prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Dessa siffror är väl inte helt lösa. Det måsteväl ligga någonting i siffrorna, eftersom även PeterStrömberg angav dem.Därför är det intressant att få veta hur kostnads-ökningarna kommer att drabba Polisen, även omökningen inte blir exakt 100 miljoner. Dessutom fårju Polisen ökade uppgifter. Det blir en utresekontrollvid de yttre gränserna, som vi inte har haft tidigare.Att även bevakningen av de yttre gränserna blirmycket rigorös fick vi information om. Det polis-samarbete som skall ske kommer naturligtvis ocksåatt ta ett antal poliser i anspråk.Jag återkommer till de 100 miljonerna. Redan nuhar det införts platsannonser i Stockholmstidningarna,där man söker efter sju personer med databakgrund.Att bygga upp datasystemet och att anställa personalkostar ju mycket pengar.Anf. 91 Justitieminister ():Fru talman! De siffror som har redovisatsoch som förekommer i debatten utgår ju från de upp-gifter som de berörda myndigheterna tidigare kom inmed såsom en begäran på basis av den bedömningsom man då gjorde. Därefter har vi haft anledning attkonstatera att ingen har möjlighet att göra enbedömning av kostnaderna innan en ordentlig analyshar gjorts av de olika faktorer som påverkar föränd-ringarna i myndigheternas arbete.När det gäller bevakning av den yttre gränsen vetvi inte om det behöver ske någon förändring iförhållande till hur bevakningen sker . Den ansesnämligen vara av hög kvalitet i . haringenting framkommit som tyder på att vi har anled-ning att öka bevakningen vid våra yttre gränser. Menom detta råder det oklarhet.Utresekontrollen kommer till, men å andra sidanförsvinner inresekontrollen. Vad det innebär i kost-nadshänseende måste också bedömas. Statskontorethar fått sin uppgift för att vi skall få ordentliga faktaför att kunna bedöma de framtida kostnaderna.Polis- och åklagarväsendet, brottsförebyggandearbeteAnf. 92 ():Fru talman! års besparingar på rättsväsen-det har medfört att framför allt Polisen, men ävenövriga led i kedjan av rättsvårdande myndigheter,allvarligt har försvagats. När Polisen inte längre kla-rar av att leva upp till de grundläggande krav sommåste kunna ställas på dess verksamhet får det allvar-liga konsekvenser för medborgarna och för rättsvä-sendet i stort.Av erfarenhet vet vi att tunga besparingar på Poli-sen även drabbar det övriga rättsväsendet. Färre poli-ser leder till färre brottsutredningar, som i sin turleder till att färre åtal väcks. Antalet brottslingar somlagförs vid domstolarna minskar, vilket i sin tur ledertill att antalet intagna på fängelser och häkten minskaroch att medborgarnas rättstrygghet hotas. Regeringenbortser dock helt från den koppling som finns mellansenare års försvagning av framför allt Polisväsendetoch det minskade antalet fängelsedomar.Under några år har personalminskningar skett in-om polisens verksamhetsområde. Låt mig göra ned-slag i några av landets län:Göteborgs och län: Ca 100 poliser harförtidspensionerats och 170-190 av totalt 650 ci-vilanställda kommer att varslas i februari.Västmanlands län: 75 poliser förtidspensionerasoch 30 personer ur den administrativa personalenkommer att varslas under 1997.Blekinge län: 33 polistjänster och 18 administrati-va tjänster är borta.Listan kan bli lång. Vi kan bara konstatera att iseptember fanns det 16 502 poliser i landet. Där-emot fanns det 18 311 poliser . Även ominte hela minskningen kan förklaras med förtida pen-sionsavgångar eller med att den är en direkt följd avantagningsstoppet på , tyder minsk-ningen på att något håller på att hända. Jag vill påståatt man tappar poliser i två ändar: dels genom ned-dragningar av poliser och administrativ personal, delsgenom att inga nya intagningar sker till Polishögsko-lan.Vi moderater anser att redan nu ijanuari 1997 återigen bör öppnas för nya elever för attuppnå kontinuitet och säkerställa behovet av nyapoliser . Ni socialdemokrater inväntardäremot en ny polisutbildning, och det