prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — En rad förslag till la-gändringar för att underlätta myndigheternas arbetemot den ekonomiska brottsligheten kommer att före-läggas och under 1998.Den fjärde huvudlinjen är att modernisera rättsvä-sendet. Ett väl fungerande rättsväsende är av funda-mental betydelse för att upprätthålla den demokratiskarättsstaten. Rättsväsendet skall hålla hög kvalitet ochvara kostnadseffektivt. En rad åtgärder har vidtagitsför att effektivisera rättsväsendet. Det gäller såvälrättsreglerna som verksamheten och organisationen.Syftet är, enkelt uttryckt, att få ut mer av verksamhetför de mycket stora resurser som samhället satsar pårättsväsendet.Exempel på detta är den nya inriktningen av poli-sens arbete, åklagarreformen, nya former för samarbe-te mellan polis och åklagare, översynen av domstol-sväsendet - det är inte fråga om att en storslakt plane-ras när det gäller domstolsväsendet, -och inte minst kriminalvård med ökad betoning påpersonalens vårdarroll. Det är några exempel på denreformering som vi är mitt uppe i när det gäller rätts-väsendet.Fru talman! Det finns en väldigt bred enighet bak-om kriminalpolitikens inriktning. Det är bara ett partisom skiljer ut sig. Enigheten bygger på en helhetssynpå politiken. Det handlar om att se att det inte bara ärfrågan om snäva rättsliga åtgärder som behövs ombrottsligheten skall kunna trängas tillbaka.Tyvärr mäler ut sig. De reserverarsig som enda parti mot detta synsätt. Jag kan förstådet. En annan position från hade ju letttill att grunderna för den moderata politiken i desshelhet hade rämnat.Vad föreslår då ? Jo, de föreslår justen fullkomlig storslakt på välfärdssamhället. Modera-ternas budgetförslag innehåller utgiftsnedskärningarmed ytterligare . De vill minskastödet till barnfamiljerna med 2,5 miljarder, stödet tillde arbetslösa med 7,7 miljarder och statsbidraget tillkommunerna med 17,2 miljarder. Jag pratar nu omtreårsperioden.Som jag sade i den debatt som vi hade för någraveckor sedan, innebär den moderata politiken att vifår ett helt annat samhälle än det vi nu lever i. Det blirinte ett tryggare samhälle, inte heller ett tryggaresamhälle mot brott. politik är enofärdspolitik, en politik som dömer än fler till utan-förskap och otrygghet. Då får vi inte ett samhälle därvi långsiktigt kan bryta brottskurvan och skapa mer avtrygghet, mer av solidaritet och mer av omtanke omvarandra.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hemstäl-lan i justitieutskottets betänkande i dess helhet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag skall inte diskutera debatteknik,men det ligger nog något i det som sägs från mångahåll, nämligen att Socialdemokraterna är livrädda föratt vi moderater inte skall framstå som en allvarligfiende och att det då gäller att underblåsa den upp-fattningen så mycket man kan.Helt klart är att lyssnade medsina egna fördomar. Jag utgår från att vi är överensom innehållet i BRÅ:s statistik, som visar att det harskett en ökning av anmälda brott och1996. Det var vad jag sade, och jag har verkligen intesagt eller haft för avsikt att påstå att vare sig Lars-ErikLövdén eller justitieministern har skuld till detta.Den fråga jag ställde, till följd av dessa fakta omökad kriminalitet, med problem på Kumla och medproblem inom domstolar och åklagarväsende, var omman från socialdemokratiskt håll är till freds medutvecklingen. Rimligen måste man vara det, eftersomman är beredd att göra nedskärningar inom rättsvä-sendet.Vi är icke till freds med denna utveckling. Därförmenar vi också att det är nödvändigt att bibehålla ettstarkt rättsväsende.Sedan kan man använda en massa fina ord om attvi skall arbeta för mera personalanknuten verksamhetpå våra fängelser. Men vi måste ju inse att vi inte kanställa vilka krav som helst på de människor som arbe-tar på fängelserna och på dem som är verksamma idomstolarna. Det krävs tillräckligt med människor föratt de skall klara mer än det rent akuta.Den socialdemokratiska politiken på rättsväsen-dets område innebär att vi inte klarar mer än det aku-ta. Det är icke solidaritet, exempelvis med som har drabbats av väskryckning men ingenpolis har tid att komma till henne.