prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Deraslevnadsomkostnader skiljer sig naturligtvis inte frånandra yngre studenters. De befinner sig i samma si-tuation, oavsett ålder.I dag behöver många barnfamiljer fylla ut studi-estödet med socialbidrag, särskilt under sommarle-digheten, eftersom studiestödet inte utbetalas då. Pågrund av den utbredda arbetslösheten är det svårt atthitta sommarjobb, både för dem som har barn och fördem som inte har barn. Om socialbidrag skall utbeta-las till den som studerar är en fråga för varje enskildkommun att fatta beslut om. Praxis varierar ocksåmellan olika kommuner. I en del får de studerandesocialbidrag, och i andra anses de ligga utanför soci-albidragssystemet och bedöms kunna försörja siginom det studiebidragssystem som finns. Det här är enorättvisa. Det borde finnas en möjlighet att få komp-letterande socialbidrag, så att ensamstående föräldrarmed låga inkomster får reella ekonomiska möjlighetertill utbildning och också en förbättrad levnadssitua-tion.Som ett led i det s.k. nationella Kunskapslyftetkommer ett särskilt utbildningsbidrag för främst ar-betslösa att införas . Det ligger i linjemed vad har föreslagit. Detsärskilda utbildningsbidraget är av temporär karaktäroch gäller fram till dess har beslutat om ettnytt studiestödssystem. Vi är positiva till utbild-ningsbidraget som sådant men menar att stödet inteenbart får begränsas till ett studieår. En sådan tidsbe-gränsning gör det omöjligt för många korttidsutbilda-de och studieovana att uppnå en kompetensnivå mot-svarande treårigt gymnasium. Att fortsätta studiernaenbart med svux eller svuxa är för många familjeför-sörjare helt omöjligt.Nu har regeringen aviserat att man under 1997kommer att lägga fram en proposition om ett nyttstudiestödssystem. Jag förutsätter att förslaget läggsfram så tidigt att det nya studiestödssystemet kanträda i kraft . Om inte det sker kommervi att lägga fram förslag om rätt för den som beviljatssärskilt utbildningsbidrag att erhålla stö-det under hela den studietid som krävs för att uppnåavsedd kompetens. Jag är rädd för att vi annars kom-mer att få en stor mängd studieavbrott, vilket skullevara synnerligen olyckligt.Med detta yrkar jag bifall till re-servation 3 under mom. 8 och 9.Anf. 188 ():Herr talman! Jag delar uppfattning attden sociala snedrekryteringen börjar betydligt tidigareän i skolan. Jag skulle vilja säga att man redan påbarnavårdscentralen kan se vartåt det kan barka hänvad gäller ett barns framtida möjligheter. Men ärdet studiestödet vi skall ta upp.Mätt med traditionella mått, ur ett internationelltperspektiv, är ett välutbildat land. Expansio-nen av eftergymnasial utbildning , ut-byggnaden av gymnasieutbildningen under 80-taletoch återkommande vuxenutbildningsinsatser samt denpågående kraftfulla expansionen av högskoleutbild-ningen är faktorer som påverkar resultatet vid sådanatraditionella mätningar.Men det finns också en annan verklighet. skriver:"Trots utbildningssatsningarna har dock utbild-ningsklyftorna närmast vuxit i och med ungdomssko-lans expansion. hade av landetsbefolkning , eller 1,2 miljonermänniskor, en kortare utbildning än tvåårig gymnasie-skola. Risken är att stora grupper lågutbildade slås utfrån arbetsmarknaden om det inte ges goda möjlighe-ter till fortbildning och vidareutbildning. "Själv skulle jag vilja uttrycka mig litet mer kraft-fullt än utredningen. Jag skulle vilja säga att den so-ciala snedrekryteringen fortsätter att öka. Jag råkadegå på då den första låginkomstutredning-en presenterades , och det var ettsådant drastiskt siffermaterial att utredaren fick svå-righeter i sin pågående karriär. Alltmer pengar harsedan dess satsats på utbildning i , medanutbildningsklyftorna växer. Omfattande förändringarbehövs för att bryta mönstret: högre bidrag, minskadskuldsättning och enklare system.Studiestödsutredningen tar också upp behovet avutbildning och utveckling utanför den reguljära