prot · GJ0986 · 1996-04-25 00:00:00 — Justitieministernkanske ändå kan ge en antydan om när det kan kom-ma att hända.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 37 börjar nu frågestunden där riksdagsledamöter-na har möjlighet att ställa frågor till regeringen. Re-geringen representeras av statsminister , utrikesminister , justitieminis-ter , inrikesminister ,statsrådet , statsrådet , och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.TjernobylAnf. 38 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern inför 10-årsdagen av Tjernobylkatastrofen, sominfaller i morgon.Ännu efter finns det ingenstatlig myndighet som anser sig ansvara för regel-bundna provtagningar av radioaktivitet. Jag tänker påvilt, fisk och bär. För oss i är detta någotmycket påtagligt.Anser statsministern att det är godtagbart att med-borgare inte kan få fullödig information om radioak-tiviteten? Om statsministern inte anser att det är god-tagbart, vad tänker statsministern göra?Anf. 39 Statsminister ()Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi påminnsom . Det är inte oviktigt mot bak-grund av den diskussion vi har framför oss om denframtida är i sådana här sammanhang. Deflesta minns faktiskt olyckan som om den hände i går.Så till de två konkreta frågor som tarupp. På den första frågan svarar jag: Nej, jag tyckerinte att det känns tillfredsställande.På frågan om vad jag tänker göra åt det vill jagsäga att jag inte kan ge något besked så här rakt uppoch ned. Jag förutsätter att det finns lämpliga statligamyndigheter att aktivera. Varför så inte har skett kanjag inte svara på.Anf. 40 ()Fru talman! Jag har varit i kontakt med som anser att det inte är deras ansvarsom-råde. Vi har hört säga vid en hea-ring i att det här är en priorite-rad fråga för Livsmedelsverket.När inträffade sade man frånden dåvarande regeringen att alla människor skullehållas skadeslösa. Det är oerhört viktigt att man nukänner att vi har kontroll på läget och vet hur halternaförändras och att vi kan vidta åtgärder för att garante-ra att människor inte skall behöva känna oro. Minföljdfråga blir: Skulle inte det kunna vara ett ansvarför kärnkraftsindustrin?Anf. 41 Statsminister ()Fru talman! När nu följer upp sinfråga låter det som om det var somhar ansvaret, men att de har gjort den bedömningenatt det är en uppgift som är angelägen. Detär myndighetens bedömning. Den har jag ingen an-ledning att kommentera närmare.Jag vill inte ha en ordning där kärnkraftsindustrinstår för den här typen av mätningar. Vi har all anled-ning att hävda att oberoende myndigheter med högprofessionell kompetens skall ge en korrekt informa-tion till svenska folket. Därvidlag saknar vi rimligeninte resurser. Det är en fråga om hur man prioriterar.Anf. 42 ()Fru talman! Jag vill ställa en följdfråga. Vi hargränsvärdet för vanliga livsmedel och1 500 för vilt. Man skulle också garantera att samernaskulle gå skadesfria när det gäller renskötseln.Men det finns många olika gränsvärden. Finlandoch har olika gränsvärden. Samerna måste nusälja till utlandet. Vissa har gränsen perkg, andra 600 bequerell per kg, vi har 1 500 bequerellper kg. Zonen mellan 600 och 1 500 blir kvar i Sveri-ge.Det är besynnerligt att vi i bättre skulleklara att kontaminera, speciellt om man är utsatt ochbor i ett område där det är kontamination och mankanske bor i ett radonhus.Om man skulle få ersättning, vilket jag tycker skall ha eftersom det har sagts att man skall ståskadeslös, vilket gränsvärde är det då som gäller?Anf. 43 Statsminister ()Fru talman! Jag hör på talmannens något tvekandeanmodan att det här är en fråga som rimligen liggervid sidan av statsministerns uppgift.Jag svarar på frågor av allmänpolitisk karaktär. Närman kommer in på frågeställningar om gränsvärdenför becquerel har man passerat gränsen för all-mänpolitik. Det frågade om var av merallmänt slag. Det var jag beredd att svara på. Dethär ligger utanför min kompetens.Irans stöd till terroristorganisationerAnf. 