prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — nämnde att vi tidigare i kammaren har diskute-rat hur sådan fiskevård skulle kunna organiseras ochfinansieras. I en nyligen framlagd statlig utredning harman noterat att de fiskevårdsområden som finns iSveriges land säljer fiskekort för drygt 250 miljonerkronor, alltså en kvarts miljard. Detta är betydandebelopp, och vi vet väl att de mesta av de pengarnaanvänds för fiskevård i de vatten där fiskekorten för-säljes. Detta visar att en lokal förankring och en lokalstyrning av hur pengar till fiskevård skall användas ärnågot som fungerar. Det handlar om att man bildarfiskevårdsområden, säljer fiskekort och använderpengarna till fiskevård i de vatten där fisket sker.Det här är en metod som vi tycker mycket välskulle kunna användas inom större områden. Reso-nemang om detta sker kring sjönHjälmaren, där man undersöker möjligheterna till ettsamarbete mellan privata fiskevattenägare och repre-sentanter för de allmänna fiskevattnen, om dessaskulle kunna få till stånd vad man kallar fiskesköt-selområden som skulle kunna ta betalt för fisket i devattnen och låta pengarna komma vattnet till godo förfiskevård. Detta är något vi har diskuterat här i kam-maren tidigare, och jag har noterat att det finns ettbetydande stöd för den här metoden.När det gäller de statligt ägda vattnen tycker vi attdet är logiskt och motiverat att staten skjuter till bud-getpengar för att ta ansvar för fiskevården på sinavatten. Det är motivet till att vi i den budgethanteringvi har haft har föreslagit ytterligare 5 miljoner kronortill fiskevård i de rent statligt ägda vattnen.Slutligen något kort om rennäringen och rennä-ringens förhållande till rovdjurspolitiken. I den övrigaviltvårdsdiskussionen har vi tidigare, för några årsedan, bestämt att frågor som rör skador som upp-kommer på framför allt skogsbruk men också jord-bruk av icke-rovdjur, dvs. klövvilt - älg, hjort ochrådjur - är något som skall skötas av markägare, jäga-re och dem som utsätts för skadorna. Markägare,jägare och jordbrukare får alltså själva ta ett ansvarför att viltbestånden har en sådan storlek och en sådanbalans att de skador som uppstår är acceptabla för densamlade näringen.Den möjligheten finns inte när det gäller rovdjur-spolitiken. Där har vi bestämt att vi får tåla en rov-djursstam, och vi har därför också beslutat att statenär beredd att betala för de skador som rovdjuren görpå rennäringen. Här finns emellertid det ologiska attde skador som rovdjuren gör på övriga näringar ut-över rennäringen inte betalas. Om vi skall ha en rov-djursstam som är så stor så att skador uppstår inomsåväl rennäringen som övrig verksamhet skall statensjälvfallet vara beredd att betala för samtliga sådanaskador. Detta har vi skrivit om i vårt gemensammaställningstagande vad gäller behovet av en samladrovdjurspolitik. Det är bra att en sådan diskussionkommer till stånd, så att vi får pröva rovdjurspolitikenutifrån alla aspekter, fru talman.Anf. 56 () replik:Fru talman! Jag begärde replik när om skogsvårdslagstiftningen. Jag håller medom att mycket positivt har hänt efter det att den nyaskogsvårdslagen har trätt i kraft. Det är bra att mångaskogsägare har ett ökat miljöansvar. Det är bra att detär på gång med miljöcertifiering och att man kanskeockså är på väg att komma överens med miljöorgani-sationerna i stället för att se dem som sin huvudmot-ståndare. Vissa förenklingar av den gamla lagen varbra.Men det har också uppstått en hel del negativa sa-ker till följd av den nya lagen. Bl.a. vet man att själv-föryngringen - av ekonomiska skäl - ökar också påmarker som inte alls är lämpade för det. Röjningenhar praktiskt taget upphört i stora delar. Skogsbilvä-gar byggs utan några som helst krav på sam-ordning eller av några som helst miljöskäl. Ransone-ringsreglerna blev inte bra. Det har förekommit sköv-ling. Skogsmarker har styckats upp, och skog harskövlats. Den biologiska mångfalden är hotad i vissaskogsområden. Forskare slår larm . som fick har vädjat omett moratorium för känsliga områden.På