ut-bildningen. Sådan kompetensutveckling, som detpopulärt brukar kallas, beskrivs i utredningen som enangelägenhet för i huvudsak arbetsgivare och arbets-tagare. konstaterar också i Näringslivetstillväxtförutsättningar "att en utvecklingav humankapitalet, som är mindre rörligt än företagoch kapital, ger en mer stabil konkurrensfördel äninvesteringar i det materiella kapitalet. Mycket tyderdärför på att vi måste skapa och utnyttja komparativafördelar framför allt vad gäller arbetskraftens utbild-ning och kompetens för att få en mer avancerad pro-duktion. "Ja, det finns många sätt att uttrycka behovet avmänsklig tillväxt på. Jag är besviken på att utbild-ningsutskottet inte uttrycker en egen positiv inställ-ning till olika tankar som framförts i olika motionerom t.ex. framtida utbildningskonton. Man hänvisarmotionärerna endast till ochtill kunskapslyftet.Jag måste säga att förut-sättningar, herr talman, att just se över och föreslå ettsamlat studiestöd minskades drastiskt när kravet varatt göra det inom samma budget som . Det finnsnämligen mycket pengar att hämta inom arbetsmark-nadspolitiken, där reguljär utbildning finansie-ras. Men de pengarna kommer vi inte åt, trots att viskulle vilja föreslå ett samlat stöd. Utredningen har nuförsökt höja bidragsdelen av stödet så mycket attpengarna räcker till för att på så sätt minska de stude-randes skuldbörda. Återbetalningen är som bekant detstörsta problemet med dagens studiestödssystem. Menföreslagen återbetalningstakt är så hård att den kanverka avskräckande i sig. Det är ett problem som vikommer att få hantera när regeringen lägger sitt för-slag.När det gäller stimulansstipendier för dem somgenomgår basutbildning på komvux i naturvetenskap-liga och tekniska utbildningar är det tragiskt att dentypen av medel måste till för att öka antalet sökande.Herr talman! Det borde i stället vara så att utbildning-ens innehåll bättre anpassades till dagens verklighet.Jag menar då inte mer datorer, utan kunskapens värdei sig.Naturorienterade utbildningar som t.ex. lockarmed miljökunskap får många sökande att villigt plug-ga in kemiska formler, fysiska relationer och mate-matiska mysterier. För att inte tala om elteknisk linje,som lockar med kunskap om hur kärnkraften skallavvecklas. Det blir formligen rusning av kvinnor somvill. Det är bättre med morot än piska.Några gymnasieskolor är på gång med insikten omungdomars kvalitativa helhetskrav. Jag tycker att viskall lyfta fram så många exempel vi kan. Det behövsmånga positiva exempel. N-linjen på Kungsholmensgymnasium har t.ex. musik som specialämne. Och allavet ju att musik och matematik hör ihop - eller hur?Svensk arkitektutbildning har tidigare rationaliseratbort bilden, men är nu på väg att ta den tillbaka till sitthjärta.I det här resonemanget kan även det särskildavuxenstudiestödet till YTH-utbildningarna hänföras.Att just den utbildningen skulle ha prioriterad ställ-ning för den enskildes utvecklingsmöjligheter kanverkligen diskuteras. Det kan ses som en ren in-dustrisubvention också. Vi tar upp den diskussionenockså i , eftersom vi där före-slår ett samlat stöd.Herr talman! Jag vill också nämna de 9 000 hög-skoleplatser inom naturvetenskap och teknik sombeslutats erhålla särskilt vuxenstudiestöd från våren1995. "Panik igen", skulle jag vilja kalla åtgärden.Vad görs för att hjälpa utbildningsanordnarna attutveckla sin kvalitativa helhetssyn i utbildningen, såatt intresset finns kvar för naturvetenskapliga ochtekniska studier när de tre panikårens penningpå-sestimulans är slut? vill gärna hjälpa tillatt sprida kunskap om båda hjärnhalvornas betydelse ikunskapssökandet inom alla fakulteter. Då har dengröna ekologiska och kulturella evolutionen störremöjlighet att bli av. Och många hantverkare för attförverkliga nyväckta kunskap om attmiljö ger jobb kan komma framtida samhällsbyggentill godo.Jag och vill med skärpa påtala detfullkomligt idiotiska med att först ta