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag har något svårt att förstå och tolkaGun . Hon säger å ena sidan med en vissstolthet att brottsligheten minskade under hennes tidsom justitieminister. Å andra sidan använder honargumentet att brottsligheten ökar när den socialde-mokratiska regeringen har tillträtt. Det måste välfinnas något syfte bakom det sättet att diskutera. Detär kanske försåtligt, men jag blir upprörd varje gångjag hör en så billig argumentation.Låt mig på nytt ta upp Brottsförebyggande rådetsstatistik, som visar att det är mer komplicerade sam-band.Bedrägeribrotten ökade , enligt BRÅ. Det är två personer somstår för hela ökningen. En har sålt spelsystem förLotto med bedrägliga förespeglingar, och den andrahar utnyttjat stulna telefonkortsnummer. Tillsammansär dessa personer ansvariga för 11 000 anmälda brott,vilket i hög grad bidrar till att den totala anmäldabrottsligheten ökat under perioden.Det är alltså inte så enkelt att man bara kan utgåfrån statistiken och försöka hitta samband där. Manmåste tränga bakom den. Det är det jag menar med attGun för en antiintellektuell debattkonst.Nu skulle jag vilja att ändå kommen-terar helheten i den moderata politiken. Det är juModeraterna som skiljer ut sig. Alla andra partier,från och till deövriga partierna, står ju bakom inriktningen för dekriminalpolitiska riktlinjerna. Men skil-jer ut sig, för de ser inte helheten i politiken. Jag för-står det, för har man en politik på andra områden sominnebär drastiska nedskärningar i tryggheten förmänniskor så leder det naturligtvis, med våra ut-gångspunkter, till att vi får ett brutalare och hårdaresamhälle - men det vill inte tillstå.Anf. 83 () replik:Fru talman! Notera att jag inte nämnde några pro-centsiffror när det gällde ökningen av kriminaliteten,bl.a. beroende på att det kan ge en skev bild. vet lika väl som jag att även om viräknar bort de 11 000 anmälningar som dessa tvåpersoner är orsak till har vi en ökning. Att jag förfram detta beror på att vi som en del av helhetenmåste ha ett rättsväsende med tillräckliga resurser. Jagkan inte uppfatta annat än att man från socialdemo-kratiskt håll menar att vi inte behöver det rättsväsendevi har i dag.När det gäller helheten skall jag inte upprepa vadjag sade i mitt inledningsanförande, men jag pekadepå att det är andra faktorer än rättsväsendet och lag-stiftningen som är av primär betydelse för utveckling-en i samhället, bl.a. för kriminaliteten. Jag vet intevad gjorde när jag talade, men jagkan upprepa att jag bl.a. pekade på föräldrarnas bety-delse och att jag nämnde att det är viktigt att politikenutgår från föräldrarnas roll och ser till helheten.Vad gäller helheten var jag tidigare, när talade, inne på att vi moderater menar att detär viktigt att få sänkta skatter för att skapa större obe-roende för människor. Därmed förhindrar man attmänniskor förlorar den självkänsla som är så viktigför att förhindra att man hamnar i kriminalitet. Det ären viktig del av den moderata budgeten.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tolkar inlägg nu såatt det inte fanns något syfte med att säga: När jag varjustitieminister minskade brottsligheten, och närdet finns en socialdemokratisk justitieminister ökarden.Det fanns alltså inget syfte bakom det sättet att ar-gumentera. Jag skall inte använda namnet på en visspotentat, men annars skulle man kunna det. Men jagtror inte riktigt på det.