prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Det ärinte att undra på att vi alla vänder våra blickar dit föratt se och lära.Det danska friåret har fått en central roll i arbets-marknadspolitiken. Friåret används i förutökad föräldraledighet och för studier, ledighet föratt resa eller för att äntligen få tid för det där projektetsom legat på hyllan alltför länge på grund av tidsbrist.Fru talman! föreslår alltså en enhetligsabbatspoäng på av a-kassan, tillgänglig för allaoch utan att staten bestämmer vad ledigheten skallanvändas till.Vi föreslår att sabbatsåret införs snabbt och fulltut, inte som ett försök i vissa kommuner, även om deti genomförs på grund av bl.a.Miljöpartiets motioner där. Detta mot bakgrund av attvi redan har de danska erfarenheterna att luta oss motsamt att arbetslösheten måste bemötas med kraftfullaåtgärder. Däremot kan vi tänka oss en tvåårig för-söksperiod som sedan utvärderas och följs upp. Vadkan det betyda för de människor som får en ny chanspå arbetsmarknaden? Vad betyder ett sabbatsår fördem som kan ta ledigt ? Vi tror att ett försök liktdet vi beskriver skulle kunna sätta i gång kreativaprocesser såväl inom som mellan människor. Vi trorockså att det skulle kunna vara en chans att få i gångnytt företagande.Med vår modell tjänar alla på förslaget. Den an-ställde som väljer sabbatspoäng kan berika sitt liv,den arbetslöse får en chans att komma in på arbets-marknaden och staten betalar ut lägre ersättning , nämligen av a-kassenivån för den somväljer sabbatspoäng mot för den som tidigarevar arbetslös.Fru talman! Det största och mest genomgripandeförslag som har för att kraftigt minskaarbetslösheten är att dela på jobben. En sänkt arbets-tid skulle kraftigt öka efterfrå-gan på ny arbetskraft. Den sänkningen bör göras den-na mandatperiod. höjs röster ute i samhället medkrav på sänkt arbetstid. kommeratt satsa på kortare arbetstid avtalsrörelse.Det är medlemmarnas önskemål att arbetstidsförkort-ningen skall vara det starkaste kravet i lönerörelsen.En liksom en SIFO-undersökning vi-sar att så många som väljer kortare arbetstid påbekostnad av framtida löneförhöjningar. Bland kvin-norna är det så många som som vill byta bort5 % högre lön mot kortare arbetstid.En kraftig arbetstidsförkortning som kan ske medstora tal på en gång ger störst effekt. Människor somhar jobb jobbar allt hårdare. Minskningen av arbets-kraft både inom privat och offentlig sektor har med-fört att människor mår allt sämre.Inom statliga verk kommer personalen att minskapå grund av sparkrav. 15 000 tjänster skall bort inompolisen, främst administrativa tjänster. Neddragning-arna drabbar främst kvinnorna. Högt betalda poliserkommer att få utföra de jobb som de upp-sagda kvinnorna tidigare utfört.Vad sker med dessa kvinnor inom vården, post-verket och polisen, som mister sina arbeten? De går uti arbetslöshet - en arbetslöshet som de delar med detiotusentals kvinnor som arbetat med kontors-sysslor och andra administrativa sysslor och somredan länge varit arbetslösa. Detta är kvinnor som harmycket liten chans att finna ett arbete likt det de tidi-gare haft.På så sätt delar vi alltså på pengarna då de som harjobb får jobba allt hårdare och betala alltmer för ar-betslösheten. Det är bättre, fru talman, att dela påjobben. Människor kommer att må bättre, vilket harvisats vid de arbetstidsförkortningsförsök som genom-förts i , och i rapporter från bl.a. och den genomförda arbets-tidsförkortningen vid Volkswagen.Produktiviteten ökar vid en arbetstidsförkortning.Det utrymmet kan utnyttjas fördelningspolitiskt bl.a.för att höja timlönerna och sänka egenavgifterna.Alltså, fru talman, är en arbetstidsförkortning i detläge som råder i ett av de bästa sätten attkomma till rätta med arbetslösheten.Av arbetarkvinnorna i i åldern 60-64 århar förtidspension eller sjukbidrag. För arbe-tarmännen är motsvarande siffra . För tre arbe-tarkvinnor av fem och varannan man håller inte krop-pen fram till den ordinarie pensionsåldern. De tvingasavbryta på grund av att deras arbete slitit utdem. finns bilden av hårt arbetande männi-skor som har svårt att få tiden att räcka till för jobb,familj och sociala förpliktelser. Vi jobbar övertid merän på . Medelarbetstiden har ökat med nästan2 % . Detta har medfört att arbetslöshetenhar ökat med 70 000 personer.