44 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Min fråga till utrikesministern rör för-hållandena i och deras stöd till Hizbollah ochHamas.Jag fick svar på en skriftlig fråga. Utri-kesministern sade där att om det var bevisat att Iranstödde dessa terroristorganisationer skulle det få följ-der för agerande mot , bl.a. inom EU-ramen.Nu undrar jag: Vad behöver utrikesministern förbevis för att det föreligger stöd från till Hamasoch Hizbollah mer än att de själva erkänner det ochatt hela omvärlden erkänner det?Anf. 45 Utrikesminister ()Fru talman! Att det finns ett samband mellan Iranoch Hizbollah, såsom att vi ser dem tillsammans dåoch då, råder det ingen tvekan om. Men för att ankla-ga en annan regering för inblandning i ytterligareandra länder krävs det mycket konkreta tydliga bevis.Det handlar om vapenleveranser och sådant. De bevi-sen har vi inte. Den uppfattningen delar vi med helaEU-kretsen.Anf. 46 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Hizbollah säger att det förhåller sig pådet här viset och i sin egen officiella nyhetsbyråIRNA säger att det är på det här viset. Är inte dettillräckligt för att vi skall kunna ta avstånd från det?Anf. 47 Utrikesminister ()Fru talman! Det handlar inte om att vi inte tar av-stånd från såväl Hizbollah som de kopplingar somfinns mellan och . Det gör vi.Men det jag talar om, nämligen direkta bevis förinblandning, innebär att man går ett steg vidare. Deträcker då inte med vad nyhetsbyråer säger, utan dåhandlar det om riktiga bevis.Fristående skolorAnf. 48 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetYlva . Det gäller fristående skolor.I den remiss som regeringen nu skickat till lagrå-det föreslår man att den garanterade ersättningsnivån,skolpengen, till de fristående skolorna tas bort. I stäl-let föreslår man att dessa skall få likvärdiga ekono-miska villkor och att de skall få resurser utifrån sittåtagande.Många remissinstanser har varit väldigt kritiskatill detta. Framför allt gäller det friskolorna själva, därman är rädd att hamna under ett kommunalt godtycke.I en intervju i Dagens Politik, tisdagens nummer,säger en socialdemokrat som enligt tidningen skallvara Socialdemokraternas chefsideolog när det gällerfristående skolor följande - och det här är inte lös-ryckt: "Varje kommun skall själv bestämma hurmycket av de kommunala medlen som skall gå tillfriskolan. Det skall inte finnas någon skolpeng. "Min fråga till statsrådet är: Vad gäller?Anf. 49 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har skickat en lagrådsre-miss till lagrådet som gäller de framtida reglerna förfristående skolor. I den lagrådsremissen föreslår vi atttilldelning av bidrag skall regleras på ett sådant sättatt en fristående skola som är godkänd i bidragshän-seende skall ha rätt att få bidrag på samma grunderoch enligt samma principer som kommunen använderför sina egna skolor, samt att det är hemkommunensom skall ange bidraget. Det betyder att de citat somUlf hänvisar till inte är vad som gäller för lag-rådsremissen.Anf. 50 ()Fru talman! Innebär alltså det att skolministern taravstånd från uttalandet?Anf. 51 Statsrådet ()Fru talman! Jag har ingen anledning att här disku-tera hur jag förhåller mig till enskilda citat från tid-ningsartiklar. Jag ville tala om vad som gäller i denlagrådsremiss som regeringen har ställt sig bakom,skickat till lagrådet och som vi senare kommer attbehandla och lägga fram som en proposition till riks-dagen. I den lagrådsremissen föreslås att vi lagregle-rar rätten till bidrag på ett sådant sätt att den följersamma principer som för kommunala skolor och där-vidlag ger en likvärdig utbildning för eleven, oavsettom eleven har valt att fullfölja sin utbildning i enkommunal skola eller i en fristående skola.Fredsprocessen i MellanösternAnf. 52 ()Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.I går kom det mycket glädjande beskedet att denpalestinska nationalkongressen har beslutat att slopaden paragraf som gick ut på att staten inteskulle ha rätt att existera. , kan-ske tidigare, påbörjade militära aktio-ner mot Hizbollahgerillan i och användeenligt min mening mer våld än nöden krävde. Förnågon vecka sedan träffade jag UNRWA:s nye chef,en dansk som jag inte minns namnet på. Han varmycket bekymrad över hur det skulle gå för fredspro-cessen, och det antar jag att vi alla är.Hur ser utrikesministern på den här fredsprocessensåsom läget är just nu?Anf. 53 Utrikesminister ()Fru talman! Generellt sett överflyglas fredsproces-sen i just nu av det som händer mellanIsrael och Hizbollah. Det innebär i sig ett mycketallvarligt men för hela