prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — JO hjälper ju knappastden enskilde medborgaren i ett specifikt och enskiltärende. Ett uttalande kan naturligtvis resultera i hos myndigheter i allmänhet eller hos en vissmyndighet skapar bättre rutiner för andra och framti-da ärenden. Men för den enskilde som känner sig illabehandlad här och blir rättssäkerheten inte störrepå något sätt. Han eller hon har inga som helst garan-tier för att hans ärende påskyndas om man inte införden möjlighet som har föreslagits av flera av op-positionspartierna.Anf. 162 ()Fru talman! Det skulle inte, som , garanterat innebära förbättringar bara därföratt man inför möjlighet till fullföljdshänvisning. Detär inte heller så bara att gå till JO och JK.Det kan också vara så att det är mycket snyggt tal idet som förespråkar. Han vill införarättigheter och möjligheter till befolkningen. Men hanvill inte tillföra några resurser. Vad ger det då förgenerell förbättrad verkan för den enskilde? Det är välbättre att som vi gör tala i klartext. prövar vi detsom regeringen föreslår för att se vilka åtgärder somkan behöva vidtas i framtiden.Anf. 163 ()Fru talman! Kammarens regler förbjuder mig attkommentera det föregående replikskiftet. Jag får nöjamig med att kommentera vad har sagt. När hon och taladeom fördelningspolitiken kunde hon möjligen ha erin-rat om sagan om tjuven som pekar påsitt offer och ropar: ta fast tjuven.När det gäller att ha en öppen attityd kanske denöppna attityden blir sådan att när pånytt kommer att fälla i ett sådant här ärendekommer regeringen att tvingas att retirera och intaståndpunkter i reservationens riktning att vidgatillämpningsområdet.När det gäller fullföljdshänvisning säger att det är en extraordinär insats attfå rättsprövning. Hon säger också att utvecklingenvisar att området där man kan få rättsprövning kom-mer att krympa. Men det berör inte saken om full-följdshänvisning. Människor har olika informationoch olika möjligheter inför rättsinstanserna. En full-följdshänvisning som anger rättigheterna gynnar fak-tiskt bäst dem som har de sämsta resurserna i det härsammanhanget. Därför är det en jämlikhetsfråga.Anf. 164 ()Fru talman! Jag kan känna stor sympati och för-ståelse för det som anför, eftersom dethandlar om en vida större fråga än den som handlarom rättsprövningslagens fullföljdshänvisning, nämli-gen i vilken utsträckning människor har tillgång tillinformation. Det är i många stycken en klassfråga. Jagär enig med om det.Det arbete som regeringen har utfört under dåva-rande ministern när det gäller fråganom att sprida information och kunskap om beslut ochmyndighetsfrågor är mycket intressant.Kenneth , jag vill påstå att kännedomen omfrågan om information och kunskap i samhället omrättsprövningslagen är dålig hos de allra flesta. Det ären svår och krånglig fråga att sätta sig in i. Jag menaratt myndigheter och regering har ett stort ansvar idetta sammanhang som de måste ta på större allvar änvad de kanske har gjort.Anf. 165 ()Fru talman! Jag noterar att utskottsmajoritetenstaleskvinna har en positiv förståelse för reservationen.Men problemet är att det är en svårtillgänglig materia.Därför behöver människor få en redovisning av att dehar möjlighet till rättsprövning, även om det först görsen prövning innan rättsprövning kan komma till stånd.Men just på grund av att det är en svår fråga, somBarbro säger, borde det faktisktfinnas en fullföljdshänvisning. Vi resonerar ungefärpå samma sätt, men våra slutsatser är tyvärr olika pådenna punkt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Ändringar i resegarantilagenFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU25Ändringar i resegarantilagen (prop. 1995/96:182)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Konventionen om skydd av personal i FN-insatser och därtill anknuten personalFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU16Konventionen om skydd av personal i FN-insatseroch därtill anknuten personal (prop. 