prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Naturligtvis skulle det vara roligt attäven där få fördjupad MKB för fler av projekten änNorra och , som man har kommit över-ens om i att göra.Men jag undrar: Skulle det inte kännas skönt attveta att de projekt som vi sätter i gång , som ofta ärganska stora, faktiskt har en MKB som kommer attvara av den kvalitet som vi kommer att kräva i fram-tiden? Kan man inte tänka sig att man kompletterarMKB:n för de projekt som skall i gång nu?Anf. 43 Kommunikationsminister ()Herr talman! Den bruna rapport som jag håller imin hand och som kom i början av detta år kommeratt formellt överlämnas till föratt det som finns i rapporten skall kunna analyserasvad gäller det som hänger ihop med vattenlagen ochMKB-bestämmelserna. Eventuellt kommer man sedanatt ta in detta i de förslag man sedan lägger fram föratt få fram en ny miljöbalk. Sedan kan det naturligtvisi sin tur medföra konsekvenser för och ändringar iväglagen, men vi kan inte börja med att förändraväglagen utan måste ta det i den här ordningen medMiljöbalksutredningen.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att detockså har hänt en del saker utan den här rapporten.Innan rapporten från kom gavVägverket ut en handbok som heter för vägar. Den tar upp väldigtmycket av de saker som nu beskriveroch som också beskrivs i rap-port.Jag vill också påstå att harvisat att man har höga ambitioner när det gäller attanvända miljökonsekvensbeskrivningar i vägplane-ringen i de tidiga skedena. Det är ju det vi talar om:För att få fram alternativ måste man titta på de tidigaskedena. Det är då de reella påverkansmöjligheternaför allmänheten finns. På slutet är det sakägarna somhar möjligheterna, och det är en annan sak.Tyvärr har man inte sagt ett ljud om att den härhandboken faktiskt finns i rap-port. Dessutom har de projekt som man där har analy-serat varit av äldre modell. Jag menar därför att man,trots att det här inte formellt har ändrats, har kommiten bra bit på väg. Man arbetar i stor utsträckning i denanda som jag tror att både och jagtycker att man skall arbeta i. Inom de nya projekt somman nu jobbar med inom har man en heltannan syn på att alternativ skall komma in och ocksåbli kända för allmänheten.När det gäller Dennispaketet och de väginveste-ringar som sker där vill jag avslutningsvis säga att detär ett oerhört stort projekt med stora investeringar.Man får komma ihåg att det är en sak när man arbetarmed väldigt stora projekt som berör stora områdenoch en annan sak när det gäller vägstumpute i skogen. Det gäller att vara realistisk. Jag tror attvi är överens om att det är oerhört viktigt i de storaprojekten att hela processen görs så offentlig, tydligoch öppen som möjligt. Jag menar också att man påVägverket är intresserad av detta.Samtidigt har också en roll i att göradenna granskning. Vi skall komma ihåg att den myn-digheten finns.Anf. 44 ()Herr talman! När det gäller MKB och den kom-mande är jag glad att kommunikations-ministern delar min uppfattning att den måste läggasin. var det parti som tillsammans medregeringen såg till att återremittera det borgerligaförslag till miljöbalk som fanns. Vi har funnits med idiskussionen med utredaren, och vi har gott hopp omatt denna lagstiftning skall bli bra. Det tror vi att vikan hoppas på.Jag tycker inte riktigt att jag får något svar på minfråga. Jag hoppas att det finns goda ambitioner i deprojekt som börjar med . I en interpel-lationsdebatt som jag har varit med i tidigare fick jagveta av statsrådet att nya vindar skulle blåsa överVägverket. Det hoppas jag. Det behöver blåsa månganya vindar, bl.a. när det gäller MKB.Vi vet ju att det finns en förskräcklig massa pro-jekt som skall sättas i gång under de närmaste årendär det har förekommit kritik mot MKB:n. Man harsagt att MKB:na inte har gjorts fullständiga. Det gäl-ler inte bara Dennispaketet utan även andra projekt iStockholms län, som jag bäst känner till, där kritikenatt MKB:na är slarvigt utförda redan har förekommit.De är kanske