fredsprocessen, förutom atthundratals människor har dödats under de här stridig-heterna.Samtidigt har faktiskt premiärminister ochpresident träffats, och i går fattade PLO ochdet palestinska nationella rådet det här väldigt viktigabeslutet att ta bort de formuleringar ur stadgan därIsraels existens ifrågasattes. Det är någonting väldigtvälkommet, och jag hoppas att också folk ochdess regering skall uppfatta det som något mycketpositivt. Fredsprocessen har ett liv; det finns en styrkai den trots allt det allvarliga som händer runt omkringden.Jag ser det palestinska nationella rådets beslut somen förnuftets seger. Det inger ett förnyat hopp om enfredsprocess som kan komma till ett slutligt resultat.Anf. 54 ()Fru talman! Det är nu inte bara fråga om självafredsprocessen. Det som har hänt i - attackernamot bussar och allting kring detta - har ju lett till attbåde och är avstängda. Ar-betslösheten är otroligt hög - jag har sett en siffra på70 % i . Situationen är helt enkelt mycket,mycket allvarlig.Sverige har ju alltid intresserat sig för att på olikasätt bistå och hjälpa, både politiskt och med stöd avolika slag. Finns det inte nu anledning för den svenskaregeringen att på olika sätt agera och utnyttja de kon-takter har med både och PLO?Anf. 55 Utrikesminister ()Fru talman! Den har både di-rekt till den israeliska regeringen och genom EUklargjort vår syn, nämligen att den omfattande stäng-ningen av gränsen - i början var den total, nu är dennågot uppluckrad - får till konsekvens just det BerndtEkholm nämner. För finns det en stor risk attdetta blir direkt kontraproduktivt. I en situation somalltmer utmärks av att människor inte har jobb, av attdet är svårt att få in förnödenheter och av att ekono-min helt går i kras i och på uppstårdet en social oro som inte bara drabbar palestiniernautan också israelerna.Vi har, just med den här analysen som bakgrund,först och främst hävdat att man skall lyfta så mycketsom möjligt av avspärrningarna. Man kan då få invaror så att människor inte drabbas så hårt som de göri dag.Det andra vi har sett på är om vi behöver göra för-ändringar i vårt bistånd till de palestinska områdenaGaza och så att de förnödenheter som detfinns ett särskilt stort behov av kommer in först. Sve-rige spelar här en stor roll.Offentlighet för EU-dokumentAnf. 56 ()Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerLaila , och det gäller skall avge yttranden till vissahandlingar från beträffande mark-nadsgodkännanden av vissa gentekniskt manipuleradegrödor. Det är då väldigt märkligt att inte nämnden,och inte heller berörda verk och myndigheter, får tadel av de tekniska bilagor som är sekretessbelagda avEU-kommissionen. Enligt sakkunniga i nämnden hardet här inte varit något problem , men det kanmycket väl bli ett allvarligt problem efter-som det blir svårt att få ett bra underlag.Avser justitieministern att klargöra förhållandetmellan och svenska myndigheteroch organ, och avser ministern att verka för att dessahandlingar kommer till del? Dethär är en väldigt viktig fråga, särskilt med tanke påden diskussion om offentlighetsprincipen som försjust nu och som även justitieministern deltar i.Anf. 57 Justitieminister ()Fru talman! Jag måste dess värre säga att jag intekänner igen problematiken. Det beror väl på att inte har vänt sig till Justitiedeparte-mentet i den här frågan.Jag kan inte bedöma på vilket sätt Justitiedepar-tementet skulle kunna bistå i denhär frågan, men jag utgår från att om nämnden önskardepartementets hjälp så kommer vi att höra av dem.Anf. 58 ()Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag skullevilja påpeka att den här frågan inte enbart rör arbete. Det här är framför allt engenerell fråga som i högsta grad rör inställning till svenska myndigheter.Det underförstås att inte anses tillförlitligt,eftersom man inte kan lämna ut hemliga dokument tillsvenska myndigheter. Det är en diskussion jag önskaratt ministern deltar i.Anf. 59 Justitieminister ()Fru talman! Jag kan naturligtvis inte kommenteraden enskilda situationen som handlar om vissa doku-ment och relationen mellan kommissionen och svens-ka myndigheter. Men jag kan påpeka när det gälleroffentlighetsprincipen, eftersom den nämns i sam-manhanget, att en av de frågor som regeringen driver iregeringsförhandlingarna är att skapa ett förhållandesom innebär att man inom EU:s institutioner inför enstörre öppenhet när det gäller handlingar, med densvenska offentlighetsprincipen som utgångspunkt.Det här är en fråga där vi hoppas få resultat i formav en inskriven rätt i EU:s konstitution.Men jag vill påpeka att den svenska of-fentlighetsprincipen också innebär att vihar sekretessregler, och det är naturligtvis viktigt attäven de iakttas i olika sammanhang. Hur den härtypen av principer och de regler som finns i EU i dagskall tillämpas i en enskild situation har jag ingenmöjlighet att kommentera.Sveriges samarbete med Västeuropeiska unionenAnf. 