prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Egenavgiften till sjukförsäkringen sänks ,och de beslutade höjningarna /98 undanröjs.Bilförmånerna sänks.Den höga beskattningen på arbete utgör ett särskiltproblem för den privata tjänstesektorn. Till skillnadfrån vad som normalt gäller för varor av olika slagfinns när det gäller tjänster som erbjuds i hushållenofta alternativen "gör det själv" och "gör det inte".Samtidigt finns det en efterfrågan på olika former avtjänster som inte tillgodoses och som skulle kunna geåtskilliga tiotusentals jobb, med minskade kostnaderför alla andra skattebetalare som följd.Inom ramen för engångsbeskattning går det att ar-gumentera för att vissa hushållstjänster skall kunnaanses avdragsgilla eftersom de är nödvändiga förinkomstens förvärvande. Det gäller exempelvis kost-nader för barnomsorg. Eftersom det på grund av nuva-rande EU-regler inte finns möjlighet att slopa mom-sen på denna typ av tjänster vill vi i stället införa enskattereduktion för vissa hushållstjänster.Vi vill också att regeringen tar initiativ till att dri-va frågan att denna typ av tjänsteproduktion kan un-dantas från momsbeskattning. Med den passiva håll-ning och avsaknad av framförhållning som präglarden nuvarande regeringen när det gäller förändringarinom momssystemet på EU-nivå cementeras denhandlingsofrihet som råder.Dessutom vill vi, som vi tidigare föreslagit, införaavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader samtinföra ett permanent avdrag för reparation och under-håll av egna bostäder.Genom införande av en skattereduktion på 50 %för vissa hushållstjänster elimineras, eller i vart fallreduceras, den s.k. skattekilen väsentligt. Eftersomtjänster av det slag som det är fråga om knappastutförs alls på ett sätt som redovisas för skattemyndig-heterna blir skattebortfallet försumbart. Sannoliktleder förslaget till ökade skatteinkomster genom attmånga arbetslösa kan få ett riktigt jobb.Avslutningsvis, fru talman, vill jag nämna någotom regeringens ogrundade och, vill jag säga, mycketdåligt underbyggda förslag att slopa den s.k. nioöring-en vid leverans av värme till industrin och växthusnä-ringen. Det kommer att leda till en ökad användningav fossila bränslen på bekostnad av biobränslen.Jag är förvånad över att representant i ut-skottet har anammat detta förslag från regeringen,särskilt som ifrågavarande beskattningsregel infördespå förslag av den borgerliga majoriteten i skatteut-skottet under den förra mandatperioden. Det är helleringen hemlighet att det var somi hög grad bidrog till att åstadkomma en mer konkur-rensneutral beskattning när det gäller värmeproduk-tion i fjärrvärmeverk.Nu slopas denna neutrala beskattningsform, ochdet sker en återgång till den osäkra framtid sompräglade biobränslebaserade fjärrvärmeverk förebeskattningsändringen. Åtgärden leder till ökadeutsläpp av koldioxid. Om den nuvarande lagstiftning-en ger upphov till skatteplanerande åtgärder bör mannaturligtvis ändra lagstiftningen så att denna typ avskatteplanering stoppas i stället för att återgå till någothelt annat för framtiden ovisst.Fru talman! Det krävs en kraftfull opinionsyttringför att skapa en förändrad politik i vårt land som sätterföretagande, familjens förmåga att hantera sin vardagoch kampen mot den sociala segregationen främst.Det är en politik som förutsätter enskilda människorsfrihet och ett förtroende för vad familjer och företa-gande kan uträtta. Det krävs med andra ord en enga-gerad kamp för ökat välstånd i vårt land. Men detkrävs också ett ökat engagemang för företagande.Kort och gott: Vi måste älska våra företagare.Fru talman! Vi moderater står givetvis bakom allavåra reservationer, men för att vinna tid yrkar jagbifall endast till reservation nr 1.