utförda på det sätt man använde förr, dåman anpassade MKB:n efter det projekt man hadebestämt skulle utföras. MKB:n var då egentligen intevägledande och hade inte den tyngd den skulle hahaft. Skulle man inte kunna tänka sig att statsrådet nuger direktiv till om att MKB:na skallkompletteras så att vi ser om ett visst projekt verkli-gen är det rätta eller om förändringar skall göras in-nan vi kommer i gång? Det måste finnas ett antalprojekt där man kan se att MKB:n är gjord på detgamla sättet.Jag hoppas verkligen att MKB kommer att göraspå ett annat sätt. Än så länge får vi väl vänta och seom det kommer att bli så. Det är det det handlar om.Kan ministern tänka sig att ta en andhämtningspaus -en halvhalt, som det heter om man sitter till häst - ochse till att gamla dåliga MKB:ar kompletteras innanprojekten sätts i gång?Jag är mycket medveten om att det naturligtvis ären annan sak om det gäller väg i skogen -eller vägen förbi , som är litet längre än 200meter, - men även där är detangeläget att MKB:n är riktig. Även om det baragäller i skogen berör projekten oftamånga människor, eftersom de ofta handlar om att enväg skall dras på ett nytt sätt förbi ett samhälle. Här ärdet mycket angeläget, anser jag, att MKB:na är utför-da på ett riktigt sätt och att man känner att de harrelevans.Jag tycker att man borde börja diskutera om verkligen skall vara både MKB-författare ochexploatör, som uttrycker det.Kanske är det att se till att MKB görs utifrån enfriare ställning? Jag har en gång varit med och suttit idiskussioner med en firma som gör MKB, och derasfråga var: Hur vill ni att resultatet skall bli? Det varchockerande för mig, som då var ny inom politiken,men jag inser att risken är uppenbar att de firmor somutför MKB försöker tillfredsställa beställaren. Detkanske också är det som utgör risken för att MKB:ninte blir så fullständig som man vill. Det finns ändå enambition från i detta fall att dra vägen påett visst sätt. Min fråga är fortfarande: Kan ministerntänka sig att vi ser till att komplettera de gamla dåligaMKB:na innan vi får i gång projekt som har väntatett antal år, så att vi får MKB:ar som passar för densyn som vi antagligen och förhoppningsvis kommeratt ha ?Anf. 45 Kommunikationsminister ()Herr talman! Sektorsrollen för är vik-tig. Det är en tradition i svensk statsförvaltning både har sektorsrollen och, som i det här fallet,också är exploatör. Jag tror att det blir knepigt omman måste överge det, men man kan hitta förfinademetoder.Vi skall förvissa oss om att MKB:n är riktig, anserGudrun . Den skall vara riktig. Det är faktisktLänsstyrelsens uppenbara skyldighet att se till att denär riktig utifrån den lagstiftning som finns. Vi är juöverens om att vi behöver se över lagstiftningen. Menutifrån den lagstiftning som finns skall MKB:n varakorrekt. Sedan får man komma ihåg att MKB:n ärbara ett av flera beslutsunderlag när man skall t.ex.dra en ny sträckning på en väg eller helt bygga nytt.När det gäller om jag är beredd att stoppa ellerlägga in en paus i nya projekt är det så att vi iblandinte har fått in de projekt som diskuteras till Kommu-nikationsdepartementet . Jag kan inte i förvägsäga hur någon skall göra, utan vi måste följa denlagstiftning som finns. Däremot för vi kontinuerligtdiskussioner med och med berörda intres-senter om hur man skall tillämpa t.ex. handboken,som vi tycker är oerhört nyttig och bra.På blir vi uppvak-tade av olika intressenter, alltifrån kommuner tilllokala naturskyddsföreningar. Vi lever ju inte i ettvakuum. Av den dialogen kommer det fram besked åtolika håll, både åt länsstyrelser och kommuner, somförhoppningsvis inte kan betraktas som ministerstyre,eftersom det ju är den andra delen av den här typen avdirektiv.Departementet har återförvisat ett antal konkretaärenden för att vi inte har tyckt att vi har fått ett till-räckligt bra beslutsunderlag.Anf. 46 ()Herr talman! Jag hoppas att vi får ordning på dettai framtiden. Jag menar att trafiken är ett av de störstamiljöproblem vi har.Vid byggandet av trafikanläggningar måste vi fåmiljökonsekvensbeskrivningar som verkligen sertrafiken som ett av våra största miljöproblem. Jaghoppas att vi kan vara överens om att vi måste skärpatill miljökonsekvensbeskrivningarna. De måste få enbetydligt större tyngd än vad de har fåtthittills. Vi måste få en förändrad syn på nödvändighe-ten att bygga ut trafiken eftersom det faktiskt finnsmiljökonsekvensbeskrivningar.Med det tackar jag för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1995/96:218 ominfrastruktursatsningarAnf. 