den punkten måste man alltså säga att den nyaskogsvårdslagen inte har räckt till eller att den, ellerde som skall tillämpa den, dvs. skogsägarna själva,har misslyckats. Det är viktigt att skogsägarna ser dethär som en utmaning och tar det här ansvaret. Mångagör det också, och det tycker jag är bra. Men avregle-ring får ju aldrig i sig vara något självändamål.Carl G vet lika väl som jag att alla fiske-vårdsområden inte fungerar lika bra. Fiskevård ärockså mer än att bara plantera ut fisk. Fiskevård måstebygga på vad som är biologiskt möjligt och utgå frånbärkraft. Därför har vi i vår motion om hur fiskevår-den skall finansieras skissat på flera olika varianter.Jag tror att det finns förutsättningar för ett bra förslagså småningom.Anf. 57 () replik:Fru talman! Den biologiska mångfalden har inteblivit sämre i svenskt skogsbruk efter det att vi fattadedet senaste skogspolitiska beslutet och införde dennya skogsvårdslagen. Den nya skogsvårdslagen inne-bär just att vi bejakar mångfald och låter de enskildaskogsägarna bedriva skogsbruk utifrån sina intressenoch sina kunskaper. Det har inneburit att vi har fåttväldigt många skiftande typer av skogsbruk, attmånga röjer mer och en del röjer mindre. Detta harjust bidragit till den ökade biologiska mångfalden.Samtidigt har vi, som jag sade, inte några som helstbekymmer med försörjning av råvara, och vi har enstörre skogstillväxt än vi någonsin har haft i Sverigesland. Det finns alltså inget motsatsförhållande mellanen god och stor produktion och en god biologiskmångfald.Sedan ett par ord om fiskevård. Det är riktigt attfiskevård inte bara innebär fiskutsättning och utplan-tering av fisk. Fiskevård innebär att se till att fiske-vattnen utnyttjas. Jag brukar säga att fiske kanske ärden viktigaste formen av fiskevård. Bildandet avfiskevårdsområden innebär att vattnen blir tillgängligaför allmänheten, de blir tillgängliga för att nyttiggöraspå ett eller annat sätt, genom sportfiske eller yrkesfis-ke. Det är just därför som bildandet av fiskevårdsom-råden är till nytta inte bara för vattnen i sig utan ocksåför dem som vill ha glädje av och nyttja fiskevattnen.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag tror att och jag äröverens om att det är bra med mångfald i skogsbruket.Det är bra att många mindre skogsägare har fått litetmer fria händer. Å andra sidan kan man säga attmånga av dessa bedrev ett sådant skogsbruk även medden gamla lagen, även om de faktiskt inte fick göradet.Det som håller på att hända och som jag tycker äroroande är att man mer och mer ser till en kortsiktiglönsamhet inom en sektor som verkligen borde ha ettlångsiktigt perspektiv. Det är nu mer inriktat på attproducera massaved än att ta fram kvalitetsvirke. Detär i det sammanhanget som problemet med minskadröjning kommer in.Det är också ett faktum att gamla naturskogarhuggs ut och att biologisk mångfald försvinner. Det ärett stort hot, för den mångfalden får vi ju aldrig tillba-ka igen.Jag är överens med om att det ärbra med fiskevårdsområden. Jag tror att vi kommer attfå möjlighet att återkomma till den debatten så små-ningom. Man måste där också ta hänsyn till att detinte alltid är så lätt att avgränsa fiskevårdsområdena.Det gäller inte minst i rinnande vatten, där fiske-vårdsåtgärder på det ena stället får konsekvenserockså på ett annat ställe. Därför behöver vi ha enhelhetssyn och något slags övergripande syn på dethela.Anf. 59 () replik:Fru talman! antyder att tack va-re att vi under den gamla skogsvårdslagen hade till-räckligt många skogsägare som avsiktligt bröt motdenna och utövade en annan skogsvård hade vi ocksådå en hygglig biologisk mångfald. Det är möjligt attdet ligger någonting i det, men vi kan inte ha enskogsvårdslagstiftning som bygger på att vi hoppas attett tillräckligt stort antal inte skall bry sig om lagen.Jag vidhåller att det här har varit till nytta för denbiologiska mångfalden. Jag tror att skogsbrukarnainklusive storskogsbruket är kapabla att avgöra vilkentyp av produktion man skall ha för att tillfredsställaefterfrågan på