60 ()Fru talman! Det gäller en fråga till utrikesminis-tern.Sverige har gått in i ett observatörskap i den väst-europeiska unionen och har alltså tillsammans medFinland gjort ett förhandlingsutspel, som bl.a. innebäratt man är beredd att medverka i t.ex. väpnade freds-framtvingande åtgärder, som beslutas av EU och somverkställs av VEU. Är det inte så att man genom dethär stegvisa agerandet undergräver förtroendet förden svenska alliansfriheten?Anf. 61 Utrikesminister ()Fru talman! Svaret är nej. Det vi gör i EU till-sammans med andra länder för att bli bättre på freds-främjande insatser generellt är någonting som detfinns väldigt stort behov av i världen , som denser ut. Då måste vi också förstå att man inte kan göradet här ad hoc . Det är bra att manhar en struktur för detta sitt agerande. Västeuropeiskaunionen har en sådan struktur. Det är vettigt av oss attanvända den.Anf. 62 ()Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det är väländå så att den västeuropeiska unionen är en struktursom bildades under det dagar, och såda-na strukturer brukar ha svårigheter att anpassa sig tillhelt nya situationer. Det finns väl också inom den härunionen stormaktsambitioner, som egentligen inte ärförenliga med de perspektiv på det internationellasamarbetet som traditionellt har.Anf. 63 Utrikesminister ()Fru talman! är berett att vara med i ettganska besvärligt fredsfrämjande arbete. I det um-gänget måste vi naturligtvis också ha med de störrestaterna - stormakterna, som säger. Vigör det här på alliansfrihetens grund. Alla länder somär militärt alliansfria inom EU har samma åsikt. VåraEU-partner som är NATO-medlemmar har ocksåsamma åsikt, dvs. att vi kan göra det här på alliansfri-hetens grund. Omvärlden, inklusive , harsamma ståndpunkt, dvs. att kan göra det härpå alliansfrihetens grund.Jag undrar vad det är för speciell säkerhetspolitiskbibel och vänsterpartisterna följer. Jagundrar vem som egentligen är författare till den.Anf. 64 ()Fru talman! Jag är också mycket skeptisk till denmodell som utrikesministern väljer, dvs. att stärkaVEU-samarbetet, eftersom vi har ett alleuropeisktsamarbete när det gäller fred och säkerhet via OSSE.Jag undrar om utrikesministern inte ser någon risk föratt man rycker undan arbetet inom genom attstärka just VEU.Anf. 65 Utrikesminister ()Fru talman! Organisationen för samarbete och sä-kerhet i , , är en mycket viktig organisa-tion. Vi deltar med stor kraft och aktivitet i den orga-nisationen. Men har ingen struktur för freds-främjande insatser när det kommer till militära insat-ser. Det går alltså inte att använda den i det samman-hanget. Då måste man se på var de möjligheternafinns. Västeuropeiska unionen är en möjlighet.Anf. 66 ()Fru talman! Innebär detta då att regeringen anseratt det militära samarbetet är det som man behöverstärka i nuvarande läge och nuvarande situation ivärlden?Anf. 67 Utrikesminister ()Fru talman! Det är vänsterpartister och miljöpar-tister som framhäver det militära samarbe-tet när det kommer till fredsfrämjande verksamhet.Jag försöker alltid klara ut att det också finns såmånga andra delar i det som vi måste göra tillsam-mans med andra länder. EU-länderna ligger då när-mast till. Fredsfrämjande arbete har mycket av pre-ventiv och medlande verksamhet i sig, och det behö-ver inte alltid vara militär verksamhet, utan det kanvara med observatörer och poliser, hela detta spekt-rum. Men vi kan inte väja för att det då och då ocksåmåste vara soldater inblandade. För att det skall fun-gera med soldater inblandade behövs det en strukturtillsammans med andra länder.Jag vill dessutom tillägga att det här aldrig sker påannat sätt än via mandat från FN eller OSSE.FördelningspolitikenAnf. 