1995/96:132)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Rättslig reglering av samverkan för fredFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1995/96:FöU4Rättslig reglering av samverkan för fred (prop.1995/96:37)Anf. 166 ()Fru talman! Det var i samband med NATO:stoppmöte i som organisationeninbjöd till en ny form av samarbete inom ramen förvad som kom att kallas Partnerskap för fred.Riksdag och regering ställde sig positiva till inbju-dan och ansåg att PFF kunde komma att utgöra ettviktigt steg mot en ny säkerhetsordning för Europa.Utgångspunkten för allt deltagande i PFF-programmet är att varje stat själv definierar de områ-den inom vilka den tycker att det är lämpligt ochangeläget att delta. PFF-programmets totala omfatt-ning lades fast i ett ramdokument som under-tecknade . Det ramdokumentet är inte juri-diskt bindande.Som en följd av deltagande i PFF upp-kom frågan om vilken rättslig reglering som samarbe-tet kräver. tillsatte regeringen enutredare med uppgift att kartlägga de olika frågornaom rättslig status för personal, ansvar, skadestånd ochannat som kan komma upp i samband med försvaretsfredsbefrämjande samarbete i eller utom-lands. Den utredningens resultat har lett fram proposition och ett utskottsbetänkande.Försvarsutskottet står enigt bakom de förslag tillrättsliga regleringar som har föreslagits av rege-ringen. Inget parti är emot. vill dock haytterligare reglering på en del områden som de övrigapartierna i utskottet inte anser har att göra med denhär propositionen.Samarbetet inom ramen för är lång-siktigt och återkommande. Utskottets uppfatt-ning är därför att det är nödvändigt att de rättsligafrågorna får en enhetlig och långsiktig reglering. Iförsta hand gäller det att inom straff- och skadestånds-rättsliga områden anpassa svensk lagstiftning till deavtal som är aktuella.Utskottet anser dock att det är en svaghet att detendast är det militära samarbetet som på det här sättetregleras juridiskt. Liknande reglering behövs även föratt reglera det civila samarbetet, inte minst i sambandmed olika humanitära räddningsaktioner. Utskottetförutsätter därför att regeringen aktivt verkar för att fåfram ett avtal som även reglerar det civila samarbetet,och utskottet begär att regeringen återkommer tillriksdagen i denna fråga.Fru talman! Med denna argumentering yrkar jagbifall till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 167 ()Fru talman! har många synpunkter påSveriges deltagande i fredssamarbetet inom ramen förPartnerskap för fred, och vi ämnar återkomma tilldetta. Det här betänkandet har tillkommit med anled-ning av rättsliga regleringar av PFF. Jag vill ändåpassa på att ta upp en del frågor som enligt min me-ning saknas i betänkandet.PFF är ett samarbete inom NATO-strukturen, därman vill utveckla stridskrafter som har större förmågaatt samarbeta med stridskrafter inom NATO-staternaoch i militärt alliansfria länder. inträde i PFFföregicks av information från regeringen till , och gjorde föredrag-ningar inför . I regeringens skri-velse 1993/94:207 uttalas att regeringen efter nog-grant övervägande har kommit fram till slutsatsen attdet ligger i intresse att delta i detta samarbe-te.I samband med undertecknandet av ramdokumen-tet överlämnades det s.k. presentationsdokumentet. Idetta dokument redovisar vilka former avsamarbete som vi vill medverka i och vilka resursersom vi ställer till förfogande. har i sitt presen-tationsdokument sagt att ett övergripande och lång-siktigt mål för deltagande i PFF är att bidratill skapande av en ny säkerhetsordning i Europa.Enligt detta dokument är berett att bidra medsin erfarenhet på det fredsbevarande området och påandra områden, som t.ex. räddningstjänstverksamhet.I en annan skrivelse anförs att när detta samrådfullföljs, kommer sedan det för det enskilda deltagar-landet bindande steget i form av en bilateral överens-kommelse mellan landet i fråga och NATO om ettpartnerskapsprogram, och detta program innehållersamtliga