Än en gång tillbaka till helheten. Det är någotegendomligt att är det enda parti i denhär kammaren som inte ställer upp bakom den hel-hetssyn som justitieutskottets övriga partier gör i sinaskrivningar om kriminalpolitikens inriktning. Det ärsom jag sade tidigare: Det beror naturligtvis på att detär ganska svårt att argumentera när det gäller ned-skärningarna och samhälls- och välfärdssystemet iövrigt.Det är heller inga små tag ni moderater vill ta. Jagnämnde 100 miljarder till 1999, men ni går ju ocksåut och säger att skattetrycket skall sänkas till 40 %och kommunalskatterna med 1,50. Då är vi plötsligtuppe i som skall skärasbort av den verksamhet som väldigt många människorär så beroende av för sin trygghet: skolan, barnom-sorgen, äldreomsorgen och fritidsverksamheten ute ikommunerna. Övriga partier i den här kammaren inseratt en sådan politik skulle få väldiga effekter påbrottsligheten - den skulle skapa stora konflikter ochstor otrygghet - och det är därför övriga partier ställerupp bakom den kriminalpolitiska inriktning som jus-titieutskottet lägger fast i det här budgetbetänkandet.Anf. 85 Justitieminister ():Fru talman! Det råder stor enighet om att den cent-rala uppgiften för rättsväsendet är att värna om denenskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. För att klaraden uppgiften måste rättsväsendets myndigheter hållahög kvalitet och vara kostnadseffektiva, och de måstesamverka med varandra.Rättsväsendet måste dessutom vara flexibelt ochkunna anpassa sig till förändringar i omvärlden. Detmoderna samhället har på många sätt ändrat förut-sättningarna för rättsväsendets verksamhet. den ökade internationaliseringen och den snabbatekniska utvecklingen ökade krav på kompetens ochgenomtänkta arbetsformer. Medlemskapet i EU ochså småningom i Schengen ställer myndigheterna införnya administrativa, tekniska och legala frågor, menöppnar också nya och förbättrade möjligheter attförebygga och bekämpa brottsligheten.Det är därför nödvändigt att vi på allvar försökerundanröja de hinder som finns för att vi på bästa sättskall kunna bekämpa brottsligheten. Det kan gällabrister i organisation, i arbetsmetoder och i regelverk.Det är t.ex. uppenbart att den traditionellt inrikta-de polisverksamheten inte räcker till för att brytabrottsutvecklingen. Andelen uppklarade brott sjunkersedan många år tillbaka, och många brott blir pågrund av tidsbrist inte utredda.Likaså kräver flera nya ärenden domstolsprövningoch en ökad kompetens. Det är därför nödvändigt attdomstolarnas arbetsformer ses över för att kvaliteten iverksamheten skall kunna utvecklas.Det här är bakgrunden till det omfattande refor-marbete som har inletts för att skapa ett modernträttsväsende som kan möta framtidens krav och somkommer att innebära en betydande kvalitetsutveck-ling. Rättsregler, organisationsstrukturer och arbets-former förändras. Ökad samverkan mellan myndighe-ter är också en viktig del av förändringsarbetet.Ett exempel är det stora förändringsarbete som nupågår inom polisväsendet där det problemorienteradearbetssättet gör det nödvändigt att bygga en helt nyorganisation med närpolisen som bas. Inom mångapolismyndigheter har också inrättats länskriminalav-delningar för den kvalificerade kriminalpolisverk-samheten. Ett bättre resursutnyttjande och en kompe-tenshöjning skapas vidare genom en översyn av ar-betsfördelningen. Periodplanerad arbetstid införs påfler och fler ställen. Vi måste också se över styrningenav polisen och ta ställning till hur medborgarna skallkunna ha inflytande över och insyn i polisens verk-samhet. Utbildningen av poliser kommer också attförändras i grunden.Efter flera års utredande och överväganden i olikasammanhang har åklagarväsendet genom-gått den största organisationsförändringen sedan år1965. Förändringarna har genomförts för att åklagar-organisationen skall bli effektivare. Ett annat syftemed omorganisationen var att åstadkomma ett flexib-lare åklagarväsende. Även detta syfte har uppnåtts,och organisationen kan med lätthet anpassas till or-ganisationsförändringar på andra myndighetsområ-den, exempelvis inom domstolsväsendet. Åklagar-verksamhet kommer däremot att finnas på sammaplatser som tidigare.Inom kort kommer regeringen att uppdra åt en sär-skild utredare att förbereda inrättandet av den nyaekobrottsmyndigheten. Den skall svara för störredelen av åklagarväsendets uppgifter på central ochregional nivå när det gäller bekämpningen av eko-nomisk brottslighet. Vår ambition är att