47 Kommunikationsminister ()Herr talman! har frågat mig omjag avser ta initiativ i avsikt att förverkliga de sats-ningar på infrastrukturen som föreslogs av socialde-mokraterna i en motion under den förra mandatperio-den.Riksdagens beslut om investeringar itrafikens infrastruktur och de investeringsplaner somhar upprättats och fastställts mot bakgrund av riksda-gens beslut ligger tills vidare fast. Jag har sagtatt en omprövning av nu gällande infrastrukturplanerskall ske i samband med den revidering som lederfram till nya investeringsplaner fr.o.m. 1998.I syfte att ta fram ett underlag inför nästa in-frastrukturbeslut som skall underställas harregeringen tillkallat en kommitté med uppdrag attutarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige. Kommittén har avlämnat ett delbetänkande -Ny kurs i trafikpolitiken - som remiss-behandlas. Betänkandet kommer att ligga till grundför regeringens proposition om investeringar i trafi-kens infrastruktur som regeringen planerar att läggafram för under hösten 1996.Anf. 48 ()Herr talman! Den senaste, men inte sista, borger-liga regeringen föreslog och beslutade 1993om en satsning på 100 miljarder på infrastrukturen,dvs. järnvägar, vägar och övriga kommunikationer.Under den här debatten vill jag läsa upp vad en le-dande socialdemokrat har sagt. Han sade: Ytterligare5 miljarder kronor bör satsas på investeringar iinfrastrukturen. Staten måste ta kraftfulla initiativ idenna långsiktiga och strategiska fråga. Det 100-miljardersprogram som ligger för det kommandeårtiondet borde vara större. Det är min överty-gelse att det krävs 15 miljarder iinfrastruktursatsningar. Det är naturligtvis extra vär-defullt att komma i gång så snabbt som möjligt för attdämpa lågkonjunkturens verkningar på arbetsmarkna-den.Sedan har jag ytterligare ett uttalande: Vi har intetid att vänta på Odell.Den som sade detta var , socialde-mokraternas dåvarande näringspolitiske talesman ochnuvarande statsminister. Han sade detta den 22 no-vember 1992.Man kan då returnera och säga: Har vi råd eller tidatt vänta på Uusmann?Nu ser vi effekterna. talas det på fullt allvarom att kommer att få problem när det gälleranslutningarna till Öresundsförbindelsen. Danmarkhinner definitivt med, men med den förhalning medvilken frågan drivs i är risken stor att anslut-ningarna inte kommer att vara färdiga när bron blirfärdig in på 2000-talet.Herr talman! En annan viktig sak är att man ce-menterar ett redan dåligt politikerförtroende medsådana löften i opposition. Jag har ett annat exempelockså. Jag bor precis så att jag har utsikt över den brosom förbinder med . År1993 var där en stor demonstration med15 000 deltagare. Då gällde det a-kassan. Man lovademycket, och man höll ingenting. Man visste att dettainte gick att uppfylla. Man tog ut svängarna litet välhäftigt i opposition. Jag vill bara tala om att den hö-nans fertilitet är minst sagt begränsad. Det märkersäkert socialdemokraterna . Det kommer alltid enmorgondag.Jag skulle vilja fråga statsrådet: den stora be-tydelse av väg- och järnvägsbyggen och andra kom-munikationer som statsrådet som ledamot i trafikut-skottet framhöll, när hon krävde en 50-procentigsatsning utöver den som den borgerliga regeringenhade föreslagit, minskat?Kommer att ha landförbindelserna medbron klara den dagen då bron invigs?Herr talman! är jag medveten om att so-cialdemokraterna har stora personella resurser. Menjag undrar om man inte kan räkna. Eller vill man interäkna när man är i