bort barntilläggetför svuxastuderande och sedan tillsätta en utredning.Jag vill passa på att säga det igen. Många har tvingatsavbryta sina studier - studier som de så väl behövt.Det är en mycket odemokratisk politik som förs närman gör på det här sättet, därför att den enskilde in-dividens egen planering undanrycks drastiskt. Förstskulle vi naturligtvis ha utrett förutsättningarna för ettsamlat studiefinansieringssystem och sedan föreslagitförändringarna. Den enskilde skulle då haft tid attplanera sin egen ekonomi.Rent generellt kan sägas att det är rimligt att intebedriva familjepolitik med studiestöd utan att familje-politiken sköts via socialförsäkringen, och att arbets-marknadspolitiken inte sysslar med reguljär utbild-ning utan att det överlåts till studiestödssystemet ochutbildningsutskottet. Men vi måste gå varligt fram vidförändringar, ta tid på oss, så att alla delar i ett i dagmycket komplicerat system hänger med. Det skall intevara så att förändringarna blir på bekostnad av desmå.När det gäller de särskilda vuxenutbildningssats-ningar som skall genomföras , med startnästa sommar, ser det som en akut paren-tes igen. Det är en parentes som inte har underlättatarbetet i , som just hade sommålsättning att samla stödformerna. För att göra detmöjligt för alla i reguljär utbildning att söka studi-estöd behöver vi höga selektiva bidragsnivåer. Dethar utredningen också föreslagit, men mer pengar,t.ex. från AMS, måste ingå för att i alla fall vi i Mil-jöpartiet skall bli helt nöjda. Koppla bort a-kassanfrån reguljär utbildning och ge i stället bidragtill dem som inte har genomgått nioårig grundutbild-ning! Ge bidrag för vanlig gymnasiekompetens!Det blir ett mer rättvist system, anpassat till dagensverklighet, där alltfler aldrig kommer in på arbets-marknaden och en del har arbetslivserfarenheter medsig från andra länder som inte ger a-kassepoäng iSverige.Regeringens föreslagna särskilda utbildningsbi-drag för grund- och gymnasiestudier skall motsvaraarbetslöshetsersättningen eller kontant arbetsmark-nadsstöd. Det innebär att beloppets storlek kan varierafrån ned till . Det är engrymt stor skillnad. Och sedan gäller det bara studier ! Vad händer sedan? Ja, jag hoppas in-nerligt att ett nytt studiestödssystem då kan vara be-slutat och finnas på plats, med en hög bidragsdel, såatt t.ex. påbörjad gymnasieutbildning kan fullföljas.Jag och vill hellre ha en kvalitativhelhetslösning än en snabb, snuttifierad lösning. Trotsatt regeringen valt att snuttifiera de olika ekonomiskafinansieringsformerna i flera olika kommittéer ochföreslagit panikåtgärder under resans gång, hoppas viändå fortfarande på en helhetslösning.Till slut vill jag, herr talman, nämna att det i rege-ringsuppdraget till saknadesett område inom studiestödet, nämligen studiehjälpen.Det var en besvikelse för många. Skall det vara helhetså skall det. Det finns flera frågor att ställa sig där,t.ex. om kopplingen till barnbidraget, uteblivet bidragunder sommarmånader, extra tillägg och inackorde-ringstillägg.Det kan inte vara rimligt att den som är mellan 18och och inte kommer in på eftergymnasial ut-bildning eller högskola efter avslutad gymnasieut-bildning, utan väljer att komplettera sina studier påkomvux endast erhåller studiehjälp. En jämnårig sominte väljer att komplettera sina studier utan erhåller enkommunal ungdomspraktikplats får däremot drygt2 i månaden.Herr talman! yrkar därför att rege-ringen tillsätter en utredning som kan utvärde-ra dagens studiehjälpssystem och föreslå förbättring-ar.Vi vet inte om regeringen kommer att ta till sig deskrivningar i där det talas omökade möjligheter att söka studiemedel , men vi hoppas naturligtvis på det.Utskottet väljer även här att inta en avvaktandehållning. Vi undrar nu om vi skall tolka det så attregeringen kommer med en reform utan att föreslå enutredning, men vi är inte riktigt säkra.Miljöpartiets linje i detta avseende är att inte av-vakta. Jag