myndighetenskall kunna påbörja sin verksamheten under andrahalvåret 1997.Det pågår också ett omfattande re-formarbete för att skapa ett effektivare och bättrefungerande domstolsväsende. Flera viktiga reformerhar avslutats . Jag tänker t.ex. på införan-det av tvåpartsprocess, en ny instansordning i de all-männa förvaltningsdomstolarna. Andra reformer ärnära förestående.Vad gäller kriminalvården är arbetet bl.a. inriktatpå att begränsa användningen av fängelsestraff samtutveckla alternativa påföljder och verkställighetsfor-mer. Arbetet med att utveckla innehållet i verkställig-heten på anstalter och inom frivården har fortsatt högprioritet.Reformarbetet inom rättsväsendet är nödvändigtför att myndigheterna skall kunna motsvara dagensoch framtidens krav. Myndigheternas verksamhetskall renodlas. De skall organiseras och bemannas påbästa sätt. Verksamheterna skall samordnas så atträttskedjan som helhet fungerar rationellt och kost-nadseffektivt.I årets budgetproposition föreslås inga nya bespa-ringar utan endast en fördelning av den besparing på 1miljard som beslutades enligt förra budgetpropositio-nen. lades ut under föregåendebudgetår, och omhändertas ytterligare 300miljoner kronor. Detta är en väsentligt mindre summaän det generella sparkrav på som lagts ut påövrig statlig verksamhet. Däremot har rättsväsendet iform av polis, åklagare och domstolar inte ålagtsnågra besparingar , vad än det gäller de enskilda anslagen noterar jag attdet från olika håll kommer krav på mer pengar tillpolisen. Jag vill börja med att medge att vi tidigareinte varit särskilt bra på att utvärdera myndigheternasverksamhet och resursanvändning. En viktig uppgiftmåste därför nu vara att få en ordentlig beskrivning avhur medlen används och om de används på rätt sätt.Detta var också syftet med att ge Riksrevisionsverketi uppdrag att granska polisväsendet.Att i detta läge, och när all offentlig verksamhetutsätts för stora besparingar, enbart kräva mer pengartill viss verksamhet utan att fråga efter hurbefintliga resurser används är en ansvarslös politik,. Ett absolut krav vi måste ställa på po-lismyndigheterna är att de stora resurser som avsättsför deras verksamhet i alla avseenden utnyttjas påbästa sätt för att nå målen minskad brottslighet ochökad trygghet.Resultatet av RRV:s granskning ger stöd för detfortsatta rationaliseringsarbetet. Riksrevisionsverketvisar att det finns utrymme för stora resursvinster ochkvalitetsförbättringar. Resurser som frigörs på dettasätt kan t.ex. tillföras närpolisen och den brottsutre-dande verksamheten.Kravet på att tilldela polisen mer medel budgetåret1997 grundar sig till en del på en uppfattning attSchengensamarbetet kommer att belasta polisensbudget . Men det har vi inte avsett.Ingen av oss vet vilka kostnader som på grundav kommer att belasta polisensbudget. Däremot vet vi att det inte kommer någrastora kostnader . De stora investerings-kostnaderna kommer senare.För 1997 har regeringen valt att lägga den störstadelen av besparingarna, , inomkriminalvårdens verksamhet. Det har vi gjort därföratt beläggningen vid såväl anstalter som häkten harminskat och därför att försöksverksamheten medelektronisk övervakning utvidgas till hela landet frånden , vilket kommer att innebära vä-sentligt färre fängelseplatser. Det kommer också attfinnas förutsättningar att utnyttja anstaltsplatsernaeffektivare, och omorganisationen av kriminalvårdensmyndigheter kommer att leda till en mer effektivverksamhet. Arbetet i övrigt inriktas på att innehållet iverkställigheten och frivårdspåföljderna skall utveck-las ytterligare.En angelägen uppgift för regeringens kriminalpo-litik är även att fortsätta utvecklingen av stödet tillbrottsoffren i olika avseenden. Vad gäller finansie-ringen av Brottsofferfonden kommer den att öka. Jagtror att även kommer att bli nöjd.Det stora reformarbete som inletts inom rättsvä-sendets samtliga områden kommer att medföra upp-sägningar och även andra omställningsproblem, så-som ändrade arbetsuppgifter, flyttning till nya lokaleroch