opposition? Det har även drabbatmitt parti att vi har lovat väl mycket, men aldrig nå-gon gång i den här omfattningen. Det gäller den ökadesatsningen på infrastrukturen eller 50 mil-jarder mer . Det är abnormt, och jag hoppasatt statsrådet har någon begriplig kommentar till en-gagemanget vid den tiden.Anf. 49 Kommunikationsminister ()Herr talman! Bron kan inte invigas om det intefinns landanslutningar, då är det nämligen inte någonbro. Den kan inte sluta ett antal frånland. Då blir det ingen bro. Då blir det en brygga. Pådet området behöver inte vara orolig.Jag tycker kanske att det vore klädsamt om StenAndersson talade med något mindre bokstäver medtanke på den allmänna ekonomiska situation som varvid handen när det socialdemokratiska regeringen togöver regeringsansvaret. Det har varit ett oerhört tufftjobb att försöka få ordning på ekonomin i landet to-talt. I det arbetet ingår också att man gör balanseradesatsningar på infrastruktur. Är det ont om pengar -och det är det, och vi behöver inte diskutera vem somhar orsakat det - är det viktigt att veta att varje kronaanvänds på allra bästa sätt. Därför är det oerhört vik-tigt att lyssna till betän-kande och de remissvar som kommer. Det bör mangöra inte bara för att man skall göra de rätta priorite-ringarna vad gäller antalet använda kronor utan ävenav miljöhänsyn.Anf. 50 ()Herr talman! Jag tycker inte att statsrådet bordeförsämra intrycket av den intelligens som hon bevisli-gen har. Jag pratade om landanslutningar, och dåmenade jag givetvis järnvägar och vägar till bron. Enbro som börjar ut i vattnet är inte ens engång en brygga. Det var väl ett dåligt försök att varalitet spydig.Hade verkligen och hennes partiingen aning om den situation som befann sig inär man lovade saker dels om infrastrukturen, dels oma-kassan för att fånga röster? Jag noterar, utan att avnaturen vara född elak, att ni i alla fall drabbas av deti dag i olika opinionsmätningar. Ni har bevisligenlovat för mycket som ni har stora problem att hålla.Vi pratar inte om landanslutningar . Min frågaär fortfarande: Kommer de järnvägar och vägar somskall föra fram till bron så att tåg och bilar skall kunnaköra direkt upp på bron att stå klara den dagen dåbron är färdig? Det är inte så trevligt om besökarefrån och övriga finner att det varkenfinns järnväg eller väg på den svenska sidan.Kan statsrådet garantera att hon kommer attmedverka till att medel anslås så att även kommuni-kationerna från bron på den svenska sidan kommer attfungera?Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1995/96:261 omkommunikationerna med övre NorrlandAnf. 51 Kommunikationsminister ()Herr talman! har frågat mig omjag är underrättad om problemen med kommunikatio-nerna med övre och vilka åtgärder som jagavser att vidta för att lösa dessa problem.Staten upphandlar sådan interregional persontrafikpå järnväg som är av särskild regionalpolitisk betydel-se men som inte kan drivas på företagsekonomiskagrunder. Nattågstrafiken på övre , inklusiveMalmbanan och trafiken på västra , är exem-pel på sådan trafik som staten upphandlar. Utan dennaupphandling skulle SJ inte kunna bedriva trafiken.Problemet med den långväga trafiken på äratt beläggningen är ojämnt fördelad . Dengenomsnittliga beläggningen är för sovvagnstrafikenpå övre drygt 70 %.För att ytterligare förstärka sovvagnskapacitetenpå västra pågår ombyggnadav 22 sovvagnar av typ . Regeringen har beslutatom att anvisa till SJ för dennaupprustning. Samtliga vagnar skall vara upprustadeunder . Genom upprustningen kan sovvagnar-na användas i ytterligare minst 10 år.Riksdagens beslut (1995/96:TU6, rskr. 1995/96:98) om köp av trafikunder kommande trafikår 1996 innebär en förstärktplatskapacitet för trafiken på västra och övreNorrland fr.o.m. den 10 juni 1996.Regeringen avser att återkomma till ibudgetpropositionen för med förslag till rikt-linjer för statens köp av persontrafik på järnväg frånår 1998.Regeringen har beslutat omtilläggsdirektiv till omprinciper för ekonomiska styrmedel inom