Är inte det en ganska barock situation? Mångamänniskor känner sig stressade och otillräckliga ochslits ut därför att de har för mycket att göra, andra mårdåligt därför att de inte kan eller får arbeta. Man tyck-er att lösningen på problemet borde vara uppenbar.I dag delar vi alltså på pengarna, och de som sliterhårt får avstå en allt större del av det de tjänar till demsom inte kan försörja sig själva. Som vi hörde räckerinte ens det till. Alltfler ställs också utanför en an-ständig arbetslöshetsersättning och hänvisas till soci-albidrag. Vore det inte en bättre fördelningspolitik attdela på arbetstillfällen i stället för på pengar?Såvitt jag vet har båda de partier som står bakomsommarens sysselsättningsproposition, Socialdemo-kraterna och , 6 timmars arbetsdag på sittprogram. Varför finns det inte ett ord om arbetstids-förkortning i den propositionen? Vad väntar ni på?Med så mycket som arbetslösa är det nuen lämplig tidpunkt att genomföra en ordentlig ar-betstidsförkortning. När kommer förutsättningarna attvara bättre än nu?Vi i har presenterat ett konkret ge-nomarbetat förslag på hur en arbetstidsförkortning till35 timmar kan genomföras de närmaste åren.Det är helt okej att låna även den här delen av vårpolitik. Vi står till förfogande när som helst för samtalom en arbetstidsförkortning. Att dela på jobben ärnämligen det mest medmänskliga, produktiva ochhumankapitalbesparande vi kan göra. Om det kännsför genant att fråga oss direkt går det bra att gå upptill vårt kansli och hämta den rapport vi har skrivit. Vikan lägga ut den vid dörren som en julklapp.Fru talman! gick redan i sysselsätt-ningspropositionen emot försämringarna i a-kassanoch ville få ett svar från arbetsmarknadsministern omvad som händer med dem som ramlar ur systemetefter den bortre parentesen. De regler som för närva-rande gäller för kvalificering till a-kasseersättningrespektive kontant arbetsmarknadsstöd gör att mångastängs ute och tvingas leva på socialbidrag från för-äldrarna. Det gäller särskilt ungdomar som aldrigkommit in riktigt på arbetsmarknaden. De nuvarandekvalificeringsreglerna slår snett och skapar orimligatröskeleffekter.Ungdomar som saknar ett till ordina-rie arbete för att kvalificera sig kan få levapå socialbidragsnivå, medan den som lyckas kvalifi-cera sig för a-kassa genom att jobba kanleva på en avsevärt bättre nivå under lika lång tid.Mot den bakgrunden har avvisat re-geringens förslag om att en höjning av ersättningsni-vån till i a-kassan finansieras genom skärptakvalifikationskrav. Vi välkomnar naturligtvis att vi nui utskottet skjuter på försämringarna. Vi tycker attgolvnivån i a-kassan på per dag, vilketockså utgör KAS-nivå, är alldeles för låg.Miljöpartiet anser det nödvändigt att höja ersätt-ningsnivån i a-kassan och andra socialförsäkringar till80 % för lägre avlönade. Detta får dock inte finansie-ras genom att flera helt stängs ute från försäkringgenom skärpta kvalifikationskrav eller en bortre pa-rentes utan att något sägs om vad som skall kommaefter parentesen. Det får heller inte finansieras genommanipulationer med en årlig uppräkning av ersätt-ningsnivån för dem som redan är arbetslösa. Vi anseratt finansieringen i stället bör ske genom införandetav ett brutet tak i de kortvariga ersättningssystemen.Vårt förslag innebär att ersättningen höjs till 80 %för inkomster upp till en brytpunkt som för närvaran-de föreslås ligga vid 4,2 basbelopp, ca 12 700 kronorper månad. Vid inkomster därutöver skall ersättning-en vara för den del av inkomsten som liggerunder brytpunkten och för den del av inkomstensom ligger över brytpunkten. Varför inte, MargaretaWinberg, lyssna på även när det gällerdetta förslag?Miljöpartiet har också gått emot regeringens