10 (s)Votering:163 för utskottet145 för res. 102 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 13 mp, 14kdFör res. 10: 145 sAvstod: 2 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdBodil () anmälde att hon avsettatt rösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 45 (åtgärder för att komma till rätta med läs-och skrivsvårigheter)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Votering:296 för utskottet15 för res. 11 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 14 kdFör res. 1: 15 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 49 (resurstilldelningssystem i )1. utskottet2. 7 i motsvarande del (kd)Votering:226 för utskottet14 för res. 771 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 22 fp, 19 v, 15 mpFör res. 7: 14 kdAvstod: 70 m, 1 fpFrånvarande: 14 s, 10 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 51 (utbyggnad av den kvalificerade yrkesut-bildningen)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (c)Votering:217 för utskottet23 för res. 472 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 22 fp, 19 v, 15 mp, 14 kdFör res. 4: 23 cAvstod: 71 m, 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 58 (anslag under utgiftsområdet 16 Utbildningoch universitetsforskning)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 59 (anslagsbelopp för budgetåren 1998 och1999)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 60 (återförande till staten av myndighetskapitalhos lärosätena)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:217 för utskottet22 för res. 372 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 23 c, 1 fp, 19 v, 13 mp, 14 kdFör res. 3: 22 fpAvstod: 71 m, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Anslag till studiestödFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU2Anslag till studiestöd (prop. 1996/97:1 delvis)Anf. 184 ():Herr talman! Insikten att långsiktigakonkurrenskraft alltmer bygger på kunskap och kom-petens leder mycket ofta i den politiska debatten tillett ytligt resonemang om kompetensutveckling. Gans-ka många människor önskar nu se att den gamla mo-dellens materiella omfördelningspolitik nu snabbtskall överföras till det samhälle som inte så myckethandlar om att fördela pengar och materiella ting somom att fördela kunskap och kompetens.Om det förra projektet var att rättvist fördela defrukter som kom efter en långvarig och hög tillväxttill de många människor som inget hade, så är det nyaprojektet att få människor att investera i sin egenkunskap. Det låter sig inte alls lika lätt göras av poli-tiker som i det förra. Resonemang om rätt till kompe-tens antyder ofta att vi har litet fel utgångspunkt när vitalar om detta. Det ger ingenting som vi kan fördelapå det sätt som vi önskar. Det här är någonting sommänniskor kan förkovra sig och investera i, lära sigoch utveckla sig själva med.På lång sikt är utbildningens kvalitet och breddhelt avgörande för . På kort sikt tror jag intealls att våra möjligheter att göra så dramatiska insatserär särskilt goda. Det blir väldigt ofta totalt sett någon-ting vi gör för att hantera akuta sysselsättnings-problem. Jag tycker att mycket i det betänkande somvi har framför oss andas precis detta. Att stoppa inmänniskor i utbildning, med aldrig så goda avsikter,kommer inte att lösa problemen.Vi spenderar stora resurser på det vi kallar kompe-tensutveckling. Vi fattar de lätta och kortsiktiga beslu-ten i stället för de svåra och långsiktiga. När utbild-ning blir en sysselsättning och kunskapslyft manifes-teras i ett planlöst utnyttjande av skola, högskola ochuniversitet förbrukar vi större resurser än vi skapar.Livslångt lärande är ett personligt förhållningssätt.Det är inte en livslång promenad genom utbildnings-satsningar som staten förser oss med.I lågkompetenssamhället kunde politiken göra sto-ra insatser genom att tillhandahålla de infrastrukturersom vi behövde. Högkompetenssamhället