yrkar därför bifall till reservation 5, mom.10.Anf. 189 ():Herr talman! har vi diskuterat utbildningsfrå-gor i snart i sträck, och därför är riskenstor att den här debatten inte blir någon egentlig de-batt utan att det blir litet avslaget. Det är synd, därföratt studiestödssystemet betyder väldigt mycket förmånga, både det som är i gång nu och det som vihoppas skall komma.För att intresset för högre studier skall främjasmaximalt måste studiestödssystemet vara utformat såatt det uppfattas både som rimligt och som förutsäg-bart av presumtiva studenter. Dagens system, somleder till maximalt höga studieskulder, avskräckermånga ungdomar, och särskilt de som kommer frånstudieovana hem är rädda för att påbörja en högreutbildning bara av den anledningen. Följden blir attsjälva utformningen av studiestödet ökar den socialasnedrekryteringen - någonting som Studiestödsut-redningen också konstaterar.Ett av de viktigaste målen för studiestödsreformenmåste därför vara att minska skuldsättningen, och därstöder vi förslaget om att öka bidragets andel av to-talbeloppet, så att studenterna inte skall behöva ta såstora lån. Om en större del av subventionerna läggs påbidraget i stället för på lånedelen blir subventionssys-temet tydligare. Den enskilde studentens lånebehovblir också mer förutsägbart liksom uppläggningen avåterbetalningen.Ett i stort sett osubventionerat lån signalerardessutom tydligt att lånet är en kompletterande finan-sieringskälla, som endast bör utnyttjas vid behov ochanvändas med återhållsamhet. För övrigt anser vikristdemokrater att det s.k. fribeloppet, dvs. det be-lopp som man får tjäna utan att bidragetminskas, borde höjas rejält eller avskaffas helt för attge studenterna möjlighet att påverka sin ekonomigenom sidoinkomster.Det krävs också betydande reformer för att ettframtida studiestödssystem skall ge den enskildestudenten den ekonomiska och sociala trygghet somandra samhällsgrupper åtnjuter. Vid sjukdom, föräld-raskap, vård av sjukt barn, arbetslöshet, etc. ansesrätten till ekonomisk trygghet vara en självklarhet,men eftersom trygghetsförsäkringen ofta anknyter tillanställningsförhållanden står studenterna utanför. Föratt ge studenter rätt till i princip samma grundtrygghetsom förvärvsarbetande krävs att man upprättar gene-rella system som även omfattar studenterna. Exempelpå områden där studier inte kvalificerar för trygghetär pensionssystemet, föräldraförsäkringen och sjuk-försäkringen. Vi har tidigare motionerat om en över-syn av samtliga de här frågorna, och det kravet uppre-par vi nu.Vi har också tidigare utvecklat idénom personliga utbildningskonton som också fleraandra har tagit upp. De skulle kunna användas för attvid återkommande tillfällen vidareutbilda sig ochutveckla sin kompetens. Det kommer att bli nödvän-digt för alla . Finansieringen bör dock skegemensamt av den enskilde individen, arbetsgivarenoch staten. De belopp som genom förhandling försupp på kontot skall berättiga till full avdragsrätt ochskall bara kunna användas för just den individensegen kompetensutveckling. Genom att gemensamtansvar och individuell drivkraft kombineras gynnasalla parter. Vi har utvecklat det här i ett särskilt ytt-rande som finns med i det betänkande som vi debatte-rar här.Men, herr talman, det räcker inte med att ha visio-ner om hur ett framtida studiesystem skulle kunna seut. Det system vi har har en rad brister somtyvärr drabbar dagens studenter och vuxenstuderande.Jag anser att studiefinansieringen är utbildningssats-ningens akilleshäl. Det gäller inte minst osäkerhetenom den framtida utformningen och det glapp somuppstår innan det nya systemet träder i kraft.Vi kristdemokrater anser att alla som studerar påen viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt tilllikvärdigt stöd. Följaktligen fortsätter vi att avvisa detsärskilda studiestöd som enbart gäller gruppen vux-enstuderande inom högskolans naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar, NT-stödet. Det