verkar inte bliså att högskolan öppnar , stämmerdet?Med tanke på alla nedskärningar som görs inompolisväsendet undrar jag: Hur många poliser anser nivara tillräckligt som lägsta gräns?För att klara av de brott som begås, måste polisenha tillräckligt med anställda. För att kunna förebyggabrottsliga gärningar, måste vi ha en bra närpolisverk-samhet. Vi moderater anser att det är viktigt att denutbyggnad av närpolisverksamheten som påbörjadesav den förra, borgerliga regeringen, inte avstannar.Regeringens tunga sparkrav på den lokala polisverk-samheten, har lett till att utbyggandet av närpolisverk-samheten runt om i landet allvarligt försvårats ellert.o.m. I åtskilliga polisdistrikt går närpoli-sen på sparlåga, och och semestertid ärbemanningen ofta minimal eller rent av obefintlig.Därför har vi moderater lyft fram de här farhågor-na i reservation 8. Utskottsmajoriteten framhåller attpolisväsendet inom given budgetram skall se till atterforderliga medel avsätts till närpolisverksamheten.Hur tror ni socialdemokrater att det skall ske när nihar ett besparingsmål på t.o.m. ut-gången av 1998? Jag tror inte att jag är den enda somvill ha svar här i kammaren. Jag hade hoppats attockså skulle vara här och att han skullesvara på dessa frågor.Fru talman! Ett måhända litet verksamhetsområdeinom polisväsendet, är den nationella beredskapsstyr-kan. Här vill regeringen och utskottsmajoriteten ge-nomföra en förändring så att den nationella bered-skapsstyrkan integreras med piketen i län.Vi moderater motsätter oss detta. Vi vill behålla be-redskapsstyrkan. Vi vill bibehålla beredskapsstyrkanskompetens men är beredda på att den kan tas i an-språk i olika situationer som kräver särskilda polisiärainsatser. Jag ställer frågan till Socialdemokraterna änen gång: Varför denna helomvändning, och varför ärni beredda att splittra upp denna utomordentliga styr-ka?I behöver vi stå bättre rustade vad gällerden växande gränsöverskridande brottsligheten. Härbehövs en samordning av tullens och polisens resurserför att möta smuggling av narkotika, alkohol, vapenm.m. Vi moderater anser att tullen och polisen måsteerhålla ekonomiska och kunskapsmässiga förutsätt-ningar för att aktivt kunna delta i och driva på detinternationella brottsbekämpande arbete som finnsinom EU:s tredje pelare och inom Schengensamarbe-tet. Därför har vi moderater i reservation 13 lyft framoch påtalat att tull- och polisarbetet bör få en fastareorganisation framöver.Fru talman! Jag vill gärna här i kammaren fram-hålla ett nationellt brottsförebyggande program sominleddes av den borgerliga regeringen . Encentral fråga i detta arbete var vilka åtgärder somkrävs för att förhindra att barn och unga människordras in i kriminalitet och missbruk. Programmet skullepresenteras i . Så skedde inte. Ijuni lät regeringen meddela att man skulle verk-ställa uppdraget . Ingenting har hänt. Detär därför vi moderater har begärt att det i stället skallkomma en proposition från regeringen angående dettaprogram.Till sist vill jag ta upp åklagarväsendet. Det ärsorgligt att behöva konstatera att åklagarna på mångahåll i landet sedan omorganisationen närhet. Det har ställt till en hel del problem isamarbetet mellan polis och åklagare. I likhet medpolisen har åklagarmyndigheten tvingats säga uppsekreterare. Det har fått samma olyckliga konsekven-ser som i polisens fall. Åklagarna har befogenhet ochkompetens att vara förundersökningsledare, mensaknar egna utredningsresurser. Den juridiska kompe-tensen är oerhört viktig, men den räcker inte till idagens läge med avancerad ekonomisk brottslighet.Därför vill vi att det skall ske något på denna punkt.Enligt Moderata samlingspartiet utgör polismak-ten, på samma sätt som försvaret, en av statens kärn-funktioner.Fru talman! Jag står bakom samtliga moderatamotioner, och jag instämmer i yrkandetidigare i debatten.Anf. 93 vill bara meddela att har befunnit sig i kammaren.Anf. 94 ():Fru talman! Polisen skall upprätthålla ordning