(Applåder)Anf. 236 ()Fru talman! Det är nödvändigt med en kraftig ex-pansion i näringslivet för att arbetslösheten skallminska. Det krävs betydande nyetableringar och attbefintliga företag växer. Företagsklimatet måste varagynnsamt - betydligt mer gynnsamt än vad det är . Vi vill från sida ha ett skattesystemsom gör att det lönar sig att arbeta, spara och drivaföretag. Däremot skall det straffa sig att förstöra mil-jön.För att komma till rätta med den besvärande mas-sarbetslösheten och obalanserna i de offentliga finan-serna krävs sänkning av de skatter som motverkaren bättre fungerande ekonomi och bättre villkor förföretagande och jobb. Den nuvarande regeringen hargjort precis tvärtom. Omfattande skattehöjningar förföretagande, sparande och jobb har fått negativa kon-sekvenser för den svenska ekonomins förmåga attutvecklas och växa och därigenom skapa fler arbets-tillfällen.Vi håller fast vid grundbulten i skattereformen om"hälften kvar". Fördelningspolitik kan inte föras ge-nom höjning av inkomstskatten. Vi anser att mat-momssänkningen var mycket dålig fördelningspolitik.En mer träffsäker fördelningspolitisk insats vore attstödja barnfamiljerna genom att återställa barnbidra-get till nivån före sänkningen. Detsamma gäller ävenför flerbarnstilläggen och barntillägget i svuxa, sombör återställas.Vi har i underskott på människor som vå-gar ta steget ut i företagandet. I jämförelse med andraländer har vi för få medelstora företag, och småföre-tagen växer i alltför liten utsträckning. villdärför förbättra riskkapitalförsörjningen genom attavskaffa dubbelbeskattningen av aktier. Dubbelbe-skattningen innebär en skattemässig diskriminering aveget kapital jämfört med lånekapital. Det blir dyrareför företaget att använda eget kapital jämfört med attanvända lånat kapital för verksamheten. Om man villha fler jobb skall naturligtvis inte riskkapital beskattasdubbelt så hårt som pengar som placeras i riskfriastatsobligationer.Det finns inga skäl att ha kvar dubbelbeskattning-en för några företag. För att undvika snedvridningarbör reglerna vara lika för stora och små företag, förnoterade och onoterade. Det som skulle gynna de småoch medelstora företagen är att de stora företagensvinster delas ut och blir till riskkapital i mindre före-tag. Det var över huvud taget oskickligt av Socialde-mokraterna att återinföra dubbelbeskattningen, somavskaffades av den borgerliga regeringen . Manhar uppenbarligen drabbats av ett grundläggandetankefel eller hämmats av ideologiska låsningar.Fåmansreglerna måste också reformeras - det ärett alltför komplicerat regelsystem. Reglerna för få-mansföretag skall så långt som möjligt vara desammasom för andra företag. bör undan-tas från kravet att betala bolagsskatt så länge de integer någon utdelning till ägarna.Vi motsatte oss tidigareläggningen av momsinbe-talningar. Många företag tvingas nu betala in momseninnan man själv fått betalt.Nu höjs gränsen för vilka som skall redovisamomsen den femte i andra månaden efter redovis-ningsperiodens utgång. Det är naturligtvis glädjandeatt regeringen och tagit intryck av den massi-va kritiken mot den tidigarelagda momsinbetalningen.Men ur principiell synpunkt kvarstår dock kritikenmot att ta ut skatt innan företagen har fått betalt avsina kunder. Hela regeln om förtida momsinbetalningborde avskaffas. En orättfärdig princip blir faktisktinte mindre orättfärdig därför att den drabbar färreföretag.Det är fortfarande ca 9 000 företag som drabbas,däribland många hemmamarknadsföretag, vilka redanär hårt pressade av den låga inhemska efterfrågan.Den genomsnittliga likviditetsindragningen är950 per företag. För att klara detta måste före-tagen öka sin upplåning, om de skall kunna förskotte-ra momsen till staten. Följden av detta blir minskadeinvesteringar och högre priser.Själva gränsen i sig på 40 miljoner som beskatt-ningsunderlag utgör ett tillväxthinder. Fler företagaresom ligger runt 38-39 miljoner säger att de intekommer att öka omsättningen, med risk att dra på sigextra straffkostnader för momsen vid en expansion.Detta är ju ett memento, i ett land som behöver 3 000nya jobb för att kunna halvera arbetslöshetentill . Dessutom uppstår konkurrensnackde-lar för den som hamnar ovanför 