är inte baradjupt orättvist - det antyder också att regeringen be-traktar andra utbildningar, t.ex. inom vård och un-dervisning, som mindre nyttiga. Det kan vi kristde-mokrater inte ställa upp på. Trots den ganska storasatsningen vad gäller pengar på det här området hardet heller inte blivit någon succé - platserna har integått att fylla.Speciella stipendier till studenter som genomgåttbasårsutbildning inom och statlig vux-enutbildning säger vi också nej till. Det är varkenrättvist mot andra studenter eller ekonomiskt försvar-bart i den statsfinansiella situation vi befinner oss i.Studiestödets utformning spelar en särskilt viktigroll för den som redan etablerat sig och bildat familjoch alltså har ett försörjningsansvar för fler än sigsjälv. Det kan man inte frånsäga sig under studietiden.Sedan regeringen tog bort barntillägget i svuxa medkort varsel tvingades mångafamiljeförsörjare att avbryta sina studier,som det i många fall krävts en verklig viljeansträng-ning för att påbörja. Många var ensamstående föräld-rar, oftast kvinnor. menar att detvar helt fel att avskaffa barntillägget innan det nyastudiestödet trätt i kraft och har hävdat attdet bör återinföras. Det kravet upprepar vi nu.Regeringen borde ha tagit lärdom av det som hän-de när barntillägget i svuxa togs bort. Det särskildautbildningsbidraget skall nu ges på a-kassenivå på ettår, men hur resten av utbildningen skall finansieras ärinte klarlagt. Det duger inte om man skall våga satsapå en treårig utbildning, särskilt inte om man är föräl-der.Jag yrkar bifall till reservation 4 under mom. 8.Anf. 190 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillbetänkandet i dess helhet, så är det gjort.Under dagens debatt har man poäng-terat vikten av höjd utbildningsnivå och ökade möj-ligheter för fler att studera. Argumentationen för detbehöver jag inte utveckla mer här . Studiestödetär ju i det här sammanhanget en mycket viktig del iförverkligandet av utbildningspolitiken.Den kraftiga expansionen av den högre utbild-ningen, en ny kvalificerad yrkesutbildning och helavuxenutbildningssatsningen förutsätter en fungerandestudiefinansiering. Regeringens budgetförslag påstudiestödsområdet är i det sammanhanget en tydligspegling av vad som händer inom utbildningspoliti-kens område. Särskilt tydligt syns detta när det gällerinförandet av det särskilda utbildningsbidraget, enstudiefinansiering som ger vuxna arbetslösa mellan 25och möjligheter att studera upp till gymnasie-kompetens på ersättning som motsvarar a-kassenivå.Det är givet att ett sådant generöst stöd ökar förut-sättningarna för fler vuxna att studera. Betänkandet äri detta sammanhang lika väl som när det gäller övrigastudiestödsområdet en viktig del av den samlade ut-bildningspolitiken.Oppositionen har ju som bekant avvikande upp-fattningar i en del frågor. De redovisas i särskildayttranden och i reservationer. Jag tänker här beröra endel av de frågor som tas upp i betänkandet, men jagtänker också avslutningsvis mer allmänt beröra studi-estödssystemet mot bakgrund av den reformering somnu står för dörren.I början av betänkandet upprepar fyra partier sinatidigare ställningstaganden att stipendiet vid ba-sårsutbildningar skall bort. Det ger en besparing på 40miljoner kronor, men det innebär också en risk attfärre väljer naturvetenskapliga och tekniska utbild-ningar, och det är det perspektivet vi vidhåller.Vi ägnar ju mycket tid och kraft åt att i andrasammanhang diskutera olika åtgärder för att öka in-tresset för . Genom att ge möjligheter tillbasårsstudier även på komvux ökar ju rekryterings-möjligheterna, och med det stipendium som ges efteravslutad utbildning ges en stimulans som i stort settmotsvarar den avskrivning på studielånet som basårs-studerande på högskolorna faktiskt får. Samma argu-mentation - om vikten av att öka intresset för naturve-tenskapliga och tekniska studier - kan ju föras när detgäller