kommuni-kationssektorn. Kommittén skall bl.a. analysera vilkasubventionsformer som är lämpliga för att en ända-målsenlig och samhällsekonomiskt sund trafikeringskall skapas. I detta sammanhang skall formerna förstatens köp av regionalpolitiskt betingad trafik prövas.Som framgår av min redovisning är jag väl med-veten om problemen med nattågstrafiken på övreNorrland. De nu planerade kapacitetsförstärkningarnakommer att underlätta för turisterna att nå sina turist-mål i . Jag kommer även fortsättningsvis attmed stort intresse följa utvecklingen av järnvägstrafi-ken i Norrland.Anf. 52 ()Herr talman! Jag får börja med att tacka för svaret.Det var mycket som var positivt i det, och det glädermig att kommunikationsministern är medveten om deproblem vi har med våra kommunikationer på övreNorrland. Det finns en del saker i svaret som vi kan-ske behöver klara ut.Ministern säger i svaret att det beslut vi fattade häri kammaren innebär en förstärktplatskapacitet. Men jag har pratat med SJ-personal iNorrbotten, och de säger att de inte har fler platser atterbjuda jämfört med , dvs.sommaren 1995. Då gick två tågpar samt ett tredjetågpar som gick från och som inte upphand-lats av staten. SJ körde ändå detta tredje tågpar därföratt man ansåg att resandevolymerna var så stora attdet krävdes förstärkningar utöver statens köp för skulle klara transportåtagandet.Det är det här tredje tågparet som staten nu harupphandlat. Antalet platser som staten upphandlat haralltså ökat, men det innebär ju inte att antalet platserhar ökat. Utskottet säger också att dagens trafikutbudkan säkerställas även under i och medköpet av det här extra tåget.Däremot bör SJ:s ekonomi ha förbättrats. Utskot-tet skriver nämligen också att man i och med SJ:sförbättrade ekonomi kan förutsätta att SJ har störremöjligheter att möta marknadens trafikbehov. Bok-ningen för sommaren började , och redanefter var alla platser för boka-de. Det innebär att SJ-personalen får neka människoräven . Det gäller både norrbottningar somvill åka till och dem som vill besökanorra här tycker vi inte är acceptabelt. Turistnäring-en är oerhört viktig för oss, och den ger många välbe-hövliga arbetstillfällen i våra trakter. Vi har efteravregleringen redan haft alltför många problem medflygtrafiken, vilket ministern också är väl medvetenom. Detta innebar en minskning av antalet turister,många av dem från utlandet. När människor skallkomma från bl.a. vill de vara säkra på att kom-munikationerna fungerar mellan i det här fallet Stock-holm och . Just nu har vi hyfsad trafik påflyget, men det kan ju inte ersätta tågen.Herr talman! Jag vill ställa en fråga till ministernom ett uttalande som ministern lär ha gjort i Norrbot-ten . Hon sade då att hon kan tänkasig att ta från statsbidraget till tågtrafiken för att läggapå flyget. Jag har inte riktigt trott på det där, men fanns en insändare i som menade att det finnsett förslag som snart läggs på bord om attnattåget till skall läggas ner och att subven-tionen skall gå till flygtrafiken. Då vill jag fråga: Varkommer det ifrån, och ligger det något i det?Anf. 53 Kommunikationsminister ()Herr talman! Jag vill börja med det sista. Det finnsinga sådana planer i Kommunikationsdepartementet.Däremot kan man rent hypotetiskt diskutera om ensumma pengar som vi kan lägga på den regionalpoli-tiskt betingade trafiken gör bäst nytta på det ena ellerdet andra trafikslaget. Jag tycker att det är viktigt faktiskt gör den analysen, och det är därför vi harbett att titta också på denfrågan. Den diskuteras ju ofta.Jag har t.ex. hört att man med ungefär hälften avde som går till nattågstrafiken påNorrland, dvs. hälften av den gemensamma kassan,det som är statligt subventionerat, skulle kunna klarasubventionerna till de inre Norrlandsorterna vad gällerflyget. Så det är viktigt att reda ut var man använderpengarna bäst. Det är grunden och orsaken till att vihar bett kika på det här.Sedan är det ju så att pengar ofta är en begräns-ning i det här sammanhanget. Sovvagnar är dyra.Sovvagnar