40-miljonersstrecketvisavi den som kommer under.För vissa företag uppstår s.k. negativ moms. Detgäller inte minst för företag som gör säsongsmässigainköp av varor, t.ex. försäljare av konfektionskläder.För dessa företag är det viktigt att den negativa mom-sen återbetalas skyndsamt. har dessaföretag dock mötts av stora svårigheter att inom rim-lig tid återfå den berättigade momsen. Skattemyndig-heterna hänvisar till kravet på utredning, och denutredningen har dröjt oacceptabelt . Detta harnaturligtvis inneburit stora problem för många företagi detaljhandeln. Avsikten kan ju inte vara att seriösasmå och medelstora företags fortlevnad skall riskeraspå grund av skattemyndigheternas bristande hastigheti kontrollen.Reglerna tillåter företag med beskattningsunderlagunderstigande att lämna momsredo-visning en gång , men tyvärr gäller inte dettaför handelsbolag. De lämnar inte någon särskild själv-deklaration och tillåts inte göra helårsredovisning avmervärdesskatten. har med anledningav en folkpartimotion uttalat att skatteregler så långtmöjligt bör vara neutrala till olika rörelseformer ochatt regeringen bör uppmärksammas på detta problemoch återkomma till med ett förslag. Ettsådant förslag brådskar.Många företagare har med stor irritation uppmärk-sammat, att när staten driver in skattepengar åtSvenska kyrkan tar staten betalt, av belop-pet - något som företagen inte får vid indrivning avskatten till staten. Företagen tar in, räknar ut och beta-lar skatter till staten, utan ersättning.Fram till 1969 fick företagen dra ersättning föruppbördsarbetet innan skatten betalades in, men näroms blev moms slopades ersättningen. I gengäld för-längdes redovisningsperioden från en till två månader.Den extra månadens ränteintäkt blev en kompensationför den betungande administrationen kring inbetal-ningen. Med de nya momsreglerna försvann denkompensationen. Det är inte riktigt rätt att olika prin-ciper skall gälla i det fall staten utför arbetet eller i detfall företagen utför arbetet.Regeringens tillväxtstrategi tycks gå ut på att för-söka tvinga hushållen att minska sitt sparande genomolika skattehöjningar riktade just mot det privata spa-randet. Kapitalinkomstskatten har höjts, dubbelbe-skattningen på riskvilligt sparande har återinförts,avkastningsskatten på pensionssparande har höjts,avdraget för pensionssparande har halverats, sparan-det i utländska kapitalförsäkringar har skattebelagts,och föreslås en ytterligare skattehöjning genomhöjd förmögenhetsvärdering för aktiesparande.Vi ser detta som en serie attentat mot privat spa-rande, sannolikt på ideologiska grunder. Vi i Folkpar-tiet har däremot en positiv syn på privat sparande.Enligt vår uppfattning är ett stort privat sparandepositivt både för den enskilde individen och för sam-hällsekonomin i stort.Människor "mitt i livet" märker ibland att demåste börja planera för en ny start. Det kan handla omatt bättra på skolkunskaperna, byta jobb eller förverk-liga idén om ett eget företag. Det är oerhört viktigt attmånga människor som befinner sig i denna situationfår chansen till en ny start. får de sällan det.Många möjligheter känns stängda. Det fattas heltenkelt pengar. "En årslön på banken" är en dröm somter sig ouppnåelig för de flesta.Men så behöver det inte vara. Samhället och indi-viden har ett sammanfallande intresse när det gällerkompetensutveckling och småföretagande. Därför bördet offentliga genom regeländringar göra det möjligtför människor - som själva är beredda att göra ytterli-gare uppoffringar - att få dessa chanser. Men det tartid att bygga upp ett kapital som motsvarar en årslön.Därför har vi föreslagit ett slags "återlånerätt" i detreformerade ATP-systemet i utbyte mot att man går ipension senare.Folkpartiet var länge ensam förespråkare av eko-nomiska styrmedel i form av t.ex. energiskatter. Vianser fortfarande att dessa har en avgörande betydelsei arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Att höjaskatter och att använda intäkterna till en ökad offent-lig