prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Det är andra typer av och modernare infrastruk-tur som gäller.Får jag också passa på att säga ett par ord till BoKönberg om . Det är riktigt attAnders Chydenius var en hängiven frihandlare. Menhan var också en oerhört vältalig kritiker av den mer-kantilistiska politiken, som väldigt mycket just gick utpå övertron på handeln. Han angriper alltså också deolika typer av mer eller mindre dolda bidrag sommerkantilisterna tillämpade för att befrämja exporten.Jag skulle vilja fråga : Hur ser BoKönberg på t.ex. sådana företeelser som att kungenreser runt med ett antal industripotentater och görreklam för svensk export, rimligtvis på skattebetalar-nas bekostnad? Hur ser han på försvarsministerns resatill , en sådan här exportpromotion? Är detöver huvud taget bra med frihandel och då även medexportsubventionering? Det är min fråga till Bo Kön-berg.Mats ser positivt på regionaliseringenmen varnar också för inåtvända handelsblock. Det ärnågot slags dialektik. tycker att hanöverdriver oron. Jag skulle tvärtom vilja påstå atthandelsministern idylliserar det som håller på atthända.Jag var under jul och nyår i . Där ut-tryckte man - även de partikamrater till som jag träffade - mycket stark oro för detman upplever , alltså en allt tydligare uppdelning avvärlden i tre stora dominerande handelsblock, där manblir alltmer ointresserad av de historiska kontakternamellan och Europa.Vi har tidigare i debatten hört om FN:s kris ochhur biståndet reduceras. har tagit uppdetta med utrikesministern. Detta är också ett teckenpå den inåtvändhet man får i de olika blocken. Det ären tydlig trend i dag.Det är i och för sig bra att handelsministern riktarkritik mot den orimliga jordbrukspolitiken, tekokvo-ten och allt det, men han säger också att erfarenhetenär att vi kan påverka. Jag skulle vilja fråga: På vadsätt kan vi mer konkret påverka?Jag hörde ett exempel av en god vän som leveri . Han berättade att i kan man i dagenbart köpa danskt smör. Det danska smöret, som juär exportsubventionerat, som dumpas där nere, hareffektivt slagit ut all inhemsk produktion.Globaliseringen ger påfrestningar på branscheroch regioner. För att frihandelns frukter skall kommalöntagare och konsumenter till del krävs robusta so-ciala trygghetssystem, säger handelsministern. Dethåller jag helt och fullt med om. Men är det kon-kreta problemet att vi är inne i en process här i Sveri-ge där det på grund av konvergensen till EMU bl.a.krävs att vi skall ta ned vår bruttoskuld från till60 %, vilket konkret innebär att 300 miljarder kronorskall plockas bort från skulden . Det härär absolut inte möjligt att klara med rimliga socialatrygghetssystem kvar.Frihandel bygger också på full sysselsättning.Motsättningen mellan EMU-processen och frihandelnär således en mycket viktig motsättning. Just nu skullevi behöva gemensamma mellanstatliga program motarbetslösheten, men de blockeras av EMU-processen.Till sist säger handelsministern att vi skall hamultilaterala fungerande spelregler för de multinatio-nella företagen. Jag skulle vilja veta mer konkret: Vadmenas med detta? Utrikesministern har tidigare i dagfått en fråga med anledning av det hon sade om behöver internationella avgifter för att finansieraFN.Vi har också tidigare uttalanden i det socialdemo-kratiska Europaprogrammet , där man krä-ver världsomfattande avtal mot internationell speku-lation. Man ville att skulle ta initiativ,ta kontakt med det japanska parlamentet och denamerikanska kongressen för att åstadkomma ett så-dant avtal. Vi har alltså hört många sådana här positi-va runda löften och tal om åtgärder mot spekulationoch spelregler för internationella investeringar. Jagkan bara instämma. Det här är oerhört viktigt. Det äralltså i storleksordningen varjedag som cirklar runt på de globala finansiella mark-naderna. Det krävs en oerhört kraftfull politisk mot-kraft till detta. Men det som vi ännu så länge har hörtfrån och socialdemokratin är alltförmånga runda löften och vaga