för-slag om en bortre parentes i a-kassan. Om och när denbortre parentesen genomförs - trots att man skjuterupp försämringarna skall den ju gälla från den 1 janu-ari 1997 - är det en absolut och ovillkorlig förutsätt-ning att a-kassan ersätts av ett annat godtagbart sys-tem. Det är inte acceptabelt att de som utförsäkrasskall tvingas leva på KAS eller socialbidragsnivå.Vårt förslag är i stället en grundskyddsnivå lika föralla.Fru talman! har också en hel del and-ra förslag. Bl.a. har vi pratat om kollektivverkstäderför hantverkare. Vi vill att man skall avsätta medel ilänsarbetsnämnderna för just kollektivverkstädernaspraktiska vidareutbildning, speciellt där man inte harmöjlighet att söka stöd genom driften. Detta skulle haväldigt stor betydelse för många.Vi har också givit ett annat förslag till arbetsdel-ning i stil med den danska sopåkarmodellen som vihar tagit upp förut i denna kammare. Vi har också ettförslag om s.k. puljejobs, som vi kallar för åtgärderför långtidsarbetslösa.Vi har, fru talman, yrkat för lönebidragen. Vi villatt 100 miljoner utöver propositionens förslag skallläggas på anslaget , och de kommande tvååren 200 miljoner . Vi har också ett särskiltyttrande vad gäller samma hårda besparingskrav ochåterräkning av medelstilldelningen , och därvill vi att de negativa sysselsättningseffekterna för dearbetshandikappade skall undanröjas.Vi stöder också i ett särskilt yttrande en motionfrån om betydelsen av forskning kringsjukdomen fibromyalgi och kring elöverkänslighet.Miljöpartiet har lagt fram en mängd motioner om justelöverkänslighet.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationernanr 4, 20 och 22, men står naturligtvis bakom allaMiljöpartiets förslag.Anf. 9 HANS () replik:Fru talman! Jag tycker att det är väsentligt att åt-minstone får upptas av oss som villförkorta arbetstiden.Jag har några frågor. har tyckt attdet var viktigt att inleda försöksverksamhet i olikabranscher. Vi har en ganska ensidig erfarenhet avarbetstidsförkortning i . Vi har avsatt2 miljarder kronor som ram inom vilken man gör ensänkning av arbetsgivaravgifter för de verksamheteroch arbetsgivare som sänker arbetstiden och samtidigtökar sysselsättningen. Vi tycker att det är väldigt braoch väl motiverat. Min fråga är varför Miljöpartietinte alls har satsat på denna typ av praktisk försöks-verksamhet och också budgeterat för den.Min andra fråga rör att vi har samma uppfattningom behovet av en lagreglerad arbetstidsförkortningmed samma tidsintervall och att gå ned till 35-timmarsvecka. Men ni i räknar vad jagförstår hem rätt mycket dynamiska effekter. Vi harinte vågat det. Vi vet att det blir flera jobb, men nianvänder ganska höga siffror, tycker jag. Vi har sam-ma förslag, men vi drar inte ned på annan verksamhetså mycket som ni gör.Min tredje fråga är: Hur motiverar att drar ned påarbetsmarknadspolitiska åtgärder ? Enligtmin uppfattning är det helt otillräckligt. Jag vill läggatill 3 miljarder för att få in människor som är arbetslö-sa i aktiviteter.Det finns en grad av orealism i er politik, vilketjag beklagar, eftersom det är så viktigt att vi som slåssför arbetstidsförkortning har en bred palett, mångaåtgärder och en realistisk uppfattning om hur jobbkommer till stånd. Om man inför en a-kasseförsäkringpå upp till 4,2 basbelopp och på därut-över, ja då är det adjöss med den inkomstrelaterade a-kassan. Se upp för det kravet och tänk igenom detigen, !Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Det var många frågor som Hans An-dersson ställde till mig, så jag kanske inte kan kommaihåg alla på en gång här nu.En fråga gällde att vi drar ned på arbetsmarknads-politiska åtgärder. Vi vill ju ha en generell arbetstids-förkortning genomförd. Som jag sade förut till ar-betsmarknadsminister lade vi isomras fram en rapport som vi har fått väldigt stöd förfrån forskare som tyckte att detta var mycket väl un-derbyggt. Vi har i vår budget räknat med att om mannu inför arbetstidsförkortning som vi gör så kommerarbetslösheten att minska, och i storleksordningen200 000 nya jobb kan skapas. I och med att arbetslös-heten minskar och fler kommer in i riktiga jobb kom-mer också de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna attminska. Det är det vi har lagt in i vår budget.Därför har vi i vår budget haft ett litet högre an-slag , 1997, medan vi däremot sänker det detvå följande åren. Det beror alltså på arbetstidsför-kortningen.Hans Andersson pratade också om åtgärder för attinföra arbetstidsförkortning i speciella branscher. Omjag nu förstod frågan riktigt kan jag säga att jag tyckeratt försök naturligtvis är bra, men vi vill få igenomdetta på en gång och alltså minska veckoarbetstidentill för att få så stor effekt som möjligt. Vihar dock också en motion som handlar om att man iUppsala kommun nu inför arbetstidsförkortning påförsök.Anf. 11 HANS () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Men reservation22 handlar om 1997. Med all respekt för den härrapporten är det snart jul - god jul, förresten, BarbroJohansson - och alltså är det snart 1997. Jag undrarhur vi skall kunna dels få ett beslut, dels översätta detut till branscherna och dels förstå hur man skall ge-nomföra detta och åstadkomma nyanställningar under1997, så att 855 miljoner skulle kunna sparas i förhål-lande till regeringens förslag. Detta kommer att med-föra ökad arbetslöshet.Dessutom är behoven oändligt mycket större. Jaghar i mitt parti kämpat till mig 3 ½ miljard för attåtminstone i någon mån ha högre aktivitet. Vad jagmenar är bara detta: Vi är väldigt överens om tagen -vi skall slåss tillsammans för arbetstidsförkortning -men gör man detta litet orealistiskt blir man inte rik-tigt tagen på allvar av de stora, mäktiga elefanternasom och - förbjude mig att sägadet i sammanhanget - . 12 () re-plik:Fru talman! Jag tror att jag blir tagen på allvar,Hans Andersson.De minskade anslagen beror som sagt var på att vivill sänka arbetstiden och räknar med att det ger ensådan stor effekt. Vi har också ökade ekonomiskaramar för kommunerna. Det kommer också att innebä-ra lägre arbetslöshet.Vi vill i vårt förslag sammanlagt under de trekommande budgetåren tillföra kommunerna15 miljarder kronor. Det är alltså mycket mera änkommunerna föreslår. ligger anslagenpå 2,7 miljarder tror jag, nästkommande år på ungefär4,5 miljarder och på 7 ½ miljard. Vitillför alltså kommunerna mer, och det kommer ocksåatt hjälpa till i både hemvården och sjukvården. Somjag har nämnt har kommunerna det just nuväldigt besvärligt, och just där kommer vi också att seen minskad arbetslöshet.Anf. 13 ():Fru talman! Så skall vi då återigen - för vilkengång i ordningen detta år vet jag inte - debatteraarbetsmarknadspolitiken, eller snarare regeringensoch brist på politik för att bekämpaarbetslösheten.Som vi redan hört ser det ut att bli en traditionelldebatt, där vi från oppositionen efterlyser politiskaförslag från riksdagsmajoritetens sida och redovisarvåra egna partiers recept för att få fler i arbete.Jag skulle kunna fortsätta i samma stil och radaupp statistik som visar regeringens misslyckande medatt minska arbetslösheten. Vi kan ju konstatera attarbetslösheten nu tvärtom stiger enligt AMS senasteveckostatistik. Från har antalet öppetarbetslösa ökat med 4 359 personer till nära 350 000.Totalt närmar sig arbetslösheten, räknat i öppet ar-betslösa och arbetslösa i åtgärder, 700 000 personer.Man kan gå igenom en lång lista med arbetsmark-nadspolitiska regeringsförslag som har misslyckats.Det handlar om RAS, avskaffandet av ungdomsprak-tiken, offentliga tillfälliga arbeten, ,lönebidragshanteringen osv.Samtidigt skulle jag också kunna peka på hur re-geringens politik är direkt företagsfientlig. Någraexempel är förtida momsinbetalning, dubbelbeskatt-ning, förlängd sjuklöneperiod, sjabblet med riskkapi-talavdrag - ja, listan skulle kunna bli mycket lång.Det går också, fru talman, att raljera en lång stundmed regeringens oförmåga att hantera a-kassefråganpå ett anständigt sätt och den totala vilsenhet sompräglat hanteringen