massaved och timmer, ibland beroendepå olika konjunkturer. Vi måste ge skogsbruket för-troendet att sköta den frågan även i fortsättningen.Lagen om tillgång och efterfrågan kan inte sättas urspel på något område.Anf. 60 ():Fru talman! Regeringen föreslår, vilket det tyvärrockså verkar finnas utskottsmajoritet för, att bestrål-ning av kryddor skall tillåtas. Detta har Centerpartietreserverat sig mot. Vi anser att inte skallluckra upp bestrålningsförbudet. Det finns risk för attbestrålning tillåts på fler livsmedel, och vi seren sådan utveckling som mycket olycklig.Bestrålning av livsmedel medför en försämring avkostens näringsvärde. Särskilt känsliga är vissa vita-miner. Näringsvärdesförsämringen beror inte bara påstråldosen utan också på den förlängda hållbarhet somföljer av att livsmedlet bestrålats.Livsmedel som bestrålas i ett eller flera europeiskaländer är lök, potatis, räkor, kyckling, jordgubbar,svamp och kryddor. Bestrålningsförbudet infördes iSverige under det socialdemokratiska statsrådet , och det motiverades med omsorg om konsu-menterna. Man kan litet försiktigt ställa sig frågan vadsom har skett med den omsorgen om konsumenternaoch hänsynen till deras oro för bestrålningen. Vad harskett ?Det är som att välja mellan pest eller kolera, menvi har inga alternativ, säger påJordbruksdepartementet till ICA-Nyheter iår. Mot bakgrund av pest-eller-kolera-argumentetförstår jag inte att man tillåter bestrålning. När meto-derna är lika dåliga, varför väljer man då den metodsom riskerar att bli använd för fler livsmedel?Regeringen och utskottets majoritet betonar i ochför sig att bestrålningens begränsade tillåtlighet intefår bli en inkörsport till behandling av andra livsme-del än kryddor, och det är givetvis bra. Men jag troratt det när acceptans för bestrålade kryddor uppståttär risk för att utvecklingen rullar på och att argumen-tet om att bestrålning av livsmedel görs i flera andraEU-länder får fäste.Även om , toxikolog på , i tidningen sägeratt bestrålning av kryddor inte skall vara startskott förbestrålning av fler livsmedelsgrupper, öppnar honändå för det inom smala produkter som varmvattenrä-kor och grodlår. Jag undrar då vad som kommer efterkryddor och möjligen efter smala produkter. Kan detvara jordgubbar, lök eller potatis?Fru talman! Mot denna bakgrund yrkar jag nu bi-fall till reservation 15, bestrålning av kryddor.Jag skulle också vilja ställa några frågor till rege-ringen, men det får i detta fall bli till - eller kanske rättare sagt då - beslutet om be-strålning av kryddor fattas undrar jag när kryddorkommer att börja bestrålas i . Är det vid års-skiftet eller är det senare? Och hur kommer märk-ningen att se ut så att man har möjlighet att välja?Märkningen är mycket viktig för att vi som konsu-menter skall kunna välja. Jag hoppas förstås, precissom , att konsumenten kommer attvälja bort bestrålade kryddor.När det gäller de regionala stöden till jordbrukettycker jag att det är viktigt att komma ihåg att rege-ringen har fattat beslut om att ge iuppdrag att göra en samlad utvärdering och översyn.Jag vill nämna att man i samband med det har givitJordbruksverket i uppdrag att se över stödområdesin-delningen i vad avser de områden som i slutförhand-lingarna med EU inte ansågs uppfylla gällande krite-rier och därför hamnade utanför nuvarande system.Detta är bra. Jag utgår från att man med denna ut-värdering och översyn kan komma till rätta med debekymmer som finns.Fru talman! Detta var de två saker som jag villeberöra. Jag tackar för ordet och yrkar ännu en gångbifall till reservation nr 15Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag har en ganska kort fråga till MarieWilén. använder man etylenoxid vid behandlingav kryddor som inte tål uppvärmning. Det har bevisatsatt denna gas är cancerogen. Man har också sett attdet kan finnas restprodukter i kryddorna när de harbehandlats med gasen. Om man inte vill tillåta be-strålning och alternativet är en cancerogen gas, villjag höra om och är bered-da att förbjuda också användning av etylenoxidgas tillkryddor.