uttalanden. Vad är detkonkret som avses? Vilka initiativ avser regeringen attta i de här frågorna?Anf. 39 Statsrådet ()Fru talman! tyckte att det var enalltför förenklad beskrivning av kopplingen handel-tillväxt i inledningen av mitt tal. Där talas just omvaruproduktion. har rätt när det gällertjänsterna. Men vad man kan visa är först och främstatt handelshindren minskar och att det under de perio-der när handelshindren minskar också svarar mot enökning av handeln. WTO menar också att dennaöppning av marknader och minskning av handelshin-der leder till högre tillväxt i de länder som sänker sinahandelshinder än i de andra länderna. Det är slutsatsenav den som jag har utgått ifrån.När vi flyttar över till vår egen del av världen, somLönnroth gjorde, det är en relevant fråga, menar vi dåockså att den ökade handeln och sänkningen av han-delshindren också harbidragit till att dämpa konjunkturnedgången i OECD-området. Det har alltså haft en positiv effekt också ivår del av världen.Sedan är det alldeles klart, där har helträtt givetvis, att när det gäller handeln mellan USAoch så ökar den inte. Det sade jag i mitt tal attden tvärtom relativt minskar. Däremot ökar investe-ringarna kraftigt. EU är största investeringsmålliksom är EU:s största investeringsmål. Därutöver internationaliseras nu mycketsnabbt tjänstehandeln just i de här områdena. Det varockså inne på. Globaliseringen tillväxtensöker sig delvis nya vägar än traditionell varuexport.Helt riktigt. Det var just det jag försökte på något sättutveckla också i mitt första inlägg. Men det minskarinte betydelsen av den typ av sänkta handelshinder vitalar om. Jag talade också om att sänka hinder påandra områden, exempelvis för tjänstehandel och intebara när det gäller traditionell varuexport. Det börkunna hjälpa till, så att vi också får möjlighet att bätt-re svara mot en världsefterfrågan och en ökad syssel-sättning i de länder som deltar i det här utbytet.Jag får återkomma till de övriga frågorna i nästainlägg.Anf. 40 () replikFru talman! Jag hade uppfattat nyanserna, MatsHellström. De frågor som jag kanske borde ha ställtlitet mera explicit är bl.a. hur ser påden kritik som har riktats mot den här övertron på attdet är exporten som på något sätt skall klara proble-men med arbetslösheten. I bl.a. det socialdemokratis-ka Europaprogrammet ser man väldigttydligt att det är industriella investeringar i exportin-dustrier plus i traditionell infrastruktur, dvs. i alltväsentligt vägbyggen, som har tagit det mesta i an-språk. Det är detta som skall få fart på igen.Jag påstår att det är ett föråldrat tänkande. Om vi nut.ex. av miljöskäl höjer koldioxidskatten - en absolutnödvändig åtgärd om vi skall klara miljöproblemen -då får bilismen bära mera av sina egna samhällseko-nomiska kostnader som varuhandeln mins-kar - allt annat är lika. Hur ser pådetta?Anf. 41 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar synpunktatt den här analysen kring traditionell varuexport ärförlegad. Det är också därför som jag säger att omvärldshandelsorganisationen skall bli relevant i fram-tiden måste den ta sig an de nya förändringar somsker i det ekonomiska utbytet. Det handlar om inves-teringar, konkurrensvillkor, tjänstehandel och mycketannat samt inte minst de nya vägar som informations-tekniken söker sig.Till både och vill jagsäga: När nu en tredjedel av världshandeln består avinternhandel mellan stora internationella multinatio-nella företag kan det mycket väl vara så att de han-delshinder mellan staterna som vi förhandlar bortåterinförs av företagen som privata handelshinder. Detär därför som konkurrensreglerna - detta är ett svar påJohan tidigare fråga - måste ses över ochingå i det vida mera moderna handelsregelverket. Dettror jag att vi är ganska överens om.Sedan när det gäller EMU, sysselsättningen ochhandeln behöver vi delta i konvergensprogrammetfrämst för vår egen skull. har den långa räntan iSverige sjunkit så kraftigt att vi därigenom har tjänatmera pengar än vad hela vår EU-medlemsavgift upp-går till. Det har vi gjort av egen kraft, och det var ennödvändig sanering.Sedan är det ingalunda så att sysselsättningsinitia-tiv skulle blockeras av EMU. En av de största före-språkarna för EMU är ju presi-dent Santers. Han har just föreslagit en förtroendepaktmellan länderna kring sysselsättningen - just det somLönnroth och jag efterfrågar, nämligen ett samarbetemellan länderna kring sysselsättningen. Det handlarom någonting som liknar det svenska sysselsätt-ningsinitiativet i EU och som också Santes vill hamed i fördraget och i den praktiska politiken. Hanreser nu runt i medlemsländerna och diskuterar justden frågan. Visst går det att förena sysselsättning medde krav på den ekonomiska politiken i övrigt somLönnroth var kritisk till.Anf. 42 () replikFru talman! Det förhåller sig på samma sätt medSanterns uttalanden som med detta som handlar omåtgärder mot internationell spekulation. Det som sägsär i och för sig positivt, men det saknar allt substan-tiellt innehåll. De konvergensregler som EMU tvingarfram innebär just att det blir omöjligt för de enskildaländerna att vidta de nödvändiga åtgärder som krävs för att förhindra att går ner i en ny lågkon-junktur.Man kan göra jämförelsen med övergången från20-talet . Det var en typ av ekonomiskttänkande, det var ett slags samordnad svångremspoli-tik som bidrog till att man hamnade i den djupa 30-talskrisen. Det finns stor risk för att vi får en disinteg-ration igen om vi inte gemensamt kan göra någontingåt arbetslösheten. Jag påstår fortfarande: EMU-processen är det starkaste hindret för möjlighe-ten att få någonting konkret gjort gemensamt i Europamot arbetslösheten.Anf. 43 BO () replikFru talman! Jag vill först med anledning av detsom nämnde om internhandeln och destora multinationella företagen och att detta är ettytterligare argument för en bra konkurrenslagstiftningsäga att vi är helt överens. Det är bara bra om dettakan fullföljas.Jag hörde som stöd för sin upp-fattning använda uttryck som det mest avanceradetänkandet. Det lät mera som ett litet eko från hanspartis förflutna än som ett modernt inlägg.Det gladde mig att pekade påproblemen med att rika länder dumpar sina jordbruks-produkter i de fattiga länderna. Jag har kanske intealltid uppfattat att parti historiskt settvarit så väldigt positivt inställd till frihandel och frikonkurrens. Om jag inte missminner mig så var välVänsterpartiet kommunisterna det siste partiet påSkansen när det gällde försvaret av de svenska textil-subventionerna.Till sist noterar jag med glädje att upp pionjären och hans insatserför frihandel. Han verkade t.o.m. ett årtionde tidigareän . Hade möjligennågon brist så var det väl att han hade en litet förpositiv syn på . Hur han hade sett på CarlXVI vet jag inte, eftersom jag inte är spiritist.Anf. 44 () replikFru talman! Om vi nu skall gå tillbaka till 1700-talet kan vi också gå när det social-demokratiska bildades. Jag rekommen-derar att läsa vårt första program där detskrevs in frihandel efter allmän och lika rösträtt förkvinnor och män. Vi var alltså de politiska kraftersom då var mest pådrivande mot den höger som gjor-de allt vad den kunde för att bromsa.Vi kan ta den debatten , men visst ärdet riktigt att mitt parti historiskt sett har intagit ettantal felaktiga ståndpunkter också när det gäller han-delspolitiken.Sedan ytterligare ett par ord om vill påminna om den mycket starkasjälvkritik som Gydenius riktade mot Mössornasdeflationspolitik 1765 efter det att han hade förstått atten sådan politik ledde till dramatiskt ökad arbetslös-het. Den deflationspolitiken är praktiskt taget identiskmed den politik som nu påtvingas av denfullständigt orimliga anpassningen till det framtidaEMU.Anf. 45 BO () replikFru talman! antydde att han inteville gå tillbaka till historien, så han begav sig rasktfrån till 1917. Låt mig då följa med honom.Att tala om vad som stod i ert program 1917 - året förryska revolutionen - när jag kritiserar ert agerandekring 1990 är väl inte så rasande bra argument. Detmera näraliggande