konsumtion är med nuvarande skattesituation djuptolyckligt. Dessa föreslagna höjda skatter skall finansi-era ökat antal utbildningsplatser, vilka naturligtvis isig är önskvärda, men inte om skattehöjningen i sigskapar ett stort antal nya arbetslösa. Vi tror att det ärnödvändigt och önskvärt att för varje skatt vi höjer avmiljöskäl sänka en annan skatt, t.ex. påarbete. Det finns all anledning att hävda verklig skat-teväxling som en huvudprincip när det gäller nyaskattehöjningar på t.ex. energi. Utan skatteväxlingframstår annars energin bara som ytterligare en statligmjölkkossa.När det gäller förmånsbeskattningen påtjänstebilar har vi i en reservation utvecklat vårt kravpå att den enskilde skall beskattas för privat körningpå ett sådant sätt att hon känner av marginalkostnadenav bilkörningen. har regeringen aviserat ettsådant förslag, men än har vi faktiskt inte sett delänge efterfrågade reglerna.Fru talman! Det finns mycket mer att säga omFolkpartiets syn på skattepolitiken. Den finns antydd iett flertal reservationer till detta betänkande. Jag stårnaturligtvis bakom dem men nöjer mig med att häryrka bifall till reservation nr 2.Anf. 237 PER ()Fru talman! Det känns litet nattståndet faktiskt attstå här och debattera det föreliggande betänkandetefter den proposition som lades fram . Detborde vara så att den propositionen hade blivit ettbetänkande som vi skulle diskutera här.Socialdemokraterna flaggade för en tillväxtpro-position -95. Ja, det var tidigare änså, det var våren -95 och sommaren -95, och sedanblev det oktober -95. Och kom en tillväxtproposi-tion, men den innehöll inte så mycket. Därefter skulledet ha kommit en sysselsättningsproposition undervåren. Den har uteblivit. Därefter sade man att manskulle lägga fram en sysselsättningsproposition den 28maj. Den kom inte.Den sysselsättningsproposition som läggs framinnehåller med nödvändighet ganska mycket på skat-teområdet och ganska mycket på det näringspolitiskaområdet för att öka sysselsättningen och för att bättrapå företagsklimatet i landet.Det är därför väldigt synd att vi inte här kandebattera den proposition som är framlagd. Vi fårkanske komma med litet synpunkter. Det betänkandevi nu har framför oss kan vi ha synpunkter på, och vikan ha tagit ställning till de olika momenten här, menallt känns ju som sagt litet nattståndet när vi vet att detkommer någonting annat. En del av det som kommerär mycket bra saker, saker som vi i Vänsterpartietfaktiskt har motionerat om, kanske inte med exaktsamma formuleringar, men vi har försökt lägga för-slag åt det hållet tidigare.Det föreliggande betänkandet innehåller en mängdolika beskattningsförslag som gäller energi, förmö-genhet och statsskatt. Det är synd att det inte handlarsärskilt mycket om småföretag, men vi har som sagtdagens framlagda proposition.Jag tänkte att jag skulle ta till attpresentera den politik som står för närdet gäller småföretag. På arbetsgivaravgiftsområdethar vi lagt förslag inom tjänstesektorn och förslag omen reducering av egenavgifterna för egenföretagare.Vi har sagt att man borde ta bort egenavgifterna på deförsta i taxerad inkomst. Varför harvi valt denna metod i stället för att generellt, somsocialdemokraterna nu föreslår, minska arbetsgivar-avgifterna på ett underlag upp till 180 000?Jo, det är för att öka uthålligheten för dem som har detabsolut svårast. Ett grundavdrag, som man kan kalladet, på egenavgifterna i detta fall skulle öka uthållig-heten men också skapa incitament för sådana som villstarta företag och på prov gå in och köra i gång nå-gonting.Vi har också föreslagit att man skall göra någon-ting åt dubbelbeskattningen. Vi vill i första hand attdetta sker på företagssidan. Vi vill att pengarna skallstanna i företaget, för det är där de gör mest nytta. Nuvet jag att man på arbetar meddetta och att man för tillfället har räknat ut den meto-den. Jag är inte så säker på att den kommer att räknasut i slutändan i alla fall. Jag tror att det kan finnasmöjligheter att göra