ochsäkerhet och i övrigt tillförsäkra allmänheten skyddoch annan hjälp. Det övergripande målet för poli-sverksamheten skall vara att minska brottslighetenoch att öka människors trygghet. Prioriterade områ-den är vålds- och narkotikabrottslighet. Ekobrottslig-heten är ett annat prioriterat område. Särskilt skallbrott med rasistiska inslag uppmärksammas. Därom ärvi överens.Polisen skall arbeta problemorienterat och resur-seffektivt. Polis bör då bl.a. finnas på tider och platserdär risken annars är stor att brott begås. Polisen skallsamarbeta och samverka med andra, och den skallarbeta brottsförebyggande. Särskilt bör polisen ut-veckla de möjligheter som det internationella samar-betet ger för att bekämpa organiserad brottslighet.Det är viktigt att polisens resurser och servicekommer alla delar av landet till del. Dagens fördel-ningsmodell utgår i första hand från hur stort invånar-antalet är inom länen. Därutöver tas hänsyn till stor-städernas speciella problem samt till vissa problemsom t.ex. sjöpolisverksamhet, tunnelbanebevakningoch fjällräddning. anser att det inom dens.k. fördelningsmodellen också borde finnas en sär-skild glesbygdsfaktor - precis som det finns en stor-stadsfaktor. Långa avstånd mellan länsinvånarna ochpolisen medför specifika problem. Det kan gällatidsåtgång, bl.a. vid utryckningar. Alla förstår attsådant kräver extra resurser.Centern har länge arbetat för en väl utvecklad när-polisverksamhet. Vi vill prioritera det. En övergångtill alltmer närpolisverksamhet sker också i många läni landet. Det är viktigt att den fortsätter och byggs ut.För detta krävs stort engagemang från chefer ochpersonal så att verksamheten kan leva upp till stats-maktens intentioner. Fortsatt utbildning och metodut-veckling krävs om närpolisreformen skall lyckas.Alla närpoliser behöver bra, grundläggande kun-skaper i brottsutredning. Kontakten mellan åklagareoch närpoliser måste underlättas mer. Vissa län harenligt uppfattning en alldeles för lågambitionsnivå när det gäller utbyggnaden av närpoli-sen. Det är anledningen till att vi har en reservation påområdet. Vi vill tydligt uttrycka att verksamhetenmåste prioriteras i alla län.Närpoliserna arbetar problemorienterat och ingri-per särskilt mot vardagsbrottsligheten. Det är särskiltviktigt med insatser mot den s.k. ungdomsbrottslighe-ten. Här vill jag särskilt betona hur viktigt det är attmedlingsverksamhet kan byggas ut och användas ialla kommuner. Det tycker vi i , mentyvärr går det väldigt trögt på medlingsområdet.Samarbete mellan närpolis och skola bör ocksåvara en naturlig bas för polisverksamheten, liksomsamarbete mellan närpoliser och andra organisationer,föreningar, enskilda och näringslivet. Med närpoliser-nas lokala kännedom kan brott som inbrott, vandali-sering, gatulangning av narkotika, ordningsstörandeverksamhet och misshandel mycket lättare upp.Rikspolisstyrelsen har en viktig uppgift i att stödjaoch påskynda utvecklingen i de län där utbyggnadenav närpolisverksamheten går sakta.Den 1 juli skapades en ny organisationsstruk-tur för åklagarväsendet, vilket tidigare berörts här ikammaren. Det blev 7 åklagardistrikt jämfört med 13,som tidigare fanns. Antalet åklagarkamrar blev 42jämfört med tidigare 83 lokala åklagarmyndigheter.Denna centralisering av verksamheten, som vi i Cen-tern röstade mot, har lett till förseningar av mål, pre-cis som vi misstänkte. Enbart mål med förtur behand-las inom rimlig tid. Lednings- och samordnings-problem har konstaterats. Låt oss bara hoppas att deär av övergående natur!Åklagarkontakterna med polisen har på mångahåll ändrat karaktär. Från att det tidigare varit dagliganära kontakter har kontakterna försvårats, och demåste noga planeras. tycks inte heller ekonominkunna hållas. Eventuellt behöver organisationsför-ändringsarbetet tillföras ytterligare medel. Vi i Cen-tern anser att allt detta tyder på att pågående centrali-sering av rättsväsendet måste motarbetas. Decentrali-seringen när det gäller polis-, åklagar- och dom-stolsverksamhet måste värnas.När det gäller lokalt brottsförebyggande arbeteanser vi i att kommunerna nu skall upprättalokala trygghetsplaner. Alla måste hjälpas åt för attminska brottsligheten och öka tryggheten i samhället.Detta görs bäst på lokal nivå, där kunskapen om spe-cifika problem och behov av insatser finns. Planernaskall upprättas i samverkan med de myndigheter somverkar inom olika aktuella områden. Det kan gällapolis, socialförvaltning, skol- och fritidsverksamhet,berörda boende, butiksägare, föreningar, Kyrkan ochmånga andra. Planerna skall behandla frågor om renbrottsprevention, men också frågor om rädsla för brottoch om problem med skadegörelse, bråk och busliv igrannskapet. Polisen och det övriga rättsväsendet kaninte längre ensamma förebygga och minska brottslig-heten i samhället. Det är allas vårt ansvar att göra det.Jag yrkar bifall till reservation 29, där vi utvecklardetta.Jag yrkar också bifall till reservation 24, somhandlar om BRÅ, . I reser-vationen påtalas att den inriktning som brottsforsk-ning och utvecklingsverksamhet numera har, tillsam-mans med informations- och förlagsverksamhet ochansvaret för den officiella rättsstatistiken, är enmycket god plattform för ett utvecklat stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete.Det finns ett stort behov av forsknings- och ut-vecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Forskningenberikas när den bedrivs i olika miljöer. Forskning vidsektorsorganen utgör ofta ett nödvändigt komplementtill den verksamhet som bedrivs vid universitet ochhögskolor. Inom sektorsorganen belyses annorlundaproblemformuleringar än inom de inomvetenskapliga.Sektorsorganen bidrar därmed till en förnyelse somgynnar forskningen som helhet. Det skulle varamycket olyckligt om enbart en forskningsinriktningblev dominerande inom kriminologin. Den risken kanfinnas om forskningen inte bedrivs i olika miljöer.Forskningskompetens vid BRÅ är nödvändig ock-så av andra skäl. Denna kompetens är nämligen ennödvändig förutsättning för andra uppgifter vid BRÅsåsom rättsstatistik, granskning, värdering och infor-mation om forskningsresultat. Detsamma gäller vidutformandet av utbildning i brottsprevention ochmedverkan i sådan utbildning. Det är viktigt att värnaom den höga kompetens som finns vid BRÅ.Det är också väldigt viktigt att värna om det godaanseende och rykte som BRÅ har både nationellt ochinternationellt. Förhoppningsvis kan vi i denna kam-mare vara överens om detta.Anf. 95 () replik:Fru talman! När det gäller åklagarväsendet ser vinu, efter det att omorganisationen har skett,att man ute i organisationerna mer eller mindre går påknäna. Vi moderater vill satsa 25 miljoner kronormera i budgeten. och Socialdemokraternadäremot har tidigare inte varit beredda att göra det.Med tanke på vad som händer skulle jag vilja frågaom är beredd att ompröva sittställningstagande.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! känner mycket väl tillatt ramarna är antagna budget på rättsvä-sendets sida, så där kan ingen av oss åstadkomma enförändring. Det är synd att vi inte fick stöd för vårreservation där vi gick emot sammanslagningen pååklagarsidan, för det skulle ha inneburit att vi i dagslapp de här extrakostnaderna.Anf. 97 ():Fru talman! skall vi prata om polis- ochåklagarväsendet och det brottsförebyggande arbetet.Jag har tittat en del på gransk-ning av polisen. Det finns ju ett blått häfte, Lägesbe-skrivning, och ett gult häfte, Hinder för ett effektivtresursutnyttjande. På s. 28 står det där om ärendeflö-det: Ett uttryck för brist på samverkan mellan polisoch åklagare är en hög andel åklagarbeslut som moti-veras med "brott ej styrkt". Andelen åklagarbeslut därbrott ej kunnat styrkas har ökat från . Med "ärendeflöde"avses här den process som börjar med inkomna ären-den till polisen och polisens beslut om redovisning avärenden till åklagare och som avslutas med åklagarensbeslut.Riksrevisionsverket