förflutna för parti somjag bättre känner till är ju inte så lyckat på den härpunkten.När det sedan gäller genomgången av vad somhände vid 1765 och riksdagar är det alldeleskorrekt att vände sig mot defla-tionspolitiken. Men så långt har vi väl ännu intekommit, utan vi befinner oss i ett läge där vi försökerha låg inflation. Det trodde jag var någonting positivt.Anf. 46 () replikFru talman! Jag skall först korrigera Bo Könberg.När jag kom in i 1991 hade mitt parti justvarit med om att fatta de sista besluten för att kopplaSverige från multifiberavtalet. Om man går längretillbaka i tiden är det riktigt att vi då inte hade haftden inställningen. Vi var också anhängare av det jord-brukspolitiska beslut som fattades i ganska stor enig-het här i 1989 eller om det var 1990.Men vad jag efterlyser är alltså mera av militantkritik från sådana hängivna frihandelsvänner som BoKönberg mot den orimliga politik som bedrivs inomEU. De hängivna anhängarna av EU är något slagsfederatister. Jag tycker att man hör alldeles för litetkritik mot fortet som ändå finns och som nuhåller på att växa fram och stärkas i konkurrens medde andra stor handelsblocken.Anf. 47 () replikFru talman! ser faror för inåt-vändhet, dels med de regionala samarbetsorganisatio-nerna, dels med EU. är faktiskt ingensärskilt trovärdig förespråkare mot inåtvändhet. Deländer som har fört samma ideologi som står för är exempel på inåtvända länder somverkligen har misslyckats med att ge sin befolkning envettig ekonomisk utveckling.När det gäller exportledd handel och den tillväxtsom den medför behöver man bara se på vad som harhänt i världshandeln sedan världskriget. ärdet sant som säger, att varor kanskekommer att spela mindre roll. Men tjänstesektorn fåren allt större betydelse inom handelsområdet liksomäven investeringar, och investeringar och varor går juofta hand i hand. När det gäller den utveckling motfrihandel som vi står inför i behöver jag inteexcellera med historiska exempel, utan jag tar baraexemplet när jag var ny riksdagsledamot. Min förstadebatt handlade om tekorestriktionerna. Mina motde-battörer var såväl socialdemokrater som framför alltvänsterpartister. Vänsterpartisterna var ju de som stodfrämst på barrikaderna mot en fri handel med på detta område. Det är inte särskilt heder-värt.Anf. 48 () replikFru talman! Det lönar sig kanske inte att jag förfemtioelfte gången, i likhet med mina partikamrater,deklarerar att den ideologi som jag och Vänsterpartietstår för har mycket litet att skaffa med den ideologisom fanns i de östeuropeiska diktatu-rerna. Det kanske nu är dags att sluta att göra dessajämförelser. Jag tänker inte jämföra med de olika extrema högerideologier somfortfarande grasserar, faktiskt väsentligt stärkta påmånga håll i världen . Det är framför allt dessakrafter som står för den extrema nationalismen.Vänsterpartiet och jag står för internationalism. Det ärnågot oerhört viktigt för oss. Det tillhör vårt partissjäl, skulle man kunna säga. Just därför är vi så starktkritiska mot de växande motsättningarna mellan destora handelsblocken, där vi starkt upplever att EUalltmer sluter sig inom sig självt. Man minskar bistån-det och minskar solidariteten med tredje världen samtbedriver en handelspolitik, bl.a. som i exemplet jagnämnde om och det danska smöret. Där upp-lever jag en mycket lam kritik från , somtycks trivas ganska bra i den europeiska stugvärmen.Anf. 49 () replikFru talman! har rätt i att vi i är glada över att ärmedlem i den europeiska unionen.Johan har kanske rätt i någon del av kri-tiken mot EU. Jag har i mitt anförande nämnt en delav det som jag tycker att EU bör förändra. Men låt ossnu säga att har rätt. Desto viktigare ärdet ju, , att inom EU får möj-lighet att påverka en av de största handelsorganisatio-nerna i världen i den riktning som vi i harkämpat för så länge.Jag har bara en fråga till : Innebärsvaret till mig att inte längre står för ensocialistisk ideologi?Anf. 50 () replikFru talman! Den frågan kräver mer än en tvåminu-tersreplik. Vi står