liknande. Till viss del är dessa konsekvenser ettavsett och önskat resultat av reformarbetet. Vi måsteminska kostnaderna, och det måste till stor del skegenom rationaliseringar som minskar visst personal-behov eller frigör resurser från administration tillsjälva kärnverksamheten. Det kommer att bli nöd-vändigt att fatta beslut som är smärtsamma för enskil-da människor. Det är en viktig uppgift för de myndig-heter som varslar och säger upp personal att ta sittarbetsgivaransvar. Det innebär bl.a. att man i samver-kan med , länsarbetsnämnden ochandra vidtar åtgärder som kan hjälpa dem som blir avmed sina arbeten.Med det är viktigt att slå fast att vi varken kan el-ler vill avstå från att reformera våra myndigheterenligt de linjer som har redovisats i budgetpropositio-nen. Vi bygger nu upp ett modernt rättsväsende somkan möta de stora förändringarna i vår omvärld ochtillgodose framtidens krav. Med de rationaliseringaroch förändringar som genomförs är ambitionen att,om än inte genast, kunna höja kvaliteten i myndighe-ternas verksamhet. Det är nödvändigt för att kunnavärna enskildas rättssäkerhet och rättstrygghet nu ochi framtiden.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag hör att justitieministern kallar migför ansvarslös. Det känns nästan litet kittlande, efter-som en riksdagsledamots liv ställer krav på nästintilltråkig ansvarsfullhet ständigt.Det skulle vara rätt roligt att få höra på vilket sättdet är ansvarslöst att redan nu vilja att det för 1997anslås pengar för förberedelser för Schengensamarbe-tet. Den information som justitieutskottet har fått gårut på att det skall finnas beräkningar om vadförberedelsearbetet kommer att kosta . Dåtycker jag att det är ansvarsfullt att redan ha föreslagitatt det skall finnas pengar. Budgetprocessen innebärju att vi har fasta ramar. Skall vi öka på något hållunder 1997 måste vi minska på något annat håll. Ef-tersom jag inte är beredd att minska på annat håll tarjag mitt ansvar genom att redan i förväg föreslå me-del. Det skulle vara intressant att höra hur justitiemi-nistern tar sitt ansvar och få reda på varifrån de peng-ar kommer att tas som ändå kommer att behövas förförberedelsearbetet. De måste tas någonstans.Jag kan inte se att det är ansvarslöst att föreslå attdet skall anslås medel för att få i gång polisutbild-ningen. Vi förstår att det kommer att dröja ett bra taginnan den kommer i gång. Jag kan inte heller se attdet är ansvarslöst att föreslå pengar till åklagarväsen-det när vi ser vilka problem som finns inom åklagar-väsendet. Jag kan inte se att det är ansvarslöst attföreslå en, om än begränsad, kompensation för denbesparing som regeringen har lagt ut inom kriminal-vården. Där har vi accepterat merparten.Det skulle vara intressant att höra mera konkretvari denna påstådda ansvarslöshet ligger.Anf. 87 Justitieminister ():Fru talman! vill avsätta 100 miljonerkronor för Schengenarbete inom polisen . Jagvet inte på vilket material har kunnatgrunda det behovet. har gjort enberäkning av vad den totala kostnaden för medlem-skapet i Schengen kan komma att bli. Men det ärfråga om när de olika åtgärderna skall genomföras.Jag tycker att det är ansvarslöst att föreslå 100miljoner för åtgärder som enligt de bedömningar somi dag kan göras av det arbete som behöver göras un-der handlar om deltagande i arbetsgrupper fördrygt en miljon, inrättande av polisattachéer också pånågon dryg miljon. Dessa kostnader vill med i ett läge närdet finns behov på många olika håll. Det var det jagmenade med ansvarslöshet i detta avseende.I övrigt syftade jag på visade oviljaatt diskutera resursanvändningen inom Polisen. Jaghar inte hört en enda kommentar från vad gäller t.ex. , därdet framförs allvarlig kritik mot förhållandena inomPolisen och förslag på hur en effektivisering skullekunna åstadkommas samt hur de hinder som finnsinom polisverksamheten skulle kunna undanröjas. det läget enbart tala om att det behövs ekonomiskaförstärkningar och inte ställa krav på myn-digheterna, trots att man har fakta på bordet, anser