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag skulle till en del kunna instämma idet svar som tidigare gav till MaggiMikaelsson. Det viktigaste är att se till att vi får ensådan kvalitet och hantering av kryddor att vi slipperatt använda någon av de här metoderna. Det är detgrundläggande och det absolut viktigaste. Jag vet attdessa metoder används i väldigt litenomfattning, och jag ser problem med båda. Jag hop-pas att man hittar en ny metod. Jag vill absolut inte attdenna typ av bestrålning blir en inkörsport till attfortsätta med andra livsmedel.Anf. 63 () replik:Fru talman! Om detta är vi nog helt överens. Menom man skall vara logisk och konsekvent borde man irimlighetens namn säga att man skall välja bort bådepest och kolera. Man bör då bara ta in kryddor somtål uppvärmning eller börja odla kryddorna själva. Jagtycker att både och har en gans-ka inkonsekvent hållning. Man väljer bort det ena tillförmån för något som är lika dåligt och vars konsek-venser man inte känner till. Det som man definitivtvet är att etylenoxid är cancerogen, och det var detavgörande när vi tog ståndpunkt i vårt parti.Anf. 64 () replik:Fru talman! Som sade är detviktiga givetvis att sträva mot att inte behöva användanågon av dessa metoder. Om det är vi överens.Jag hoppas att man skall kunna nå dit, men somjag sade vill jag absolut inte medverka till att införabestrålning av livsmedel - till att börja med kryddor -om det finns en risk att det sedan går vidare. Det är sådet har börjat i andra länder, och den utvecklingen villinte jag medverka till.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag delar oro för attdet skulle kunna bli en inkörsport till bestrålning avandra livsmedel. Men i den diskussion som vi hade iutskottet fick jag ändå en bild av att detta inte är me-ningen.Med tanke på debatten och på beskrivning av det nära samarbete ochSocialdemokraterna har i jordbrukspolitiken, måsteväl ändå detta vara en fråga som är så angelägen försvensk livsmedelspolitik att har stor påverkanpå detta när ni gör upp om övrig jordbrukspolitik. Jagförväntar mig att det är så. Det var också därför somutskottet gjorde den här skrivningen och inte diskute-rade detta vidare.Är det inte så, , att i den härfrågan starkt kan påverka regeringen eftersom ni harett sådant nära samarbete, som tidigarebeskrivit?Anf. 66 () replik:Fru talman! berörde det jordbruks-politiska samarbetet. Det fungerar bra. Men som EvaEriksson också vet har vi skilda åsikter i en hel delfrågor, bl.a. bestrålning av kryddor. Vi förbehåller ossrätten att ha det.Jag var också noga med att tala om vad regeringenoch utskottets majoritet har skrivit i betänkandet,därför att jag inte vill starta någon skrämselpropagan-da runt frågan. Men jag tycker att det är viktigt attkunna markera sin ståndpunkt och tala om att manabsolut avvisar bestrålning av kryddor. Vi är oroligaför att det kan utvidgas till bestrålning av livsmedel.Anf. 67 () replik:Fru talman! Under hela debatten har vi hört hurviktigt och Socialdemokraternas samarbete ijordbrukspolitiken är. Men det gör mig litet orolig atten sådan viktig fråga som bestrålning av livsmedelskiljer de två samarbetspartierna åt. Det kan innebäraatt hela den jordbrukspolitik man har enats om ändåhar stora brister.Visst är det så, , att livsmedelspro-duktionen och kvaliteten på livsmedel är oerhört vik-tigt om man skall göra upp om jordbrukspolitiken?Det borde oroa att man inte kan kommafram till en lösning i den här frågan.