för en socialistisk ideologi, ochsocialism betyder i korthet att arbetande människorsjälva har kontroll, att demokratin vidgas till allalivets olika områden. Den socialismen är mycket välförenlig med internationalismen.Karin Falkmer har inte rätt till någon ytterligarereplik, men jag vill ändå ställa frågan: Är ModerataSamlingspartiet fortfarande ett konservativt parti ellerär det ett liberalt parti? Vi kanske kan förveckla oss ide olika definitionsfrågorna vid ett annat tillfälle.Anf. 51 ()Fru talman! Utrikesministern inledde sitt tal medatt uttrycka att internationella engagemangutgår från solidaritet och humanism. Den senastetidens agerande från regeringens sida vad gäller flyk-tingar som bott länge i eller uppgifterna omatt inte längre tänker ta emot det antal kvot-flyktingar som lovat enligt Genèvekonventio-nen och som budgeterat för tyder inte pådetta. Snarare tycker jag vi sett prov på ett agerandefrån regeringen som inte bygger på vare sig humaniteteller solidaritet. Listan kan göras lång på exempel därinte längre solidariteten sätts i första rummet, utan därbra handelsförbindelser blivit mer angeläget än soli-daritet och humanism.Ett annat exempel som inte vidrördes särskiltmycket i utrikesministerns eller i handelsministernstal var miljöfrågorna i ett globalt perspektiv. Härmåste ta ett särskilt tydligt ansvar vad beträf-far handel. De varor som vi importerar får inte ledatill en miljöförstörelse i ett annat land, som vi inteskulle tillåta om vi själva tillverkade eller odladevaran.Fru talman! En utrikespolitisk debatt där miljösi-tuationen i världen belyses utifrån handels- och jord-bruksperspektivet är naturligtvis nödvändig. Jag ärförvånad över att regeringen har tillgodosett så litetnär det gäller miljöansvaret i det globala perspektivet.Vi är alla beroende av en hållbar utveckling och bordemed större allvar ta itu med frågan om hur vi skalllösa mat- och vattenfrågorna för en allt större befolk-ning i en värld som växer.World Watch Institute har presenterat enrapport i sin årsbok. Det är ingen munterbild som visas upp, även om det finns ljusglimtar.Det stora bekymret är matproduktionen till enväxande befolkning med krympande odlingsmarker.För första gången beskrivs denna situation i sådanaordalag som katastrofal. Det håller inte om vi inteändrar kurs. Vi kan inte längre räkna med ökandeskördar utifrån perspektivet ökad användning avkonstkväve. Vi har nått upp till taket vad gäller möj-ligheterna att få större skördar på samma areal. Underganska har detta varit en bidragande orsak tillökande spannmålsskördar, men pekar kurvan åt detandra hållet. Av världens 15 viktigaste fiskeområdenär 13 nu på tillbakagång. Medan ekonomer och politi-ker talat om fortsatt tillväxt har biologer länge talatom biosfärens begränsningar vad gäller tillväxt.Den enda tröst i detta sammanhang är att vi kan-ske har kunskap och att vi kan förändra. Men deträcker inte med bara kunskap. Det behövs en politiskvilja också. pekar bl.a. på att den rikadelen, som utgör av befolkningen, förbrukar80 % av jordens resurser. Hur skall det bli om vi för-väntar oss att tredje världens befolkning skall kommaupp till vår nivå? Det är något som de självfallet bor-de ha rätt till. Men är det möjligt utan att vi lägger omtill ett resurssnålt samhälle, där vi anpassar oss tillnaturens ramar? , som utgör av världensbefolkning, ökar nu sin tillväxt i rasande takt. Manräknar med att den kommer att fördubblas . I vilken riktning går miljöfrågorna i detta sam-manhang?Den rika världen, och framför allt EU, subventio-nerar stora delar av sitt jordbruk. Detta har i sin turlett till att de länder som inte har råd att subventionerablir utkonkurrerade. EU:s jordbrukspolitik hotar dentredje världens människor. Det blir helt enkelt intemöjligt för dem att odla mat för export, vilket innebäratt de allra fattigaste länderna har svårt att hitta pro-dukter som de kan exportera. Därmed försämras derasförutsättningar ytterligare. EU:s jordbruk hotar ocksåEU-ländernas möjlighet till en