aktiviteter som NATO erbjuder och allaaktiviteter som medlemsstaterna erbjuder. Slutligensamråder NATO-staterna med respektive medlemssta-ter för att enas om ett individuellt partnerskapspro-gram, IPP. Här framgår målet för deltagandet, vadlandet utfäste sig och deltar i samt vilka resurser detställer till förfogande.Det IPP som gäller för godkändes avregeringen . beslutaderegeringen att skall underteckna PFF-avtaletsamt om ett tilläggsprotokoll som reglerar frågan omdödsstraff.Var står vi då ? Genom reglerna i 10 kap. re-geringsformen garanteras inflytande överviktiga utrikespolitiska avgöranden. Flera av bestäm-melserna i kapitlet är inriktade på att regeringen skallvara förhindrad att ställa inför fullbordatfaktum. Enligt 2 § i detta kapitel får regeringen inteingå en bindande överenskommelse utan att riksdagengodkänt detta, om överenskommelsen förutsätter attlag ändras eller upphävs eller att ny lag stiftas ellerom den i övrigt gäller ett ämne i vilket skallbesluta, exempelvis genom att bevilja nya anslag.Också en överenskommelse som är av större vikt skallgodkännas av riksdagen.I SOU 1995:53 anförs att det har hävdats att ettramavtal inte behöver behandlas av trots attdet är fråga om bindande internationella överens-kommelser och trots att det har varit fullt klart att deåsyftade efterkommande särskilda avtalen skullekräva såväl anslagsbeslut som lagstiftningsåtgärder.Utredaren menar att denna bedömning kan ifrågasät-tas och att redan ett ramavtal borde ha godkänts avriksdagen, eftersom regeringen - som det heter iSOU-betänkandet - när de efterföljande överens-kommelserna föreläggs för godkännande iviss mån redan har bundit riksdagen.Om skulle avslå regeringens hemställanom godkännande av följdavtal, kommer attbryta mot intentionerna i ramavtalet. Jag tycker att detär en märklig ordning att regeringen förhandlar ochundertecknar de här avtalen utan att först höra riksda-gen, och detta påpekas, som sagt, också i SOU-betänkandet.Riksdagen har alltså inte kunnat medverka till denförhandlingsposition som skall inta och på-verka vad skall delta i. Frågan är hur vi säkrar inflytande i framtiden.Jag anser speciellt beträffande beslut om IPP, somjag tidigare nämnde och som anger vad skallmedverka i och vår viljeinriktning, att det borde varasjälvklart att detta skall förläggas till . Dettaborde enligt min mening försvarsutskottet ha passatpå att skriva i betänkandet.Det finns flera områden där försvarsutskottet en-ligt min mening borde ha varit mer offensivt. Detgäller också de kostnader som PFF-samarbetet inne-bär för . Varje land bekostar sina egna utgifterför PFF-medlemskapet. Det är inte bara fråga omdirekta kostnader, såsom för material, transporter tillövningar osv., utan också kostnader för ett ökat antalpersoner utomlands. Vi anser att de beräknade årligakostnaderna för PFF-medlemskapet bör redovisasvarje år till i samband med att frågan för-läggs för granskning i riksdagen.I det gemensamma betänkandet från utrikes- ochförsvarsutskotten /96:UFU1 framhåller man attom PFF-processens karaktär skulle förändras i rikt-ning mot nya eller förändrade blockbildningar kom-mer det att beaktas vid de tämligen återkommandetillfällen då det blir aktuellt att gå med i part-nerskapsprogrammet. Den här bedömningen är ettutmärkt exempel på vad måste få insyn ioch vad skall göra.Sverige deltog i två övningar inomPFF. har varit med i ytterligaretvå övningar. Svenskt flyg och svenska ubåtar skall nuför första gången delta i övningar inom ramen för PFFunder 1996. Som jag sade har i sittpresentationsdokument sagt att är berett attbidra med sin erfarenhet på det fredsbevarande områ-det och på andra områden. Det är enligt min meningalltså tydligt att regeringen nu har ändrat inriktningenpå formerna för deltagande. Såvitt jag vethar inte erfarenhet av deltagande med strids-flyg eller ubåtar i fredsbevarande verksamhet. Det härär alltså ännu ett exempel på ställningstagande somriksdagen givetvis borde få göra och som borde be-handlas i försvarsutskottet. Klart är att regeringenglider in i ett alltmer intensivt intresse för att anpassamaterial till NATO-standard, nu också flyg- och ma-rinstridskrafter.Både ÖCB och anförde i sinaremissvar till SOU-betänkandet som föregick propo-sitionen att regleringen av de civila aspekterna och detökade internationella samarbetet inte hade blivit till-räckligt behandlade. Det här har försvarsutskottettagit i beaktande och skriver att utskottet förutsätteratt regeringen återkommer till med regle-ring även av den civila sidan. Detta är bra. Men jaganser att en liknande skrivning hade varit välkommenäven när det gäller miljöfrågor.Enligt skrivelse 1993/94:207 ser det somett tillfälle att genom PFF-verksamhet kunna förbättrasin egen kapacitet att samverka med andra PFF-stateroch att utveckla rutiner för säkrare och mera effektivafredsbevarande operationer. Under denna rubrik fallerockså miljösamarbete av olika slag. Ett exempel ärhanteringen av oljeföroreningar. Det här står alltså idenna skrivelse, men om detta står ingenting att läsa iregeringens proposition. Miljösamarbetsaspekternabör också betonas i medverkan i PFF, vilketär i enlighet med många PFF-staters syn på vidgadehotbilder och inte minst av vår egen riksdag fattadebeslut om detta.Fru talman! Jag ämnar återkomma till iPFF-frågorna under den allmänna motionstiden. Jaghoppas till dess att mina utskottskamrater håller medmig om att det är viktigt att har inflytandeöver hur agerar i PFF och inte minst varförSverige agerar i PFF.Anf. 168 () replikFru talman! Var sak har sin tid. ägnarsig åt en mångordig kritik av denna proposition somhandlar om rättslig reglering. Alla de synpunkter somAnnika här för fram - inflytan-de, miljösamarbetet, beräknade kostnader - gällersådant som inte berörs i propositionen. Bakom dennauppfattning står samtliga partier i utskottet utom Mil-jöpartiet. Jag tycker att strävan till profilering i PFF-frågan med förlov sagt går något till överdrift.Anf. 169 () re-plikFru talman! Vi enades i utskottet om att vilja skri-va in att man skall återkomma när det gäller den civilaregleringen av PFF-samarbetet. Det innebär också självklart kunde, om utskottet hade velat, ha lagtin även andra aspekter på samarbetet. Det visar ocksådet faktum att man tog steget att skriva in den civiladelen. Det finns mycket där utskottet kunde gå längre.När kommer, , frågan om hur vi ga-ranterar inflytande i så fall upp till behand-ling i försvarsutskottet? Om kan säganär det kommer en skrivelse från regeringen så att vikan behandla frågan om inflytande skullejag vara väldigt tacksam. Men frågan kom upp ,och jag tycker att det var ett bra tillfälle för utskottetatt deklarera för regeringen att vi vill ha insyn i detta,vi har många synpunkter och vill fördjupa oss i dessafrågor.Anf. 170 () replikFru talman! diskuterar vi propositionen omrättslig reglering och samverkan för fred, och jagämnar inte diskutera något annat än detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Effektivare gränskontrollFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1995/96:FöU5Effektivare gränskontroll (prop. 1995/96:159)Anf. 171 ()Fru talman! Det är i huvudsak polisen, tullen ochkustbevakningen som svarar för kontrollen vidden svenska gränsen. Polisen har huvudansvaret förpersonkontrollen vid gränserna och ochkustbevakningen får medverka i kontrollen om poli-sen begär detta. Den deltagande personalen har dåsamma befogenheter som en polisman. Någon ut-trycklig skyldighet att medverka i polisens kontrollfinns inte för dessa myndigheter. Kontrollen avser iförsta hand inresa till , eftersom någon utrese-kontroll i princip inte förekommer i i dag.Polisen är däremot enligt tullagen skyldig att biståtullen vid kontroller vid begäran därom.Lagen om medverkan vid poli-siär verksamhet - den s.k. LKP:n - tillkom i syfte attgöra det möjligt för en kustbevakningstjänsteman attgöra snabba ingripanden i de fall polis inte är till-gänglig.Nuvarande bestämmelser