en konstruktion som innebär attdubbelbeskattningen tas bort i företagsledet.Vi har också i ett flertal motioner föreslagit enkla-re regler för beskattningen av små och medelstoraföretag, framför allt av enskilda firmor och handelsbo-lag. Jag är också glad att Socialdemokraterna ochCentern aviserar sådant framåt hösten.När det gäller tjänstebilsbeskattningen - eller skallvi kanske skilja litet grand på vad som är tjänstebiloch vad som är förmånsbil? När det gäller förmåns-bilsbeskattningen tror jag att det nya förslaget är ettsteg i rätt riktning. Men jag tycker inte om att det intefinansieras inom det egna systemet. Jag tror att mankunde ha fått en litet skarpare miljöprofil på dettagenom att öka kostnaderna ytterligare litet grand fördem som kör mera. Men det finns ju tid för Socialde-mokraterna och framför allt i detta fall attdriva frågan dithän att förslaget blir litet vassare ochfår litet skarpare miljöprofil.Vi vill inte höja fribeloppet i förmögenhetsbe-skattningen från till . Vi vill först tar förmögenhetsbeskattningsreglerna i ettsjok och att man genomför alla förändringar sombehöver göras. Det innebär t.ex. att gå från sambe-skattning till enkelbeskattning - inte änkebeskattningutan enkelbeskattning! Vi vill att man i stället för atthöja beloppet skall reducera förmögenhetsvärdet förpermanentboendefastigheterna. Då drabbas inte desom drabbas av stora taxeringshöjningar på sammasätt. De får inte den dubbla effekten av att de fårkraftigt höjd fastighetsskatt och dessutom förmögen-hetsskatt som lök på laxen.När det gäller det arbetande kapitalet har vi varitmotståndare till att skall inräknas iförmögenhetsunderlaget på det sätt som har aviseratsmen som förhoppningsvis försvunnit.Att gå från sambeskattning till enkelbeskattningkommer naturligtvis att innebära ett krav på att belop-pen justeras. Annars blir det en väldigt stor lättnad ibeskattningen. Det är därför vi säger nej till de höjdabeloppen för tillfället. Vi vill se en ny förmögenhets-beskattning, också med en breddad bas.Vi kan inte gärna gå emot det nya förslaget ommomsredovisningsreglerna, eftersom det var det för-slaget lade i skatteutskottet. Vid skat-teutskottets behandling föreslog vi just att omsätt-ningsgränsen skulle höjas från 10 miljoner till40 miljoner för att inte så många företag skulle drab-bas.Nu är väl i och för sig momsdebatten ett exempelpå att företagen vill sätta någon form av gräns. Desäger: Hit men inte längre. Det har varit ganskamycket överord i momsdebatten, och det är nog litetfel när man säger att många företag får förskotteramomsen till staten. Det finns ett antal företag somhamnar i den situationen, men den företagare är intefödd som inte anpassar sig efter detta system. Ju större företaget är desto större möjlighet hardet att göra denna anpassning. Därför är gränsen på40 miljoner nog ingen katastrof för något företag,skulle jag vilja säga. Hade man haft kvar gränsen påden litet lägre nivån är risken att resurserna för attgöra den anpassning jag talade om kanske skulle hasaknats.Jag menar att debatten och mängden brev ochuppvaktningar vi har fått inte riktigt står i proportiontill förslaget som sådant. Vi gjorde vår bedömningutifrån rent praktiska aspekter och naturligtvis medtanke på vad som faktiskt skulle försämra företagar-klimatet.Många av de förslag som läggs fram har inte såstor ekonomisk betydelse för företagen, utan de harsnarare en psykologisk betydelse. Det gör saken ännuvärre. Jag skulle vilja hävda att det är värre om vi fårett psykologiskt dåligt företagsklimat än om manförsämrar företagsklimatet litet grand ekonomiskt.När det gäller förslaget om höjning av den all-männa statsskatten vill jag säga attjag personligen kan tänka mig att höja till . Menvi går emot höjningen därför att det inte finns någonfördelningspolitisk profil. Det har betydelse hur mananvänder de pengar man får in. Använder man demtill att justera grundavdragen på så sätt att låginkomst-tagarna får lägre skatt och höginkomsttagarna