hållbar utvecklingeftersom det gynnar det storskaliga, miljötärandejordbruket.Det är, med tanke på den diskussion som var härnyligen om subventioner till bl.a. tekoindustrin, in-tressant att vi av skattebetalarnas pengar ger mer tilljordbruket inom EU än vad vi ger i bistånd till restenav världen. Dessutom har de partier som förespråkarmedlemskap infört restriktioner både vad gäller jord-brukshandel och tekohandel. Det var detta ni så ivrigtville ha bort, men ni såg inte under förhandlingarnasgång till att det kom bort.Den svenska handelspolitiken styrs helt avEU:s regler. Någon egen aktiv handelspolitik kan ellervill inte regeringen driva. Kanske är det därför det ärså tyst kring de viktiga miljökonsekvenserna av han-deln. Ställ krav på en rättvis och solidarisk handel! Ärinte det någonting som man kan förvänta sig från detsocialdemokratiska partiet? Är det kanske så, som jagtill min förfäran hörde, att ni tar i handoch inte längre tycker att det är viktigt med solidariskhandel? Vart är Socialdemokraterna på väg?Insikten om den ökande befolkningen och omvikten av en miljömässigt hållbar försörjning av jor-den borde också bli det mest angelägna att arbetamed internationellt. Den ökande skogsdöden i Europaoch överbetningen i utgör tillsammans medandra miljöhot en stor risk för kommande konflikter ivärlden.Ett förebyggande arbete i form av krav på och ge-nomförande av miljöskatter är något som regeringeninte längre borde tveka om, utan ta tag i.Det måste också vara ytterst angeläget att ha rätt attgå före med hårdare miljökrav. Avser regeringen attinför regeringskonferensen driva rätten att gå före,rätten att ha strängare miljökrav?Två mycket aktuella frågor är gentekniken ochhormonbehandlingen. Varför har vi inte rätt att gåföre och ha strängare regler? Varför kräver inte rege-ringen att vi åtminstone skall ha rätt att märka produk-ter, och verkligen låta marknadskrafterna verka? Trorinte regeringen att det skulle ha någon effekt? För osskonsumenter borde det vara en självklarhet att få enordentlig varudeklaration med livscykelspecifikation.Det finns åtskilliga exempel på att vi importerarprodukter som förstör både hälsa och miljö i andraländer. Tigerräkor som odlas, där ett och ett halvt kilofiskmjöl går åt för att få ett kilo räkor, platsar inte i ettkretsloppstänkande. Att odlingarna dessutom starktförorenar vattnet med kemikalier och att detta sedanbara släpps ut i naturen kan inte leda till annat änförstörd natur. En hel del av våra importprodukter,som bananer och kaffe, förorsakar stora föroreningar iodlingsländerna.Vi måste ta vårt ansvar och se till att även pro-duktion som utförs i andra länder sker på ett ur mil-jömässig och social synpunkt hållbart sätt.Jag gjorde ett besök på ett teplan-tage i , och vad fick jag se? Jo, ett flygplan sombesprutade fältet. På fältet gick en kvinna och plock-ade teblad. Hon hade sitt lilla barn på ryggen. Jagfrågade med förfäran vår chaufför varför hon inte gickav fältet. Jag fick till svar att om hon skulle välja attgå av fältet, så kommer hon aldrig mer tillbaka till detarbetet. Sedan frågar vi varför de inte mår bra osv. !Det borde vara en självklarhet att vi ställer krav,och jag skulle därför vilja ha svar på några frågor frånutrikeshandelsministern. Kommer regeringen införregeringskonferensen att begära att vi får rätten att gåföre med hårdare miljökrav när det gäller varupro-duktionen?Tyskland har ju, för att skydda sig mot galna-ko-sjukan, haft importförbud för kött från . har ställt krav på att inom enmånad häver importförbudet. Anser utrikeshandels-ministern att det är rimligt att länder inom EU inteskall ha rätt att säga nej till import av hälsoskäl? Vadgäller för svensk del i den frågan?Fru talman! Utrikeshandelsministern nämner i sitttal att Singaporemötet skall ge en handelspolitiskvision inför 2000-talet. Utifrån det globala perspekti-vet behöver vi ha en vision om handel, det är natur-ligtvis nödvändigt. Det skulle därför vara intressant atthöra vilka visioner regeringen har.