ges inte allsett meningsfullt innehåll bara därför att dessa blirdyrare och fler. Vi kan helt enkelt inte administrerafram dem.Jag har några punkter där jag tycker att betänkan-det avviker bestämt från vad som skulle kunna vara enansats till en långsiktig strategi.För det första tror jag att vi totalt sett har för fåakademiker i , framför allt för få med långaavancerade examina.För det andra har vi en extrem koncentration avakademiker i offentlig sektor och därmed väldigt fåakademiker i privat sektor.För det tredje har vi en lönebildningstradition iSverige som har sänkt det vikallar för utbildningspremien ganska radikalt. Mångatraditionella akademiker har sett sin reallön sänkt med10-30 % fram till 1990.För det fjärde är många av studenterna i Sverigeäldre än studenter utomlands och drar ut på sina ut-bildningar än i andra länder.För det femte har vi, i takt med att den seriösautbildningsdebatten mer och mer handlar om ett livs-långt lärande, fått ett fundamentalt problem i det att viinte har några institutioner eller traditioner som hjäl-per människor in och ut i lärande på det sätt som detkommer att behövas. Enskilda människor kommerinte att ha råd att lösa detta själva. Staten har inte,som vi alla vet, råd att fixa det åt oss.För det sjätte har koncentrationen i debatten påbidragsformer och system förvrängt synen på utbild-ning som någonting som i grund och botten är enpersonlig investering, inte i den krassa simpla eko-nomiska meningen utan en investering i sitt eget kun-nande, något som ger någonting tillbaka och som intei första hand går att besluta fram här i riksdagen.Jag tror att det är de långsiktiga frågorna som vi igrund och botten måste koncentrera oss på. Med allrespekt för kortsiktiga försök tror jag att de är dömdaatt misslyckas.Konsekvenserna av våra budgetförslag när detgäller kortsiktiga förändringar för utlandsstudenter,natur- och teknikutbildningar och basutbildningarfinns beskrivna i ett särskilt yttrande. Det vill jag pekapå är det långsiktiga behovet av ett system för livs-långt lärande som tar själva utgångspunkten i att kun-skap är någonting som var och en förkovrar sig ochinvesterar i. Det kan vi möjligen ge förutsättningar förhär, men vi kommer inte att kunna fatta beslut om deti dag.Därmed ber jag att få yrka bifall till reservation 1.Anf. 185 ():Herr talman! Ett studiestöd som medger att allasom så önskar skall kunna bedriva högskolestudierutan en alltför tung skuldbelastning i det fortsattayrkeslivet borde vara målet för det förslag som rege-ringen håller på att utarbeta när nu remisserna harsamlats efter utredningen om ett sammanhållet studi-estöd. har tidigare presenterat ett förslag iden riktningen. Förhoppningarna på ett stabilt studi-estödssystem finns fortfarande hos . Viönskar dessutom ett stödsystem där studenterna fårsina studiestöd i sådan tid att de slipper skuldsätta sigde första månaderna av studieperioden. har i en motion visat på de problem som uppstår idagens studiestödssystem på det området. Vi skallnoga följa vad som sker när nu utskottet lovat att CSNskall klarar detta inför nästkommande termin.I dag saknas grundkunskaper hos stora delar avbefolkningen. Ca 1,5 miljoner människor i vårt land iåldern har endast genomgått folk- ellergrundskoleutbildning. En stor del av dessa människorsaknar även funktionella kunskaper i svenska, mate-matik, engelska och naturvetenskap. En särskild utsattgrupp i detta hänseende är våra invandrare.Ytterligare en miljon vuxna saknar utbildningmotsvarande kärnämnena svenska, engelska, mate-matik och samhällskunskap på gymnasienivå. Över-gångsfrekvensen från gymnasieskolan till högskolanär för låg. Trots detta står sig väl i jäm-förelse med andra länder när det gäller lägre utbild-ningsnivåer. Vilka hinder finns det då som gör att intefler söker sig till vidareutbildning inom högskolansram?När man studerar rekryteringsförhållanden finnerman också stora skillnader