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag börjar tycka att ochEva drar för stora växlar på det här. Jaguppfattade det som att tydligen inte varorolig för bestrålning av livsmedel och har stött rege-ringssidan.Vi anser att detta är en fråga att ta på största all-var. Vi vill inte ha bestrålning av kryddor och riskerför att det skulle utvecklas till att omfatta andra områ-den. Därför har vi reserverat oss.Anf. 69 () replik:Fru talman! I jordbruksutskottet hade vi gjort enuppgörelse om att inte dela ärendena, men tyckerjag att vi är på väg att göra det. Vi för en diskussionsom vi har haft tidigare.Man hade här i en stor hearing om be-strålning av kryddor, vilken finns beskriven i propo-sitionen. Samtliga inblandade myndigheter var med,liksom olika institutioner, ochkryddimportörer. Alla var helt överens om att manskulle tillåta bestrålning av kryddor - inte av livsme-del, som försöker dra in i bilden.Våra grannländer , och Finlandhar tillåtit detta tidigare, och man börjar undrar varförvi i skulle stå utanför detta - det handlar juom att människor löper risk att blir sjuka av kryddor-na. I fick man en stor salmonellaspridning justgenom att kryddorna inte var bestrålade, och därförinförde man det.Marie Wilén frågade mig om tidpunkten. Jag utgårifrån att det mesta som vi nu kommer att fatta beslutom, även på det här området, kommer att gälla frånden . Men jag är inte säker, eftersomjag inte kan utläsa det av betänkandet. Jag utgår frånatt märkning kommer att ske av bestrålade kryddor.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det var synd att jag inte kunde få be-sked om när det börjar gälla och hur märkningen skallse ut. Men jag hoppas att vi kan återkomma till det,eftersom denna fråga är mycket viktig.Jag har respekt för de människor som deltog i he-aringen och för att de ser detta som en möjligväg att gå vad gäller kryddorna. Men jag begär ocksårespekt för och kanske främst Cen-terkvinnornas arbete för att bekämpa bestrålning avkryddor och livsmedel över huvud taget. Vi vill heltenkelt inte öppna för en sådan framtida möjlighet. Jaghoppas att jag kan få återkomma för besked ommärkningen, så att de människor som vill kan väljabort bestrålade kryddor.Anf. 71 () replik:Fru talman! I förra repliken glömde jag att säga attjag tror att det är viktigt att vi socialdemokrater ochCenterpartiet framgent håller ihop i dessa frågor ochinte låter detta bli en inkörsport för andra varor somär bestrålade.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Jag vill säga att jag helt instämmer idet har sagt om bestrålning av kryddor.Också vi ser det som en stor risk att det blir en inkör-sport för andra livsmedel. När man hör man ännu mer olycklig.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Jag är medveten om det.Visst finns det andra livsmedel där det kan finnasrisk för salmonellaspridning, och om det skulle ledatill bestrålning vore det mycket olyckligt.Jag skulle vilja fråga : Ni som sittertillsammans med regeringen - har ni börjat diskuteramärkningen? Under den förra regeringen när ni tittadepå vilka undantag skulle få inför medlemska-pet var just införsel av bestrålade livsmedel ingetundtantag. har alltså inget undantag och kaninte säga nej till bestrålade livsmedel . Egentli-gen är alltså märkningsfrågan högaktuell redan nu.Om det kommer in bestrålade livsmedel - ochdet vet inte om det gör eller inte -så är de inte märkta.Har något svar på detta? Har manbörjat diskutera det? Vad blir det för sorts märkning?Blir det i så fall också en märkning av de produktersom kanske kommer över den svenska gränsenutan att vi vet om det?Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag ställde ju en fråga om hur märk-ning av bestrålade kryddor kommer att se ut. Av detborde dra slutsatsen att jag inte ärinsatt i den frågan. Det är det svar jag har att ge tillGudrun Lindvall.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Eftersom säger sig ha såpass goda relationer till regeringen, skulle jag verkli-gen vilja uppmana , som tar den härfrågan på betydligt större allvar än vad Socialdemo-kraterna gör, att se till att komma fram med ettmärkningssystem för bestrålade livsmedel. finnsinget EU-direktiv på området, så än så länge är detfritt fram.Jag skulle också vilja uppmana att tatag i frågan om det kommer in bestrålade livsmedeleller inte. Det är något som jag anser att regeringenmed sitt stödparti borde börja undersöka. Hurär det egentligen - har vi bestrålade livsmedel påmarknaden utan att veta om det, alltså livsmedel sominte är märkta? Det är en fråga som bordedriva i sitt samarbete med Socialdemokraterna.Anf. 77 () replik:Fru talman! Vi i har tagit ställning iden här frågan, och varit mycket tydliga. Det bordeGudrun uppskatta. Vi vill också arbeta för entydlig märkning, och driva på. Det är bl.a. därför jagställer frågan här : Hur kommer det att se ut? Vivet inte, det kanske är så att denna metod börjar an-vändas redan om 15 dagar.Anf. 78 ():Fru talman! Jag är inte någon jordbrukspolitiker,men jag är väldigt angelägen om att det även i framti-den skall finnas möjligheter för ett livskraftigt norr-ländskt jordbruk.Det är två saker som slår mig när jag läser jord-bruksutskottets betänkande.Det första är att jag trots allt fått ett visst, om änlitet, gehör för min motion Jo210, vilket givetvisgläder mig.Det andra är att inte tycks vara allt-för förtjusta i Norrlandsjordbrukarna, vilket faktisktförvånar mig och absolut inte känns glädjande. Det ärändå mindre glädjande när jag har hört både Social-demokraterna och här tala om vilket inflytan-de har över regeringspolitiken.När det gäller mitt yrkande med anledning avJordbruksverkets byråkrati, brist på rättssäkerhet vidhanteringen och verkets dåliga redovisningsrutiner -framför allt avsaknaden av regional redovisning - harutskottsmajoriteten inte gått mig till mötes.Jag skall därför med ett exempel illustrera hur illadet faktiskt kan vara. håller nu på attgöra den informationsbroschyr som skall gå ut inför1997 års ansökan till det som enligt miljöprogrammetbenämns Öppet odlingslandskap. I ett utkast skriververket till Norrlandsbönderna att de har rätt att sökabidraget, men tyvärr är pengarna slut. Detta skriverman trots att norra inte har ansökt om hela sittbelopp. Det finns kvar.Men varför är pengarna slut? Jo, och Gotlandkom in i programmet i ett sent skede, , föratt de inte kunde få del av LFA-stödet. Men jag kanknappast tänka mig att de kom in för att nagga Norr-landsstödet i kanten. Jag har ingenting emot att Ölandoch tillhör , men mig veterligen harriksdagen inte fattat något sådant beslut. Det bordealltså finnas ca kvar till stödetÖppet odlingslandskap. För mig är det litet grandobegripligt att kan säga: Varsågodoch sök pengarna ni, men de är slut. Vad kallas sådantför? Är det kreativ bokföring eller är det bedrägligtbeteende? Eller kallas det för någonting annat? För-virrande är det i alla fall. Nog gäller det för norrlän-ningarna att hålla räkning på debet och kredit. Härhade jag faktiskt önskat mig något starkare skrivning-ar från utskottets sida, och jag är glad att mina parti-kamrater har reserverat sig.Fru talman! När det gäller utvärderingen av stödenär det väl gott och väl att regeringen skall utreda, menrisken finns ju faktiskt att kon dör medan gräset väx-er. är ett alldeles för sent datum föratt redovisa konsekvenserna av de förändrade stödentill Norrlandsjordbrukarna. Det borde göras mycketsnabbare. vore önskvärt, men absolutsenast borde översynen vara klar.Jag kan bara hoppas att jordbruksministern inserdetta, och skyndar på Jordbruksverket.Skrivningarna i övrigt i det avsnittet av betänkan-det kan vid första anblicken verka positiva. Men jagär orolig för vad som kan komma att hända med ägg-producenter, svinproducenter, potatisodlare och fjäll-bönder medan regeringen utreder.En del av Norrlandsstödet utgår via delprogram-met Öppet odlingslandskap. Här skall arealkravenökas , vilket innebär att ytterligare bönder inteklarar av kraven och att Norrlandsstödet urholkasytterligare med ökad risk för att det öppna odlings-landskapet hotas. Reglerna behöver ändras så attdagens arealkrav inte skärps ytterligare. Inte heller härhar utskottsmajoriteten gått mig till mötes i motions-kraven. Det är väldigt beklagligt - jag tycker faktisktatt det är den allvarligaste bristen i betänkandet inte har gjort det. Det skapar djup oro.Slutligen frågar jag : Varför harCenterpartiet inte på någon punkt anslutit sig till dereservationer som rör Norrlandsjordbruket? Varförhar inte stött motionsyr-kanden, när faktiskt har gjort det? Detförvånar mig.Fru talman! I övrig har jag inga andra yrkanden ändem som har framfört.Anf.