NT-svux, och det står inte i motsats till andrainsatser, . Det är givetvis nödvändigtockså med pedagogiskt utvecklingsarbete och moti-vering.Under anslaget Studiemedel är det inte så storaskillnader mellan de olika partiernas förslag, menKristdemokraterna har ju en annan uppfattning änutskottsmajoriteten. Här vill man minska anslagetmed på ett mycket anmärknings-värt sätt. Över 500 miljoner skall sparas in genomökade krav på studietakten redan nu i budgeten. föreslog en del förändringar närdet gäller ökade krav på studietakten, och det gav enbesparing på . Redan deförslagen har kritiserats mycket hårt i remissomgång-en just för att de anses slå mycket hårt mot just destudenter som kommer från hem med dålig studiet-radition. Hur skall då kunna tahem över 500 miljoner på det här området? Vilkaeffekter kommer det att få? sade ju atthon vill värna dem som kommer från studiesvagahem. Jag är mycket nyfiken på hur en halv miljardsbesparing på det här området kommer att slå.Lika nyfiken är jag på andrabesparing på detta område, där över 700 miljonerskall sparas in genom att man inför en lånedel i ut-bildningsbidraget. Hur når man den volymen? Ochskall det gälla även doktorander som har utbildnings-bidrag eller det särskilda utbildningsbidraget för vux-enstuderande? Om det inte skall det, varför skall dåbara de som går arbetsmarknadsutbildning drabbas?Samma resonemang och samma argumentation gälleräven de andra partier som gjort motsvarande bespa-ring på arbetsmarknadspolitikens område.Det särskilda utbildningsbidraget införs ju medstart , och det ger goda förutsättningar fören bra rekrytering till de utbildningsinsatser som vi nuskall genomföra.Det faktum att konstruktionen enkelt låter sigkombineras med arbetsmarknadspolitiskt stöd gerockså ökade förutsättningar att kombinera de olikainsatserna, där praktik kan varvas med studier. På detsättet ges utbildningen den flexibla och individanpas-sade utformning som så väl behövs.Samtidigt skall vi vara medvetna om att studiestö-det endast tar bort en del av de hinder som vuxna harför att studera. dåliga skolerfarenheter, förmycket traditionell pedagogik i vuxenutbildningenoch en dålig flexibilitet i utbildningssystemet har ilika stor utsträckning varit hämmande för viljan attstudera vidare hos många vuxna.Det studiestöd som införs, det särskilda vux-enstudiestödet, införs i avvaktan på det nya studi-estödssystem som vi avser att införa.Avslutningsvis vill jag säga följande inför denkommande reformeringen av studiestödssystemet.Det studiestödssystem vi lever med har sinafel och brister. Tydligast syns detta när man studerarskuldsituationen för högskolestudenter: stora skuldersom aldrig kommer att betalas av och stora avskriv-ningskostnader för staten som konsekvens av ettmindre bra återbetalningssystem, för att nu vara snäll.Dessutom har vi en svåröverskådlig flora av studiefi-nansieringssystem för vuxna, som till skillnad från närde infördes inte längre har samma träffsäkerhet närdet gäller målet att nå dem med störst utbildningsbe-hov. Det var mot den bakgrunden som Studiestödsut-redningen tillsattes och utformade ett förslag till ettnytt, sammanhållet system.De flesta partier har i detta sammanhang passat påatt skriva ganska omfattande motioner med anledningav budgetpropositionen. Det är i och för sig välkom-met. är den formella hanteringen av fråganatt remisstiden på utredningens betänkande precis äravslutad, att frågan nu bereds på departementet ochatt regeringen kommer att återkomma med en propo-sition . Detta begränsar i viss mån minhandlingsfrihet i dagens debatt, men jag vill ändå taupp några utgångspunkter som jag tror att vi måste hamed oss.När det för det första gäller diskussionär det viktigt att ha klart för sig att studiestödssyste-met inte kan lösa alla problem. I debatten om socialsnedrekrytering får man ibland intrycket att bara stu-diestödssystemet är tillräckligt generöst kan alla stu-dera vidare.