mellan olika socialgrup-per. De som har mest utbildning är också den gruppsom får störst del av vidareutbildning som bedrivs iarbetslivet. Detta innebär att vi inte tar till vara allamänniskors möjlighet till kompetensutveckling.Många människor upptäcker först iarbetslivet att deras utbildning är otillräcklig. Man harfamilj och försörjningsansvar. Ordinarie studiestöd ärinte tillräckligt för att trygga försörjningsbehovet.Skulle det finnas ett sådant studiestödssystem somkunde täcka de behov man har, skulle även fortsattastudier vara tänkbara. Studieorten behöver ju mednuvarande och kommande teknik inte längre betyda såmycket, då delar av utbildningen kan ske på hemma-plan med kortare eller vid högskolan.För många som varit yrkesverksamma en längreperiod saknas alltså ekonomiska möjligheter, somman ser det, att höja sin kompetens genom högrestudier. Vi talar ju ofta som politiker om behovet avkompetenshöjning för att kunna följa arbetslivets nyakrav och förutsättningar. Men de senaste årens ut-veckling har visat på brister i den tänkta positivautvecklingen.Morgondagens stora studiesatsning måste avhjälpaden snedrekrytering vi har till högre studier. Därmåste även de med den lägsta utbildningen kunnafinna möjligheter till kunskapsinhämtning. Vi anserdärför från sida att det finns starka skäl föratt utveckla nya tankegångar runt ett studiestödssys-tem lämpat för de krav som ställs . Lönesystemetborde kunna ställas om så att det där skapas utrymmeför utbildning och kompetensutveckling. Det är alltidlönande för ett företag att arbetskraftens kunskaperökar.Centern anser därför att en del av löneutrymmetskall kunna avsättas på ett utbildningskonto eller kompetensförsäkring. Här borde både facket ocharbetsgivaren med en stimulans från staten kunnamedverka. Statens roll bör vara att denna avsättningblir skattemässigt gynnad. För företagen innebär detatt de är med och finansierar och förfogar över dendel de finansierar. För den enskilde innebär det enmöjlighet att förfoga över detta löneutrymme som enenskild avsättning.Detta förslag borde kunna stimulera till en avhåll-sam löneutveckling. Systemet förutsätter dock samar-bete och samförstånd där arbetsmarknadens parter fårett stort ansvar för att dessa medel finns avsatta.Det finns många former för en framtida utbildningsom man kan lyfta fram för att möjliggöra en ökadkompetensutveckling. En modell är s.k. öppna uni-versitet, som prövas med stor framgång i Finland.Med blygsamma avgifter har många människor lyck-ats ta del av det öppna erbjudanden.Flera sådana universitet borde finnas i vårt land.Satsningen på de små högskolorna ger också ökadeförutsättningar för många att delta i högskolestudier.Flexibla studiesystem kan även ge andra förutsätt-ningar. Yrkeshögskola och lärlingsutbildning är andrakomplement som bör kunna få utvecklas.Alltfler satsningar görs för att stimulera till attstarta egna företag. Att utbilda sig i entreprenörskapbör i allt större utsträckning ingå i våra universitets-och högskoleutbud. prövar dettamed stor framgång. Jag kan bara nämna teknis-ka högskola som på detta sätt bidragit med att utbildamänniskor som passar den lokala arbetsmarknaden.Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillCenterns reservation nr 6.Anf. 186 ():Herr talman! Att komma till rätta med den socialasnedrekryteringen har varit en av huvuduppgifternaför alla studiemedelssystem som vi har haft i Sverigehittills, ända sedan det första, 1965. Frånsett det förstastudiemedelssystemet har de varit föga framgångsrika,får man säga. Jag och tror att mycket talarför att orsakerna till den sociala snedrekryteringengrundläggs betydligt tidigare.Ett syfte med gymnasiereformen var bl.a. att göragymnasieprogrammen högskolemässiga. Emellertidhar de högre kraven i gymnasieskolan inneburit pro-blem för de elever som inte har haft tillräckligabaskunskaper med sig från . Slutsatsenutifrån det resonemanget