pekar på att den höga andelenhär kan indikera bl.a. att samverkan mellan polis ochåklagare brister, att polis och åklagare inte är överensom kriteriet för att bedöma om brott föreligger, attpolisen inte kan fatta beslut om att lägga ned utred-ningar och att åklagaren av vissa skäl - t.ex. storarbetsbörda - i vissa fall väljer att avfärda ärendengenom beslutet "brott ej styrkt".Det är uppenbart att det finns behov av att under-söka om en bättre samverkan mellan polis och åklaga-re skulle kunna minska andelen åklagarbeslut medmotiveringen "brott ej styrkt" och därmed kunnaeffektivisera utredningsverksamheten.En minskning av antalet ärenden som redovisastill åklagare, som åklagaren sedan lägger ned medbeslutet "brott ej styrkt", skulle faktiskt kunna innebä-ra resursbesparingar. Därför vill jag fråga för initiativ tas från regeringens sida för att för-bättra möjligheten att här spara resurser och att dess-utom få en bättre uppklarandeprocent?På s. 32 står det: För brottsbalksbrott har hand-läggningstiden mellan anmälan och redovisning tillåklagare ökat . 1970 var handläggningsti-den , och 1994 hade den ökat med1 månad . sägeratt det är helt klart att polisen närmare måste utredaorsakerna till att handläggningstiden har ökat. Om detotala genomströmningstiderna skulle minska, kan detinverka positivt på såväl rättssäkerheten som effek-tiviteten inom polisens utredningsverksamhet. Minfråga till Socialdemokraterna är: Vad tänker den so-cialdemokratiska regeringen ta för initiativ för attminska handläggningstiderna?Under 70- och 80-talen visade experiment attproblemorienterat polisarbete, tillsammans med när-polisarbete och förändringar i polismyndighetensorganisation, kan ge positiva resultat. Men det pro-blemorienterade arbetssättet måste användas inomhela polismyndigheten, inte bara hos närpoliserna isamverkan med andra myndigheter, lokala organisa-tioner, kommuner, föreningar och enskilda medborga-re.Man tittar i utredningen också på olika saker somutgör hinder för ett effektivt resursutnyttjande. 2står det: anser också att det ärangeläget att det skapas bra rutiner för att planera,budgetera och följa upp verksamheten inom helapolisväsendet. RPS bör särskilt se till att efter-satta behov tillgodoses.Jag vill då fråga hur långt detta har kommit.När det gäller närpolisverksamheten pekar RRVpå hinder för att förverkliga Näpo och problemorien-terat arbete, bl.a. resurstilldelningen, själva rekryte-ringen, den reaktiva traditionen och den regelstyrdapoliskulturen. Jag vill fråga: Vad gör man egentligenför att underlätta genomförandet av närpolisverksam-heten, eftersom det inte går av sig självt?Sedan konstaterar man också att polisverksamhe-ten skulle kunna bli effektivare om Rikspolisstyrelsenagerade mer kraftfullt inom ramen för nuvarandemöjlighet att meddela föreskrifter. Det står också:RPS bör ha en ovillkorlig rätt att utfärda bindandeföreskrifter för polismyndigheten inom vissa frågor.Det bör gälla t.ex. ekonomiadministrativa och perso-naladministrativa rutiner, IT-baserade eller andragemensamma informationssystem och statistikfrågor.Fru talman! Om man får ordning på alla dessa sakerkommer man att kunna spara mycket pengar inompolisen. Därför undrar jag, : Vad gör manför att påskynda detta som är så oerhört viktigt?När det gäller det internationella polisarbetet sägervi i att det är oerhört viktigt att man inomEU ökar samarbetet mot den internationella brottslig-heten. Jag skall nämna några av de viktigaste sakerna.Naturligtvis måste lagarna harmoniseras. Men det ärockså viktigt att själva åtgärderna mot bl.a. narkotika-bekämpning harmoniseras.Vi i anser att det hittillsvarande mel-lanstatliga samarbetet inom EU inte har varit tillräck-ligt utvecklat. Det är just därför som vi vill ha ettutökat internationellt samarbete inom polisen mot dengränsöverskridande brottsligheten. Detta gäller sär-skilt narkotikabrottsligheten.Det kan aldrig nog betonas hur viktigt det är meddet brottsförebyggande arbetet. Vi måste på ettmycket bättre sätt än se till att våra barn ochungdomar får en bra uppväxt. Om vi bara kan se tillatt de håller sig utanför kriminaliteten fram till om-kring vet vi att det är en mycket liten riskatt de därefter riskerar att bli kriminella.Fru talman! Jag vill också kortfattat säga att detbrottsförebyggande arbetet naturligtvis hela tidenmåste utvecklas. Därför ställer vi i ossockså bakom reservationen för BRÅ:s framtid.