ger en tjänsteman vidkustbevakningen, liksom tulltjänsteman eller särskiltförordnad passkontrollant, samma befogenheter somen polis har i motsvarande situation när denne med-verkar vid kontrollen.Rikspolisstyrelsen har i samråd med kustbevak-ningen utfärdat föreskrifter om kustbevakningensmedverkan vid in- och utresekontroller. Föreskrifternainnebär att skall medverka i polisensinresekontroll genom att utföra passkontroll till sjössoch, på begäran, medverka vid utresekontroller.I SOU 1996:41 Statens maritima verksamhet stårdet: "Övervakning och kontroll till sjöss utförs avpolis och kustbevakning och innefattar såväl rutinkon-troller riktade mot fritidsbåtstrafiken som ingripandenmot misstänkt ´människosmuggling´ med större far-tyg. "Tullens och medverkan vid ut-länningskontrollen sträcker sig till granskning av passoch resehandlingar samt om de tillstånd som krävsfinns. Om det behövs ytterligare utredning lämnasärendet vidare till polisen.I propositionen och i utskottets betänkande före-slås ändringar i utlänningslagen och i lagen om kust-bevakningens medverkan vid polisiär övervakning.Ändringarna innebär dels att tullen och kustbevak-ningen blir skyldiga att bistå polisen vid kontroll avutlänningars inresa till och utresa från , dels attkustbevakningen får i uppgift att utöva sådan kontrolli fråga om sjötrafiken.Enligt regeringen är syftet med lagändringarna attstärka samverkan mellan berörda myndigheter - kust-bevakningen, polisen och tullen - vid övervakningenav gräns samt att med nuvarande resurser sålångt möjligt effektivisera verksamheten.Fru talman! Det tror jag inte riktigt på.Arbetet med att åstadkomma fri rörlighet för per-soner och en gemensam invandrings- och asylpolitik,innefattande även formerna för utlänningskontroll vidEU:s yttre gränser, pågår inom ramen för Ma-astrichtfördragets tredje pelare. Två konventionstexterhar utarbetats avseende utlänningskontrollen vid denyttre gränsen: dels och desstilläggskonvention, dels yttre gränskontrolls-konventionen, vilken är upprättad men inte under-tecknad av samtliga medlemsstater.Under , tull ochkustbevakning i Fakta , Gränskontrollfrågoroch EU, kan man läsa att den yttre gränskontrolls-konventionen ställer bl.a. krav på tullens effektivitetoch att dessa förändringar berör främst tullen, polisenoch . Vidare anförs: "Ny lagstiftningär nödvändig, inte minst för att definiera räckviddenav myndigheternas befogenheter. "I betänkandet Varu- och personkontroll vid EU:syttre gräns står det att det med stor sannolikhet kom-mer krav på utresekontroll vid de yttre gränserna,vilket inte är obligatoriskt i . Vidareanförs att det synes råda stor enighet inom EU om attkontrollen vid de yttre gränserna skall vara stark samt:"Vad detta innebär är svårt att definiera. "Det anförs också att: "Vid ett ikraftträdande av någonav de konventioner som är under utarbetande kan enskärpning av kontrollen krävas i vissa avseenden".Följande rader kan också vara värda att notera:"Brister i den yttre gränskontrollen kan leda till attförbjudna varor och oönskade personer sprids överhela EU:s territorium. "Regeringen skriver i propositionen: "Vilka åtgär-der från svensk sida som kan komma att krävas tillföljd av framtida överenskommelser mellan EU:smedlemsstater rörande den yttre gränskontrollen fårbli föremål för prövning när sådana överenskommel-ser föreligger." Härav vill man enligt min meninggöra sken av att de i propositionen föreslagna föränd-ringarna inte är en följd av EU-medlemskapet ochförberedelserna inför det av regeringen önskade ochframförhandlade medlemskapet i Schengensamarbe-tet.Men man konstaterar att grän-ser till stor del utgör EU:syttre gräns, och man poängterar också i propositionenSveriges ansökan om observationsstatus i Schengen-samarbetet med sikte på medlemskap.Fri rörlighet för personer genom slopandet avgränskontrollerna beskrivs ofta som en enaståendefrihet för EU-staternas befolkningar. somde inre gränserna och tullkontrollerna monteras