fårhögre skatt kan jag ställa upp, men vi tycker att det ärfel att bara rycka loss pengarna och plocka in dem tillstatskassan utan att ge åtgärden en fördelningspolitiskprofil. Därför går vi emot förslaget.Den stora och kanske mest komplexa frågan i be-tänkandet - det nästan överskuggande problemet - ärhöjningen av skatten på el till industrin. Den innebärde facto att det finns företag som får väldigt storaproblem.Det har pekats på , som kanske ärett av de mest energieffektiva företag som finns. En-ligt uppgift levererar man av värmen till . Man levererar värme till Modospappersfabrik . Om vi inte vidtar åtgär-der är det risk att 1 800 arbetstillfällen försvinner. Detär inte bara inom som det kan bli ak-tuellt. Det finns många basindustrier som riskerar attslås ut. Det handlar om 5 000-10 000 arbetstillfällen.Detta skall vi rösta om i , samtidigtsom regeringen lägger fram en sysselsättningspropo-sition. Det känns litet knepigt.Det bästa som kan ske är troligen någon form avskattenedsättning för leveranser som sker till industri-er som använder elen snarare som en råvara. De in-dustrierna har väldigt svårt att minska sin förbrukning.De har oerhört svårt att minska sin elkonsumtion omde över huvud taget skall kunna syssla med den verk-samhet de sysslar med.Jag hoppas att regeringen ämnar fundera överdetta. Det har ju uttalats ett och annat. Jag tror att manmåste fundera ganska snabbt och se till att förslagetinte blir verklighet.Jag vill säga till K-G att det är litet syndatt och de borgerliga alltid har sådanvansinnig otur när de kommer i regeringsställning.Det var likadant 1976 som 1991. Allting gick utför.Socialdemokraterna hade kanske tur när de kom tillmakten igen 1982 och 1994, men det sägs ju att en bramålvakt skall ha tur. En sak är säker: det är förödandemed målvakter som har otur. Samma sakgäller kanske för regeringar.Ni gjorde ju ett och annat misstag i ingången tillden lågkonjunktur som ni hamnade i, K-G Svensson.Ni gjorde kanske precis tvärtom mot vad man bordeha gjort i det läget.Slutligen vill jag kommentera det . Jag har aldrig sett några företag som inte villöka sin omsättning. Jag kan mycket väl tänka mig attdet finns företag som inte vill växa, dvs. anställa merfolk i det korta perspektivet. Men hävdar man att ettföretag inte vill öka sin omsättning har man nog mis-sat företagandets grundläggande drivkrafter.Jag har också läst utredningar om att företagare ärtveksamma till att anställa folk för att expandera.Varför är man detta? Jo, av den enkla anledningen är osäker på marknaden och på att omsättningenverkligen finns där. Men om möjligheten finns skullejag vilja se den företagare som säger nej till att ökasin omsättning. Jag har aldrig träffat på någon sådan.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationeri ärendet, men jag tänker bara yrka bifall till reserva-tion 30.Anf. 238 () replikFru talman! Jag vet inte vad Per träffarför företagare. Jag har dock träffat företagare av köttoch blod, som jag refererade i mitt anförande, somupplever de olika gränser som sätts som arbetssammaoch psykiskt jobbiga. Man har sagt detta t.ex. när detgäller momsinbetalningarna.Anf. 239 PER () replikFru talman! Jag har som sagt träffat på företagaresom tycker att det är jobbigt och slitigt och som görallt för att få upp sin omsättning, oavsett om de har enomsättning på 8-10 miljoner, där gränsen låg förut,eller på 39-40 miljoner. De är glada för varje om-sättningskrona de kan få in för att klara sina fastakostnader.Jag önskar att presenterar mig förde företagare som säger nej till en omsättningsökning.Anf. 240 ()Fru talman! Man kan naturligtvis i varje samman-hang och i varje debatt beskriva precis allting somman tycker och tänker i det aktuella ämnet. Emellertidtycker jag att det kan kännas litet överflödigt just ensådan här kväll, när vi har haft en tämligen grundliggenomgång av det betänkande som kom från finansut-skottet - nr 10, om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken.