prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Am-bassaderna spelar här en mycket viktig roll som dörr-öppnare.Vi tycker att det är angeläget att ta vara på erfa-renheterna av den omorganisation av utlandsrepresen-tationen som skett i många EU-länder, framför allt iEU-länder som har längre erfarenhet av medlemska-pet än vad har.En annan viktig uppgift kan bli att utvärdera detbistånd som finansieras från . Vi talar ocksåom att på låta återfåansvaret för biståndspolitiken. Det kommer mera omdetta när vi diskuterar just biståndet i morgon.Sammantaget anser vi alltså att det är viktigt att nuutreda den svenska utlandsrepresentationen. Jag harpekat på några av skälen för detta. Vad vi avser är enparlamentarisk utredning. Vi föreslår ett ökat anslag,med , för utgiftsområde 5.Herr talman! vill jag nämna att vi anser attanslaget D 2, det som kallas Information och studierom säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling,bör avvecklas. Vi tycker visserligen att det är viktigaområden, men vi tycker inte att man skall ha special-destinerade bidrag av detta slag. Fria och frivilligaorganisationer skall få stöd enligt generella principer.Det är vår uppfattning.Till sist vill jag säga att den nya budgetteknikenhar gjort att vi till detta betänkande inte har ställtnågra reservationer. Vi redovisar, som jag sade, våruppfattning i ett särskilt yttrande. Jag tror att vi i fort-sättningen får se över tekniken för hur vi skall kunnamarkera en annan uppfattning än majoritetens i betän-kandena, när en sådan finns.Anf. 189 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Utgiftsområde 5 i budgeten behand-lar utrikesförvaltning och internationellasamverkan. Totalt anvisas nära 2,8 miljarder kronorför detta ändamål. Partierna är i stort sett överens omhur denna summa skall fördelas och användas.Det finns dock ett par reservationer i betänkandet,och jag ämnar kommentera reservation nr 1, som rörSveriges representation och närvaro, eller snararebrist på närvaro, i fransktalande Afrika.Förra gången denna fråga var uppe till debatt ochbeslut var . Resultatet av den debat-ten och det beslutet blev att ambassaden i ,den enda svenska ambassaden i fransktalande Cen-tral- och , lades ned. Det var mycket olyck-ligt, inte minst mot bakgrund av vad länderna ,och fått utstå sedan vi sist hadefrågan uppe till diskussion i kammaren.Ambassaden i betjänade under många årpå ett bra sätt denna del av . Av någon out-grundlig anledning blev dock Kinshasaambassadenföremål för upprepade hot om nedläggning. Menvarje gång ambassaden varit utsatt för denna debatthar den i sista stund kunnat räddas. Så blev dock somsagt inte resultatet av förra årets debatt. Tyvärr blevresultatet det motsatta. Ambassaden lades ned.Mot bakgrund av vad som hänt i denna del av Af-rika är det många som i efter-hand beklagar att Kinshasaambassaden lades ned. Jagtror att också de som höll i yxskaftet den gången be-klagar det. Detta har ju skett då fleraländer kring de i det fransktalande Cent-ralafrika har genomlevt sin svåraste tid någonsin.Ambassaden hade utan tvekan kunnat fylla en viktigfunktion i detta sammanhang. Så blev nu inte fallet.Våra varningar hjälpte tyvärr inte.Att lägga ned en svensk beskickning i ett land, el-ler i ett område där den betjänar flera länder, gernaturligtvis en signal om hur vi prioriterar ländernasbetydelse från svensk sida. Ur den synpunkten var detockså olyckligt att lägga ned Kinshasaambassaden,och inte minst mot bakgrunden av att utrikesutskottetvid ett flertal tillfällen uttalat sig om vikten och beho-vet av kunskapsuppbyggnad om och nära kontakt medfransktalande Central- och . är jurepresenterat på ett helt annat sätt i de engelsktalandeoch portugisisktalande länderna. Beslutet förra åretgick tyvärr i rakt motsatt riktning.Om man jämför med svensk närvaro i andra delarav ser man att denna ser ut på ett helt annatsätt. I södra är det mycket tätt mellan desvenska ambassaderna. Vi har hög närvaro i Sydafri-ka, , , , , och - alla länder i södra delen avAfrika - och strax norr därom i länderna ,och . Obalansen blir total när nu Kins-hasaambassaden inte finns. Det var tio ambassader jagräknade upp i den delen av . I den del som jagnu talar om finns det alltså ingen.Det katastrofala vanstyre som president sig skyldig till i och det mycket besvärligaförhållandet mellan hutu- och tutsiefolken i Rwandaoch förorsakar stora flyktingströmmar,svåra umbäranden, svält och död. Vi får rapporter omdetta mest . Röda korset och andra hjälpor-ganisationer är på plats, vilket innebär att mångasvenskar också finns i närheten och i området. Ävenur den synpunkten hade det varit bra om ambassaden iKinshasa hade fått vara kvar.Många svenska missionärer, biståndsarbetare ochfrivilligorganisationer av olika slag har under mångaår verkat i denna del av . Missionens arbete harrötter där . Sverigeborde officiellt vara bättre representerat i området.Förhoppningsvis kommer regeringen underfund medatt det var ett misstag att lägga ned ambassaden iKinshasa, ändrar sig och följer det förslag som fram-förs i reservation nr 1 till detta betänkande, vilken jaghärmed yrkar bifall till.Herr talman! Jag vill också understryka det somLars förde fram angående det tidigare fram-förda förslaget om en utredning av utrikesrepresenta-tionen i olika delar av vår värld. nämndeatt den internationella nyhetsrapporteringen till storadelar minskar behovet av nyhetsrapportering från våraambassader, och så är det ju. Han nämnde t.ex. dennyhetsförmedling som sker via CNN. Folkpartietliberalerna stöder tanken på en utredning som kan tittanärmare på hur det här skall se ut i framtiden.Anf. 190 ():Herr talman! Den svenska utrikesförvaltningen ärav väldigt stor betydelse, dels för att få somnation, och då exempelvis som parlament,att bli informerad om vad som händer runt om i värl-den, dels genom den roll man spelar för ute ivärlden. Jag tror att vi är många här i somhar varit ute och rest och sett hur det fungerar ute påvåra ambassader och som har blivit mycket impone-rade över både kapaciteten och kompetensen på ävenmycket små ambassader. Det är lätt att peka ut am-bassader som fungerar över all förväntan. Det harfungerat på det här viset trots att stora besparingar hargjorts. Vi vet också att det har varit svårt för utrikes-förvaltningen under de år som de här väldigt storasparkraven har funnits.Däremot kan man ibland upptäcka att kontaktenmed inte alltid fungerar och att kunskapenom vad vi faktiskt gör här i inte alltid finns.Man känner inte alltid till vilka beslut som fattas,vilka betänkanden som är aktuella och vad som sägs idebatter i olika frågor som respektive ambassad, påeget och utrikesförvaltningens initiativ, nogsamt bor-de följa. Det kan i stället vara först i och med att nå-gon av dessa ambassader har direktkontakt med utri-kesutskottets kansli eller med någon av oss som arbe-tar med de här frågorna som man får klart för sig vadsom faktiskt har sagts och gjorts i vissa frågor. Därtycker jag att utrikesförvaltningen har ett stort ansvar,och man skulle behöva se över rutinerna på det områ-det.Jag har svårt att bedöma om man i samband medde indragningar som har skett inom utrikesförvalt-ningen faktiskt har valt den bästa lösningen, men jagvet alldeles säkert att man på vissa håll har gjort in-dragningar som definitivt inte har varit av godo, attdet ibland definitivt har varit fråga om felaktiga be-slut. talade om det tydligasteexemplet, nämligen ambassaden i i Zaire.Jag är övertygad om att många , med tanke på desvåra konflikter som har uppstått och den flyktingka-tastrof som äger rum i och hela ,ångrar det beslutet. Jag hoppas liksom Karl-GöranBiörsmark att utrikesförvaltningen av egen kraft skallfundera över detta.Vi kan också lägga till det faktum att detta var denenda ambassad som hade i fransktalandeAfrika. Därmed inte sagt att jag och Vänsterpartietskulle förorda att vi drar in någon ambassad i detengelsktalande, södra . De behövs och spelar enväldigt viktig roll, varenda en av dem. Det finns där-emot andra sätt att genomföra besparingar för attåterigen kunna öppna ambassaden i . Jagtänker t.ex. på kostnaden för ambassaden vid HeligaStolen i . Man skulle väl kunna tänka sig attRomambassaden tog hand om även Heliga Stolensärenden. Vi har många väldigt stora ambassader iEuropa, och i och med det mycket intensiva EU-samarbete som pågår utgår jag från att man skullekunna sköta bevakningen på ett helt annat sätt.Ett annat beslut som jag beklagar och som jag intevar fullt på det klara med när frågan var uppe i utskot-tet utan som jag har förstått först i efterhand, det är atttjänsten som NGO-ambassadör, som rätt så nyligeninrättades, har dragits in. Det handlar alltså om enambassadör för frivilligorganisationer. Efter det attden person som innehade tjänsten fick ett annat upp-drag har man helt enkelt dragit in uppdraget somNGO-ambassadör. Jag tror att det var ett väldigtoklokt beslut, och jag hoppas att regeringen skalltänka om i den här frågan. Den person som har hafthand om de här uppgifterna har skött uppdraget på ettutmärkt sätt och verkligen underlättat kontakten mel-lan regeringen och olika frivilligorganisationer. Detunderstryks i alla andra sammanhang hur viktiga deär, och jag tycker att detta är något väldigt angeläget.Vi har också synpunkter på generalkonsulatet iMurmansk, där vi tycker att borde öka närva-ron. Vi är emellertid tills vidare nöjda med de insatsersom gör och där ändå kan finnas med.Jag tror också, liksom , att det kanfinnas skäl för en ökad svensk närvaro i Minsk.Herr talman! Det föreligger i särskilda yttrandensynpunkter från både och omen översyn av utrikesförvaltningen. Man vill alltsådiskutera möjligheten till en grundlig utredning avutrikesförvaltningen. Vi har genomfört enöversyn och en omorganisering av utrikesförvaltning-en, och detta har för inte så länge sedan trätt i kraft.Jag tror alltså inte att det nu är dags att genomföra ensådan total översyn. Däremot ligger det mycket i vadde här partierna har framfört exempelvis om att det ärviktigare att ha fler små ambassader med topptjänste-män än att ha många tjänstemän på de etableradeambassaderna, varifrån man ändå får en fullvärdiginformation. Det kan finnas en del sådana synpunktersom går att ta vara på utan att för den skull sätta igång en stor utredning.Vi kan också peka på systemet med Stockholms-baserade ambassadörer, som har fungerat väldigt väl.Det systemet borde kunna utnyttjas i större utsträck-ning.Som någon nämnde finns två reservationer till dethär betänkandet.Den första reservationen gäller ambassaden iKinshasa, som vi vill skall öppna på nytt.Den andra reservationen gäller de medel som densvenska regeringen vill satsa på Schengensamarbetet.Jag måste säga att det är oerhört märkligt att vi i bud-geten kan lägga in över 4 miljoner till Scheng-ensamarbetet, där är observatör. Om jag harförstått saken rätt kommer den svenska regeringenden att fatta beslut om att ställa sig bak-om , utan att något beslut i riks-dagen har föregått regeringens beslut. Däremot hardet funnits information, men det är ändå mycketmärkligt att vi kan anslå pengar till detta och att riks-dagen är totalt åsidosatt i den här frågan. I Vänster-partiet anser vi självfallet inte att pengar skall utgå tillSchengensamarbetet.En annan fråga som är aktuell i det här betänkan-det är anslagen till ISP, dvs. Inspektion för strategiskaprodukter. Vi anser från att ISP skallvara helt självfinansierad och att pengarna i stället börgå till nedrustning och till säkerhetspolitiska organi-sationer.Jag har förstått att budgettekniken är sådan att deti slutänden ändå blir självfinansierat, men jag tyckeratt det förhållandet att detta inte framgår klart visar påen brist i sättet att redovisa budgeten. Med den infor-mationen i bakhuvudet tycker jag också att man kan-ske borde diskutera mer än en självfinansiering. som deltar till upprustning ivärlden genom att sälja svensk krigsmateriel runt om ivärlden borde ta ett större ansvar och kanske bidraännu mer till att finansiera freds- och säkerhetspolitis-ka organisationer i . Det skulle vara en väl-gärning, i stället för det som man ägnar sig åt när mansprider vapen i världen.Herr talman! Jag skall till slut instämma i utskot-tets hemställan i dess helhet med undantag för depunkter där det finns reservationer från Vänsterparti-et. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2.Anf. 191 () replik:Herr talman! Jag vill när det gäller representatio-nen i säga att vi i stort sett delar uppfatt-ningen att bör vara företrätt där, inte minstmed hänsyn till vad som har hänt, vad som händer ochvad som kommer att hända i fortsättningen. Det varfel att lägga ned ambassaden där, och det är väldigtdyrt att bygga upp en ny ambassad efter det att detunder inte har funnits någon svensk ambas-sad.Hade vi reserverat oss, vilket vi ju inte har gjort inågon fråga, hade vi troligen ställt oss bakom den härreservationen.Vi fick också stöd när det gäller att ha fler ochmindre ambassader, med mindre personal. Däremottyckte inte att det är nödvändigt meden ny utredning. Hon säger att det har gjorts en ut-redning. En sådan har genomförts när det gäller cent-raladministrationen, men det har inte funnits någonmöjlighet för oss parlamentariker att påverka den. Omman nu skall se över ambassadernas verksamhet,alltså utlandsrepresentationen, vem skall göra det ominte parlamentarikerna skall ha något inflytande överdetta? Det är den fråga som jag vill ställa till EvaZetterberg.Anf. 192 () replik:Herr talman! Till vill jag säga att detär klart att vi parlamentariker skall ha synpunkter påhur detta skall se ut, men jag hävdar att man just hargjort en rätt omfattande omorganisation, och jag tyck-er att det är bättre att den får sätta sig. Därefter fårman se - det är möjligt att det kan bli aktuellt för ossatt ställa oss bakom en sådan utredning inom en rättsnar framtid, men anser jag inte att detskall göras.Anf. 193 () replik:Herr talman! Vi tycker att en sådan utredning börgöras . När man har sett över den centrala administ-rationen bör man i direkt anslutning till den utredautlandsrepresentationen och inte vänta . Dåfår man en samfasning av både den verksamhet somär baserad i och den som finns utomlands.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag anser alltså att det är bättre attavvakta med detta tills organisationen har satt sig.Jag glömde i hastigheten bort den första fråga somLars väckte. Jag noterarmed glädje att här har ändrat uppfatt-ning, och jag ser fram emot att vi i voteringen får stödför reservationen på den punkten. Jag hoppas natur-ligtvis att fler partier kommer till samma insikt innanvi går till votering.Anf. 195 ():Herr talman! har i sin motion om in-ternationellt utvecklingssamarbete speciellt betonathur viktigt världens länders stöd till Förenta nationer-na är, såväl ekonomiskt som politiskt. De förändring-ar som väntar FN och säkerhetsrådet behöver interna-tionellt engagerade länder som inte drivs av egenin-tresse i det kommande reformarbetet. är ettsådant land. Men vi i menar att densvenska trovärdigheten har sprickor som måste lagas.Då tänker jag på vår vapenexport, på våra krympandemiljösatsningar och på att vårt bistånd till utveck-lingssamarbetet med tredje världen har skurits ned.Sverige har varit ett av de länder som alltid harställt upp för FN. Med jämna mellanrum publiceras iinternationell press och även i vår egen press uppgif-ter om olika länders finansiella bidrag till FN. Därkan man utläsa vem som smiter från medlemsländer-nas gemensamma ansvar, att stödja vårt viktigasteinternationella forum. är det land som största skulden till FN, och det är en stor summa,som FN väl behöver, men det är ingen stor summa iUSA:s budget. Bidraget till FN kan däremot vara summa för ett litet, skuldsatt land.Jag var en av de tio svenska riksdagsmän somdeltog i den permanenta svenska FN-delegationensarbete , och det var givandeveckor. Minst lika givande som det var att lyssna tillolika anföranden i församling, utskott och kommittéervar det faktiskt att under pauser och s.k. håltimmarprata med delegater från andra länder. En av dem somjag pratade med kom från ett av Medelhavsländerna.Han menade att det nu var dags för FN att flytta tillannan ort och annat land, med tanke på ovil-lighet att bidra, trots att det är ganska lönsamt förUSA att FN finns i . Den stora summa hannämnde i sammanhanget lät så otrolig att jag inte enslade den på minnet.Men i en liten notis i pressen se-dan läser jag att den irländska regeringen räknar medatt i ökade det lokala näringsli-vets omsättning med , på de"horder av politiker, diplomater, journalister, säker-hetsvakter som gör av med pengar på hotell, restau-ranger, pubar och souvenirbutiker".Det är förståeligt att ett litet fattigt land, som lojaltbidrar till FN efter bästa förmåga, tycker att systemetär orättvist när ett stort land som betalar sinårsavgift för att få behålla sinrösträtt, oftast inte förrän , och även hållerinne med en stor del av summan, detta trots att USAgynnas ekonomiskt av FN:s blotta närvaro i landet.Under alla förhållanden är det nödvändigt att ta itumed de olika frågorna och problemen med finansie-ringen av FN.I har vi alltid betonat att vi anser attFN är vårt viktigaste internationella forum. Det är detenda riktigt öppna forum där alla världens länder kanmötas och där inte marknadskrafter, ekonomisk ellermilitär styrka påverkar rätten att få komma till tals.Om man över huvud taget skall kunna komma åt degrova kränkningar av mänskliga rättigheter som före-kommer i många länder , måste det göras i inter-nationell samverkan, och jag menar att detta måsteinvävas i säkerhetsrådets beslutsfattande.FN har just fått en ny ordförande. Många med-lemmar väntar ivrigt på det reformarbete som manhoppas skall resultera i att FN , med en ny general-sekreterare, kan bli den tunga och starka världsorga-nisation som den från början varit ämnad till.Sverige är invalt i , och fr.o.m.den 1 januari finns vi där . Vi har i Sverigeförlängt den politiska mandattiden från tre till fyra årför att ge en större marginal för vårt eget förändrings-och förnyelsearbete. måste alltså utnyttja detvå åren maximalt. FN sågs från början som en säker-hetsorganisation. Den skulle garantera att det inte blevfler krig. Men den traditionella säkerhetspolitiken harändrat innehåll i och med att hotbilden mot jordensgemensamma säkerhet har ändrat karaktär. Jag hartalat förr i denna församling om sambanden mellan dekrympande naturresurserna, miljöförstöring, brist pålivsmedel och försörjningsmöjligheter, ökande fattig-dom och sociala problem. Enligt många riskprognosernär det gäller människans framtid på jorden kommermiljöproblemen att orsaka de svåraste väpnade kon-flikterna länder emellan under 2000-talet.På den presskonferens höll på densvenska FN-delegationen efter valet till säkerhetsrådettalade han om de tre områden som skall pri-oritera i sitt kommande säkerhetsrådsarbete. De harrelaterats i pressen. En ny generation fredsoperationer med en helhets-syn, dvs. en blandning av militära, politiska ochhumanitära insatser.2. Ett nytt konfliktförebyggande program.3. En demokratisering av säkerhetsrådet.Från sida vill jag lägga till en fjärdepunkt.Eftersom nya inslag i hotbilden när det gäller deninternationella säkerheten har växt fram, fordras detnaturligtvis en ny och annorlunda, en förändrad sä-kerhetspolitik, som tar de nya hoten på allvar. Jagmenar här de hot som jag talat om, enligt de riskpro-gnoser som säger att de svåraste konflikterna ländernaemellan har sin orsak i miljön. Jagskall kanske tala om att en av de här prognoserna ärgjord av . För många är de trovärdigareän om en internationell miljöorganisation står bakom.Det fjärde området, som menar attSverige skall prioritera i sitt nya arbete inom säker-hetsrådet, är att lägga in miljöfrågorna som en perma-nent punkt direkt i säkerhetsrådets dagordning ochagenda. Det är nödvändigt att jämsides med det ak-tuella reformarbetet och det akuta konfliktarbetetockså tänka långsiktigt och satsa resurser på överlev-nadsfrågorna.Miljöpartiets reservation gäller ekono-miska bidrag till administrativabudget. I vår motion föreslår vi att pengarna i ställetskall gå till Bidrag till organisationer för mänskligarättigheter och folkrätt. Skälen till att vi tar avståndfrån kommer tala om. Jag yrkar bifall till reservation 2.Det var glädjande att i regeringens budget kunnaläsa att utgångspunkten för departementets beslut äratt inga ytterligare utlandsmyndigheter skall läggasned. protesterade vid regeringens föregå-ende nedläggningar av svenska utlandsmyndigheter.Vi menar att oberoende och självständiga kanaler medgoda kontakter i länder runt om i världen är avgöran-de för att skall kunna driva en självständigutrikespolitik. Storleken på en representation har inteså stor inverkan. Hellre fler representationer ochmindre.Ambassader och konsulat brukar föra statistiköver sina arbetsuppgifter och de tillfällen då de tas ianspråk av svenskar som permanent vistas i landeteller är där tillfälligt. Man får ofta göra insatser utöverden dagliga rutinen - det kan gälla tillfällig hjälp tillenskilda personer eller planerade insatser som har attgöra med svenskt näringsliv och svensk affärsverk-samhet.Men en del av en svensk utlandsmyndighets bety-delse kommer aldrig fram i statistiken. Jag tänker påt.ex. en svensk småföretagares affärsförbindelser, därman aldrig behöver använda sig av en ambassads ellerett generalkonsulats praktiska hjälp. Det är nämligentillräckligt stöd - och här talar jag av egen erfarenhet- att motparten vet att man har en kompetent ochkunnig svensk representations stöd bakom ryggen omdet skulle behövas.Jag stöder också reservation omSveriges representation i , som vi menar inteborde ha lagts ned. Den hade varit en tillgång, menarMiljöpartiet, i den svåra politiska konflikt som finns icentrala just . ligger mitt i ochgränsar till åtta andra , däriblandRwanda och . Det är också det störstafransktalande landet i västra . Och vi saknar enambassad i ett sådant land!Anf. 196 ():Herr talman! Vår utrikesförvaltning och all vårinternationella samverkan har naturligtvis en oerhörtstor betydelse i dagens läge. Den har haft betydelsetidigare, men vi kan inte nog uppskatta den storabetydelse som den har . Detta har nämnts utavflera talare.Jag tänker här inte gå in på de stora dragen i detbetänkande vi har tagit, därför att vi från kristdemo-kraternas sida i stort sett är överens med regeringenom det som vi också i utskottet varit överens om. Jagtänker lyfta fram några punkter.Jag vill bl.a. understryka det som redan har sagtsav flera talare om den svenska representationen iKinshasa, som tyvärr lades ned , vilket vi taladeom . Vi var också då bland de partier somreserverade sig mot denna nedläggning. har detframkommit från flera håll att man beklagar att såskedde. Man har uttryckt att man nog inte skulle hafattat det beslutet om man hade vetat vad man vet idag.Närvaron i ett land som är föremål för hela värl-dens uppmärksamhet just , också ifrån svensk sida,skulle ha varit betydelsefull. Det är inte så att vi intepå något sätt finns med i detta sammanhang , mendet skulle ha underlättat för den insats som vi försökergöra på det humanitära området. Det skulle ha under-lättat för alla de kyrkor och organisationer som bedri-ver humanitär verksamhet i detta område. Det gällerjust inte minst i östra delen av , Kivu, ochnaturligtvis också i de närliggande länderna Rwandaoch Burundi.Jag har framhävt hur viktigt jagtycker att det är att gör sitt yttersta för att varamed och påverka i det här området. Jag hade gärnasett att vi också hade kunnat ställa upp i den interna-tionella truppstyrka som man genom FN-resolutionerhar beslutat om. Tyvärr har man ifrån världssamfun-dets sida inte visat sig särskilt handlingskraftig. Fort-farande har man inte kunna komma till ett beslut omhur man skall verkställa resolutionerna som antagitsav FN:s säkerhetsråd.Situationen i är oerhört osäker inför framti-den. Man talar om ett land i sönderfall. Meningen varju att val skulle hållas, men man har skjutit på det ochtalar nu om ett datum .