och många andra konstate-randen är ju att för att komma åt den sociala snedre-kryteringen till högre utbildning måste man i förstahand rikta in sig på kvalitetsarbete i ochgymnasieskolan och kanske inte tro att det är högrebidragsnivåer som kommer att hjälpa.Folkpartiet har bl.a., vilket vi har tagit fram tidiga-re i debatten, föreslagit att vi inför en obligatorisktioårig grundskola med start och attdet pedagogiska inslaget i förskolan skall kunna öka.Det skulle kunna skapa bättre förutsättningar för debarn som inte får tillräcklig stimulans hemifrån, alltsåde barn som när de sedan växer upp i mindre grad änbarn från hem med studietradition väljer högre ut-bildning.Utbildning är normalt sett lönsam för både indivi-den och samhället. Det är därför rimligt att risktagan-det delas mellan stat och individ. För att det livslångalärandet skall kunna bli verklighet krävs att studiestö-det anpassas efter de krav på kontinuerlig kompetens-höjning och kompletterande utbildning som är enrealitet i arbetslivet.Betydelsen av högre utbildning och forskning blirallt tydligare och kunskap en allt viktigare faktor förländers konkurrenskraft och därmed för befolkningensmöjligheter att öka eller behålla det välfärdssystem vitycker är rimligt. Även genom internationaliseringenoch informationsteknikens genombrott förändras devillkor som gällt för som kunskapsna-tion.Kunskap och kompetens måste prioriteras ochpremieras. Arbetsmarknadspolitik och trygghetssys-tem har inte alltid de inbyggda drivkrafter till arbeteoch utbildning som en sund ekonomi kräver. Det finnsockså ett allmänt värde i en hög utbildningsnivå medstor bredd i befolkningen. Kunskap ger bl.a. störreförmåga att ta till sig och värdera information. Bild-ning är också nyckeln till ett bredare kultur- ochsjälsliv. Värdet av att kunna läsa och förstå en dags-tidning, hinna med att läsa textade TV-program ellerförmåga att kunna läsa en sagobok för sina barn gårnaturligtvis inte att mäta i pengar, men har trots dettaett oerhört värde.Studiemedelssystemets funktion spelar stor roll föratt detta skall kunna bli möjligt. Men nuvarande stu-diemedelssystem har en lång rad brister, därom råderbred politisk enighet. Höga räntenivåer och ofta lågåterbetalningstakt kommer att leda till att alltfler intekommer att hinna betala tillbaka sina studieskulderoch dessa kommer att avskrivas . Dethär kommer att leda till att staten , omingen förändring görs, kommer att drabbas av av-skrivningskostnader och budgetbelastningar i mil-jardklassen.Dessutom leder nuvarande system till ett oaccep-tabelt godtycke, eftersom somliga får sina studielånavskrivna och andra får återbetala sina lån fullt ut.Nuvarande samlade studiestöd är också behäftat medandra brister. Eftersom de ekonomiska villkoren vari-erar kraftigt mellan de olika studiestödssystemenuppstår ofta orättvisor mellan enskilda studenter.Studenter vid samma utbildning kan ha helt olikaekonomiska villkor för sina studier. Så får det natur-ligtvis inte vara.I juni i år överlämnade Studiemedelsutredningensitt betänkande till regeringen. Utredningen föreslårett mer generellt och sammanhållet studiemedelssys-tem. Jag och tror att det kan bidra till attundanröja problemet med de hittillsvarande orättvisorsom rått mellan olika studenter vad avser studiefinan-sieringen.Det är den enskildes motivation som i första handskall avgöra valet av utbildning. Studiemedelssyste-met måste vara ett medel för att denna studieambitionskall kunna förverkligas. Utbildningssystemet fåraldrig i första hand bli en arbetsmarknadsåtgärd föratt kortsiktigt dölja en hög arbetslöshet, utan måstegrundas på långsiktiga utbildningspolitiska mål, rätt-visa och sunda incitament. För den enskilde måstevalet att studera i största möjliga utsträckning byggaspå motivation och fritt val.Det är utifrån den utgångspunkten som Folkpartietnär det gäller det här utgiftsområdet har en lägre ram.Vi avvisar