jagvara ansvarslöst.Anf. 88 () replik:Fru talman! Justitieministern vet mycket väl att vibåda i olika sammanhang har arbetat för effektivise-ring inom polisväsendet. Men att börja med bespa-ringar, vilket har skett under den nuvaranderegeringens tid, innan man har fått ordning på verk-samheten, tycker jag är ansvarslöst.Sedan kan jag berätta att vi och andra har kunnatutläsa beloppet för Schengen-samarbetet ur anslagsframställanför 1997. Även om regeringen inte på något sätt harmarkerat att detta inte är aktuellt, så är det de officiel-la siffror som vi har fått. Om det nu visar sig att be-loppet är lägre, skulle det fortfarande vara intressantatt få reda på vad justitieministern kommer att föreslånär det gäller att täcka de kostnader som uppkommer,för helt klart är att några nya pengar finns inte och demåste ju tas någonstans. Om vårt budgetförslag hadehållit, hade det funnits pengar att använda, även omdet hade varit ett lägre beloppet. Men det hade juknappast varit något större bekymmer för någon. Nuvet vi inte dugg om vad inom rättsväsendet somkommer att drabbas av de kostnader som uppstår.Varje liten miljon spelar faktiskt roll för den befintli-ga verksamheten.Anf. 89 Justitieminister ():Fru talman! Det pågår givetvis beräkningar av vadSchengensamarbetet kommer att kosta. Det finns ettsärskilt uppdrag givet till Statskontoret, vilket kom-mer att redovisas . Då får vi fakta påbordet och kan bedöma vilka belopp det är vi talarom.Men framför allt är det viktigt att konstatera attdet inte kommer att ske några stora investeringar vadgäller Schengen . Den stora kostnaden förPolisen handlar ju om en investering i ett nytt infor-mationssystem. Men inom Schengen vet man ännuinte vilket system det skall bli fråga om, om det blirdet system som har tillämpats eller om det blirett nytt system som är på väg att skapas. Vi talar fak-tiskt om investeringskostnader som ligger betydligtlängre fram i tiden. Men låt oss lämna den frågan, förhär är fakta som de är. Det kan inte ens någonting åt.Gun påstod att vi började med besparing-arna utan att veta vilka förbättringar som skulle göras.Får jag då erinra om att det var den borgerliga rege-ringen som började med besparingarna på Polisen.Besparingar på ställde den bor-gerliga regeringen som krav. Då kommer förmodligenGun att säga att det var vi som tvingaderegeringen att göra besparingarna. Men det var väl turatt vi började att se över ekonomi och funk-tionssätt i organisationerna. Även när vi satt i opposi-tion tog vi det ansvaret.Gun talade tidigare om domstolarna. Jagskulle vilja kommentera även detta. Den osaklighetsom ligger till grund för sätt att debat-tera är påfallande. Hon påstår att det inte finns någotannat skäl till att en del domare har begått fel i sintjänsteutövning än tidsbrist och att de har för mycketatt göra. Jag har inte hört någon domare påstå detta,utan tvärtom skyndar de sig att säga att det aldrig ärmöjligt att skylla på tidsbrist om man gör fel i ettenskilt ärende. Om man däremot får ökade balanser isin verksamhet, om högarna växer för att man intehinner med ärendena, då kan man skylla på tidsbrist.Då skulle man ju kunna tro att det är detta som ärfaktum i domstolarna . Men sanningen är attmellan 1993 och 1995 har balanserna i domstolarnasjunkit med drygt 10 000 ärenden. Om det vore så atttidsbristen skulle vara ett problem skulle balansernaöka, men det gör de faktiskt inte, . 90 (mp) replik:Fru talman! Jag vill ställa samma fråga som GunHellsvik ställde om Schengen, därför att jag tycker attfrågan inte blev riktigt klarlagd. Till justitieutskottetkom från somhade information i ärendet och som hade fått i upp-drag att sköta anslutningsavtalet. Under denna infor-mation sade han att kostnaderna inte är definitiva -som justitieministern sade kommer de att bli definiti-va . Men han sade också att Rikspolis-styrelsen och även departementet skulle få budget-konsekvenser av samarbetet: för Polisen med 100miljoner, för med 80 miljoner ochför ombyggnad av de tre större flygplatserna med 580miljoner.