nedskall medborgarna garanteras bibehållen säkerhet.Detta skall ske genom ett omfattande kontrollprogramsom innefattar ett europeiskt dataregister med perso-nuppgifter av olika karaktär, en speciell EU-poliskår,med fingeravtryck och övervakningskameror.Det blir en fri rörlighet under hård kontroll. Vi iMiljöpartiet vill att de inre gränskontrollerna bibehållsoch motarbetar planerna på den utökade kontrollappa-raten.De yttre gränserna skall även stärkas med hjälp avett omfattande dataregister, som jag nämnde, medpersonliga uppgifter om människor som man anser sigha anledning att misstänka kommer att begå brott,framför allt illegal invandring. Därmed blir det bådekrångligare och svårare för människor som bor utan-för Schengenområdet att resa in. Den fria rörligheteninom Schengen ökar alltså för människor och smugg-lad narkotika men beskärs för utomeuropeiska asylsö-kande flyktingar.Miljöpartiet de gröna motsätter sig ett svensktmedlemskap i . Vi anser att avta-let medför att gränserna öppnas för knarket, medanmurarna blir högre för utomeuropéer och flyktingar.Slopandet av de inre gränskontrollerna medför kravpå ökad polismakt.I betänkandet vill man effektivisera och stärkasamarbetet mellan berörda myndigheter, vilket ocksåMiljöpartiet anser att man skall göra. Vi anser attdetta är särskilt viktigt för skydd av den mil-jön, möjlighet att ingripa vid människosmuggling ochför narkotikabekämpning.Vi delar bedömningatt samverkan mellan polis och kustbevakning kanintensifieras. Det kan t.ex. vara att i förväg samplane-ra patrullering till sjöss, utnyttja möjligheten att blan-da besättningar på fartyg och att se över möjligheternatill samlokalisering i hamnar och lokaler.Sjöverksamhetskommittén föreslår att reglerna förkustbevakningens tjänstemän bör ses över, eftersomde har tillkommit successivt och återfinns i flera olikaförfattningar. föreslår attreglerna skall utformas konsekvent och i möjligastemån samlas i en särskild författning. I den författningsom kom framhåller Sjöverksamhetskommit-tén att befogenheter att verka ihamnar och liknande områden på land inte är tillräck-ligt klart belysta. Detta har också kustbevakningensjälv framhållit. Vi anser att man i den översyn som vii föreslår bör överväga en reglering, sominnebär att lagen också tillämpas på öar, skär och ihamnområden i samband med kustbevakningensövervakning för att förhindra brott till havs och ikustvatten samt i och Mälaren.Vi anser att översynen måste göras innan man görde lagändringar som regeringen nu föreslår. I avvak-tan på detta hemställer vi därför att propositionenavslås. Vi anser att det är mycket bättre att en samladbedömning görs med det verkliga syftet att effektivi-sera och samordna verksamheten. Därefter kan manåterkomma med förslag om en samlad särskild för-fattning i stället för att, som regeringen nu gör, bäddaför Schengensamarbete och enbart inrikta sig på kon-troll av utlänningars inresa till och utresa från Sverige.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation.Anf. 172 ()Fru talman! Det finns mycket klokskap samlad ipropositionen om effektivare gränskontroll. Det ärutskottets mening att det är angeläget att övervakningav gräns kan göras effektivare genom attsamverkansmöjligheterna stärks mellan polisen, tullenoch . Utskottet delar därför ocksåregeringens uppfattning att tjänste-män måste ha erforderliga befogenheter att ingripavid misstanke om brott mot utlänningslagstiftningen.Det kan exempelvis gälla att preja fartyg, ingripa motett fartygs befälhavare och besättning, vidta husrann-sakan, föra fartygs besättning och passagerare m.m.till polismyndighet i land.Regeringens förslag till lagändringar bör enligt ut-skottets bedömning också främja samarbete ochsamplanering mellan polisen och kustbevakningen.Detta är något som också förordas, vilket AnnikaNordgren påtalar, i kommittémotion.Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bi-fall till utskottets hemställan.Anf. 173 () re-plikFru talman!