av denna fråga.Jag kan också peka på ett antal tillfällen då vi frånoppositionen erbjudit regeringen samarbete för attlösa arbetsmarknadsfrågorna, men då regeringen barakallt avvisat detta och menat sig vara god nog på egenhand.Uppräkningen skulle kunna göras oändligt långöver regeringens misslyckanden vad gäller vallöftetatt få ned arbetslösheten till , och nudet nya målet att halvera den öppna arbetslösheten.Fru talman! Jag tänker dock inte fortsätta på detspåret. Det är rätt meningslöst och obehövligt. Verk-ligheten finns här utanför väggar. Svenskafolket har redan dömt ut regeringens politik på detarbetsmarknadspolitiska området. Domen är hård ochberättigad.Jag tänker i stället, fru talman, ägna min debattidåt att skissa ett scenario för hur vi tillsammans somfristående partier skulle kunna söka ta oss ur det mas-sarbetslöshetens järngrepp som nu sitter fast i.Jag har sex centrala punkter i ett sådant här program.1. Samverkan mellan partierna. Läget är nu så all-varligt att det kan jämföras med det läge som råddenär fem partier gemensamt sökte försvara den svenskakronan . Varför kan inte regeringen ta ettmotsvarande initiativ som den dåvarande fyrpartire-geringen gjorde och inbjuda till krisöverläggningar,där man lägger den egna partiprestigen åt sidan ochsöker finna det som kan förena i ett nationellt krislä-ge? Jag menar att vi är inne i ett sådant läge, fru tal-man, när vi har en permanentad massarbetslöshet påden nivå vi har. Då efterlyser jag litet mer av detgemensamma, för att vi skall försöka finna varandraoch lägga bort prestigen.2. Inse att vi borde ha ett närmast undantagslik-nande tillstånd, då extraordinära metoder måste tillför att bryta den negativa sysselsättningsspiral somlandet befinner sig i. I det här läget måste det varanödvändigt att pröva förslag och åtgärder som av deolika partierna av olika skäl anses tabubelagda. Det ärinte negativism till olika förslag som behövs, utanmodet att pröva sådant man förut inte kunnat tänkasig, allt i syfte att vända en negativ spiral till en posi-tiv.Fru talman! När man är flera partier tillsammanskan det också vara lättare att gemensamt ta ansvar förförslag som på grund av mytbildning eller av andraorsaker sablas ned i den allmänna debatten. i hushållssektorn är ett tydligt ex-empel, där det uppenbarligen finns en vilja hosrätt många partier att finna en lösning, men där manändå har svårt att komma till skott.3. Ett företagsinriktat program, som tar bort detsom är och upplevs som spärrar och hinder för företa-gande, ett program som kan börja staka ut vägen tillstabila och långsiktiga villkor för landets företagare.Här kan det handla om riskvilligt kapital, hur det skallkomma till, om skattefrågorna och om att ta bort by-råkratin.4. En skatteväxling riktad så att skatterna inomtjänstesektorn sänks genom att miljöavgifter höjs.Debatten om det här har kon-centrerats på hushållssektorn, och det är bra. Härfinns ju färdiga modeller, som snabbt skulle öka sys-selsättningen inom denna sektor. Det finns modellerfrån andra länder; det är den danska och den franska,och vi kanske kan finna den egna modellen i det härsammanhanget. Men det viktiga är att vi skall kommai gång med det här. Jag välkomnar att också Folkpar-tiet, som inte har anammat de här idéerna, nuär uppe på vagnen.5. Se till att uppsägningarna inom kommuner ochlandsting avbryts och ersätts med en kraftfull satsningpå vård och omsorg. Omfördelningen av ekonomiskaresurser, som säkerställer en värdig vård och tryggarearbeten i kommuner och landsting, är en del i detta.6. Ett avregleringsprogram för arbetsmarknads-politiken. Att riva rigida regelsystem och föra nedbesluten så att kommuner, arbetsförmedlingar ochförsäkringskassor samverkar är centralt för detta. Ochhär tar ändå regeringen och majoritet steg irätt riktning. Men det måste göras mera.Fru talman! Jag skulle vilja ha svar från så-väl arbetsmarknadsutskottets ordförande som arbets-marknadsministern om hur man ser på ett sådant härskisserat program. Jag tror att det under den här man-datperioden kan vara sista chansen till en samlingöver partigränserna för att bekämpa arbetslösheten.Varför kan då inte regeringen erkänna sitt miss-lyckande att på egen hand klara sysselsättningsfrågor-na och sedan prestigelöst - det gäller också från op-positionens sida - gå in i en rejäl diskussion om hur viskall ta oss ur denna för landet och för enskilda ar-betslösa fullständigt förödande situation?Det handlar inte i första hand om ministrars ellerregeringens misslyckande, utan om att den politik somförs har lett till en förtvivlan och uppgivenhet hos alladem som förvägras möjligheten till ett arbete. Det ärför deras skull, för de arbetslösas skull, som vi nuborde kunna ta gemensamma tag.Men det är ju regeringen, fru talman, som har an-svaret för att någonting här skall kunna komma till,och det är därför jag vill ha ett svar på de här fråge-ställningarna.I väntan på de svaren vill jag också kort kommen-tera våra reservationer till det betänkande vi har attbesluta om.Vad gäller inriktningen av arbetsmarknadspoliti-ken yrkar jag bifall till reservation 5, som är en kort-fattad redovisning av ett kristdemokratiskt synsätt påhur arbetsmarknadspolitiken skall reformeras. Dethandlar om att flytta ned besluten till den lokala nivånoch samverka över kommun-, arbetsförmedlings- ochförsäkringskassegränserna, att ta till vara de kraftersom finns i den ideella sektorn, hos företagare ochandra, och verkligen få en kraftsamling på det lokalaplanet. En ordentlig satsning på att skapa förutsätt-ningar för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarkna-den, genom lärlingssystem och ungdomslöner, är enannan del. Att pröva arbetsdelning inom offentligsektor är ytterligare ett förslag.Jag yrkar också bifall till reservation 6, som inne-bär att vi behåller personal inom vård- och omsorgs-sektorn och medger att länsarbetsnämnderna kanskriva kompetensutvecklingsavtal med kommuner ochlandsting när personal är uppsägningshotad.Från sida står vi givetvis bak-om övriga reservationer från vårt håll, om arbetet medarbetsmarknadsfrågorna inom EU och om ett nytt sättatt förbättra effektiviteten i arbetsmarknadsåtgärder-na. Men för att spara tid yrkar jag nu inte bifall tilldessa reservationer.Vad gäller själva anslagsdelen har vårt ramförslagtidigare avvisats, varför vi nu inte deltar i beslutet ominnehållet. Jag hänvisar då till vårt särskilda yttrandeoch vill särskilt understryka att det centrala AMS börbantas till förmån för fältverksamheten på arbetsför-medlingarna. Jag vill understryka sabbatsåret som enmöjlighet att skapa vikariatsplatser. Jag skall inte själv göra anspråkpå upphovsrätten till detta, men det är krav som vi hardrivit . Så fort vi kom in i riksdagenlade vi förslag om det, och det är positivt att flera nuomfattas av den tanken. Jag väntar bara på att rege-ringen skall konkretisera detta och lägga en proposi-tion om detta på bord.Ett annat förslag från vår sida är att lönebidragenför ideella organisationer bör säkerställas på hög nivåför att arbetshandikappade inte skall riskera uppsäg-ning.Vad gäller de arbetshandikappade är det bra att ut-skottsmajoriteten delvis gått oss till mötes i frågan omökade resurser till . Det underlättar verksam-heten och förhindrar en del av de uppsägningar somvar planerade. Men, fru talman, det räcker inte riktigt.Det borde vara mera.Vad gäller a-kassan har vårt ramförslag tidigareavvisats, varför vi nu inte heller i detta fall deltar ibeslutet i fråga om innehållet. Vi är, som flera varittidigare, oerhört kritiska till hur regeringen och Cen-terpartiet har hanterat a-kassan med ständiga regelför-ändringar fram och tillbaka.Fru talman! Jag vill för min del understryka att detändå är bra att majoriteten nu följer det kristdemokra-tiska förslaget om att riva upp beslutet från den 12 julioch inte ytterligare försämra arbetsvillkoren vid års-skiftet. Jag hoppas verkligen att vi nu under vårenskall kunna nå en samlad helhetslösning vad gällerarbetslöshetsförsäkringen.