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationerna12 och 24.Anf. 98 ():Fru talman! ochgranskning av polisen innehöll, som vi hörde i tidiga-re anförande, en mycket intressant läsning. Där fannsklara beskrivningar av de brister som finns inom poli-sen. Där fanns beskrivningar av klara brister när detgäller ledarskap, samordning och en mängd olikafaktorer.Fru talman! Jag förutsätter att Socialdemokraternasnarast möjligt kommer att vidta åtgärder utifrånRiksrevisionsverkets rapport om polisen, eftersomomorganiseringen av polisen och en effektiv polis harvarit en av Socialdemokraternas målsättningar medförändringarna.Dessutom hoppas jag att Socialdemokraterna vidkontakter med de olika fackliga förbunden som finnsinom polisen tar till sig deras erfarenheter och uppgif-ter om hur verksamheten inom polisen bedrivs ochom hur man ekonomiskt har fattatkonstiga beslut som har lett till polisens dåliga eko-nomi.Det är mycket positivt att utbyggnaden av närpoli-sverksamheten har kommit så långt som den har gjort.Jag har varit ute och mött och varit med en del närpo-liser i deras verksamhet och sett hur effektivt de kanjobba, hur effektivt de bemöter våra ungdomar somfinns ute i samhällena ochhur effektivt de har kunnat förhindra brott, skadegö-relse och klotter bara genom att finnas och ha kun-skapen om vilka ungdomar som finns ute, vad debehöver, kunna bemöta dem med namn och veta varde bor. Det har haft en oerhört stor betydelse.Jag hoppas att närpolisverksamheten och det pro-blemorienterade arbetssättet inte bara stannar hosnärpolisverksamheten utan att detta sätt att arbeta ochtänka också genomsyrar hela polisverksamheten ge-nom hela organisationen.Tyvärr, fru talman, kan vi också se att utbygg-nadstakten är långsam i vissa län. Vid en del av minastudiebesök vid närpolisverksamheter och vid andradelar inom polisorganisationen har jag också mött enattityd hos en del poliser att närpolisverksamhet ochatt vara närpolis inte är något speciellt eftertraktans-värt.Man har försökt att fylla närpolisplatserna medpoliser som har sökt sig dit frivilligt, men man harinte fått tillräckligt många för att kunna uppfylla demål som man vill uppnå. Därför är det oerhört viktigtatt också ser till att utbyggnadeninte stannar upp utan att man påskyndar utbygg-nadstakten i de län där man ligger efter och att maninte accepterar en så långsam takt som en del län villha.Fru talman! Det är också viktigt att hela närpolis-tanken, hela det arbetssättet, kommer att genomsyraden nya polisutbildningen när den kommer i gång. Dåkommer vi också att få en ännu bättre närpolisverk-samhet . Och vi kommer att få en polissom förebygger brott i mycket större utsträckning änatt beivra de brott som redan har begåtts.Närpolisverksamheten har också en oerhört storbetydelse när det gäller samarbete med andra organi-sationer. Genom att kunna samarbeta med social-tjänst, skola och näringsliv bygger man upp ett socialtkontaktnät som kommer att ha stor betydelse i framti-den. Mycket av detta arbete har alltid bedrivits ute iglesbygderna där man har haft ett arbetssätt som merliknar detta, och där har det haft en oerhört stor bety-delse.Fru talman! Vi har också sett att det finns problemnär det gäller närpolisverksamheten, och det är pro-blem som uppstår speciellt i storstadsområdena. Detär viktigt att man ser över detta. Speciellt här i Stock-holm kan man se att många av närpolisområdenaaldrig får ha sina poliser i fred. Man har aldrig fullbemanning. Varför har man inte det?