tar stor plats på så sätt att man inte kan fåin fler än 14 vagnar på ett tåg, och det går max 33platser i en sovvagn. Det krävs därför många vagnar,och var och en är ganska dyr. Skall man klara mid-sommarperioden och juliperioden, då efterfrågan ärstor, får man vara medveten om att tågen kanske fårstå, att de här dyra vagnarna får stå under stora delarav året. Det här är en avvägning som man måste göraoch som man måste ha med i resonemanget.Det finns alltså både tekniska och ekonomiska as-pekter här.Vi skall komma ihåg att av de 379 miljoner somregeringen har föreslagit och som har anvi-sat till köp av interregional trafik går 136 miljonerfaktiskt till järnvägen på övre , tillnattågstrafiken på övre . Så det är trots allt enmycket stor del av de medel som vi gemensamt satsarsom går till den här sträckan.Anf. 54 ()Herr talman! Det är positivt att subventionerna tilltrafiken på övre är så stora. Det är ingentingsom jag tycker är dåligt. Men om pengarna skullefördelas så att man gav en del till flyget och mandärigenom fick mycket mindre pengar till tåget skullevi kanske få ännu mindre platser. Jag ser nattågen tillövre som väldigt viktiga. Jag har just läst attde utgör en betydande del av dagens persontrafik påjärnväg - av resandet med tåg i ,mätt i personkilometer, går till övre Norrland.Skulle man lägga en del pengar på flygtrafiken fårman ett mycket mindre antal platser på flyget, efter-som flyget är mycket dyrare. Sedan finns det mångamänniskor som i varje fall föredrar tåget. Jag tyckeratt det är ganska bekvämt att åka tåg numera med denya sovvagnarna.I svaret sägs också att man bygger om sovvagnarför trafik till . Det är positivt. Men finns detinga sovvagnar som man kan bygga om för trafikenupp till övre ?Jag har frågat SJ varför man inte kopplar på flervagnar och fått olika svar. säger man att detinte finns fler vagnar, och ibland säger man att mankopplar på det antal vagnar som är möjligt. sadeministern att man kan ha 14 vagnar på varje tåg. Manjag har också talat med SJ-personal som säger att mankan koppla på fler vagnar om man kan koppla på ettextra lok. Det är mycket billigare än ett extratåg.Det är också möjligt att köra extra nattåg somvänder som dagtåg mot Umeå-Ådalen-Stockholm.Det finns många som gärna skulle vilja ha dagtåg nermot . Det skulle också vara möjligt trafikmäs-sigt, eftersom det kör mycket färre godståg undersommaren. Jag håller mycket väl reda på arbete. Men dess resultat liggerlångt fram i tiden, och det hjälper inte i sommar.Jag vill ställa ytterligare en fråga. Egentligen trorjag att jag redan har fått ett svar. Finns det någonmöjlighet för att medSJ ta upp de förslag som jag har nämnt så att man kanfå fler platser på tågen ?Anf. 55 Kommunikationsminister ()Herr talman! Det ställdes en konkret fråga avBirgitta Gidblom om man inte kan bygga om flervagnar. I och med den senaste ombyggnaden är allavåra gamla vagnarna nu ombyggda och i moderntskick, vilket är viktigt att de är. I så fall måste man gåut och upphandla helt nya sovvagnar i så fall. Då är vitillbaka i grundproblemet: det kostar pengar.Den här typen av trafik kostar mycket pengar. Denär så dyr att det är ganska utsiktslöst att vi som privat-personer skulle kunna betala den reella kostnaden. Detär därför vi måste sätta in skattepengar. Det är då tillsyvende och sist fråga om att välja mellan detta ochandra viktiga utgifter.Inför sommaren är jag väl medveten om de öns-kemål som finns från flera av kommunerna i övreNorrland. Jag har stor respekt för att man tycker attdet är viktigt att kunna erbjuda bra sovvagnstrafik.Samtidigt har jag svårt att se att vi skulle kunna tapengar från något annat konto. Upphandlingen är juredan gjord, och det är litet sent att nu ändra på debeslut som är fattade av riksdag och regering.Anf. 56 ()Herr talman! Jag tänkte närmast på om man intepå något sätt kan påverka SJ att sätta in fler platser.Jag vill slutligen säga att jag tycker att Sverigeskall satsa ännu mer på tågtrafik. övrigaländer satsar mycket på tågen.