stipendier vid genomgången basutbildning,vi avvisar vuxenstudiestödet vid genomgångna YTH-utbildningar och vi avvisar vuxenstudiestödet vid NT-utbildningar, allt sådant som med ekonomiska medelförsöker få människor att genomgå viss utbildning. Vitror att det i grunden är felaktiga incitament. Detmåste vara den personliga motivationen och möjlighe-ten på arbetsmarknaden som är avgörande för att manväljer en utbildning.Ett helt nytt system tror jag dessutom behövs föratt människor skall kunna finansiera sin vidareutbild-ning. var inne på det tidigare i den härdebatten. Ett sådant system som man ibland kallarkompetenskonto ibland utbildningskonto innebär attmänniskor skulle kunna ges en möjlighet att på gynn-samma villkor spara och låna pengar för att vidare-utbilda sig. Den anställde skulle då kunna kompletterasin utbildning även på andra sätt än de som arbetsgi-varen är beredd att räkna med som personalutbild-ning.Dessutom borde det nuvarande avdragsgilla pen-sionssparandet kunna breddas till ett pensions- ochutvecklingssparande, där det blir möjligt att upp till enviss gräns ta ut pengar före pensioneringen för attt.ex. finansiera en utbildning. Människor mellan 30och 55 bör också ges möjlighet att låna av det all-männa pensionssystemet för att använda pengarna tillkompetensutveckling eller för att kunna starta ett egetföretag. Förslagsvis kan man få ta ut av sinårslön. I gengäld reduceras ålderspensionen medmotsvarande belopp. Den som har tagit ut ett pen-sionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrättantingen genom sparande i privat pensionsförsäkringeller genom ökade avgifter i det reformerade ATP-systemet.Det råder en rätt stor enighet om att kompe-tens- och utbildningskonto är något som är värt attprova, men i betänkandet avvisas förslaget mer ellermindre med att man avvaktar en utredning. Det är litetmärkligt. Jag tycker nog ändå att man kan ha litetsynpunkter på förslaget, även om man avvaktar enutredning. Det skall bli intressant att höra om TomasEneroth kan komma med några positiva besked vadgäller möjligheten att få se ett förslag om ett kompe-tens- och utbildningskonto på bord.Herr talman! Jag vill med det yrka bifall till Folk-partiets förslag under mom. 8 och 11, som återfinns ireservation 2.Anf. 187 ():Herr talman! De senaste årens utbildningssats-ningar har inneburit att antalet studerande markant harökat och därmed naturligtvis också antalet personersom får studiestöd i någon form. De administrativaproblemen med att ha många olika former av studi-estöd har blivit allt tydligare. Det är viktigt att denökande tillgängligheten till studier på olika nivåerkombineras med möjligheter att finansiera studiernasom är rättvisa, lättadministrerade och som ger godrekryteringseffekt.Enligt vår uppfattning bör de olika studiestöds-formerna samordnas i ett enda sammanhållet studi-estöd, ett studiestöd som är utformat så att det mot-verkar den sociala snedrekryteringen till högre ut-bildning och också underlättar för kvinnor att studera.Studiestödet är relaterat till andra förmåns- ochtrygghetssystem. Vi anser att dessa system i principbör möta särskilda behov av olika slag. Ersättningsni-vån i det nya studiestödet måste alltså vara sådan attdet går att klara försörjningen på ett tillfredsställandesätt utan andra bidrag. Vi vill därförhöja ersättningsnivån och öka bidragsdelen i ett fram-tida studiestöd.Studerande med föräldraansvar bör kunna klara avekonomin med studiestöd i kombination med barnbi-drag och bostadsbidrag i de flesta familjesituationer. Ilikhet med arbetsgruppen bakom ensamföräldrarap-porten anser jag att det mest träffsäkra medlet för attförbättra det ekonomiska stödet till ensamföräldrarnaär en utökning av bostadsbidragssystemet.I det här sammanhanget vill jag ta upp en sak somär både orättvis och diskriminerande, nämligen attensamstående studenter som inte har någrabarn inte har rätt till bostadsbidrag.