68 (m)Fru talman! Jag har en fråga av mera övergripandenatur till statsministern.Göran har framhållit, inteminst i sin egenskap av finansminister - och jag utgårfrån att han står för de värderingarna även som stats-minister - att alla grupper måste vara med och bäraansvaret för saneringen av landets ekonomi. Det lig-ger en del i detta, även om bördorna i ett trängt lägemåste fördelas någorlunda rimligt, så att inte de redansämst ställda drabbas än mer. Med regeringens eko-nomiska vårproposition finns det tyvärr viss risk föratt så sker. statsfinanser är annars en givenförutsättning för allmänt god välfärd.Det finns en tendens hos regeringen att inte minstlägga bördorna hos dem som mest förväntas vändautvecklingen, nämligen företagen. Nya skatter, påla-gor, avgifter och regleringar läggs på dem som skallskapa de nya jobben och vara med om att betala av påstatsskulden.Min fråga till är hur han får denekvationen att gå ihop.Anf. 69 Statsminister ()Fru talman! Om ekvationen ställs upp så som Jär-rel ställer upp den får man den inte att gå ihop. Menden ställs inte upp på så sätt. När Järrel pekar ut engrupp, som skulle bära den tyngsta bördan, är det enfelaktig beskrivning.Den opinion ni möter, värderade riksdagsledamö-ter, är bl.a. den som Järrel påpekar. Men ni möterockså opinionen från pensionärer, som tycker att debär en för stor börda av saneringen. Ni möter opinio-nen från biståndets företrädare, som tycker att bistån-det bär en för stor börda av saneringen. Ni möteropinionen från kommunfolket, som tycker att denkommunala verksamheten bär en för stor börda avsaneringen. Så kunde jag räkna upp grupp efter grupp.Därmed vill jag ha sagt, fru talman, att vi vägerutomordentligt noga av fördelningspolitiken när vigör våra saneringsprogram. Vi är just nu inne i en fasdå vi tittar på utfallet av vårpropositionen. Om det ärså, och övriga, att det har vidtagitsåtgärder som lägger en för tung börda på framför alltde svagaste i samhället, tänker vi rätta till den sakeninför höstens budget. I det arbetet kommer det såsmåningom att visa sig vilka som orkar vara med ochta ansvaret fullt ut för en rättvis fördelningspolitik.Anf. 70 (m)Fru talman! Det skulle vara lättare för mig att tropå vad säger om det inte var så attregeringen , både under IngvarCarlsson och under , har sagt att detär inom företagsamheten som framtidens nya jobbskall skapas. Då gäller det för regeringen att också gesignaler till dem som är nuvarande företagare ochpresumtiva, blivande, möjliga företagare. Ge demmöjlighet att känna initiativkraft, inspiration, arbets-vilja, arbetslust och framtidsoptimism! Men regering-en har ju i sin vårproposition snarare andats mångaluftiga föreställningar om hur ekonomin skall antas iframtiden och djärva antaganden om den ekonomiskautvecklingen. Jag efterlyser en mera konsekvent ochframstegsoptimistisk näringspolitik från regeringenoch statsministern.Anf. 71 Statsminister ()Fru talman! Så värst djärva är inte antagandena ivårbudgeten, snarare är det tvärtom. Det är mycketförsiktiga antaganden om ekonomisk utveckling.Vi vet om att tidigare regeringar har använt meto-den med djärva antaganden och hamnat fruktansvärtsnett i statsfinansiellt utfall - så snett att man t.o.m. engång i tiden i lyckades prestera ränta,så snett att allting av framtidstro och optimism hossmå och medelstora företag grusades, så snett att50 000 gick i konkurs. Det skall inte upprepas.Nu är vi igenom en fas av statsfinansiell saneringoch stabilisering. Räntorna faller, kronan stärks, in-flationen är låg. Räntorna ser ut att fortsätta ytterliga-re en bit nedåt.Nu satsar vi på utbildning, kompetens. Vi har ock-så tagit fram en möjlighet att göra avdrag för repara-tioner i fastigheter.Små saker var och en för sig kan tyckas. Stora saker iperspektiv av hur det en gång såg ut. Jag är ganskasäker på att man i alla små och medelstora företagkänner större säkerhet och framtidsoptimism medfallande räntor än med den situation vi hade en gångi tiden, när och hans partikamrater fickpröva sitt recept.PensionsreformenAnf. 72 ()Fru talman! Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaför att förhindra osäkerheten om och förseningar avpensionsreformens genomförande?Anf. 73 Statsrådet ()Fru talman! Det finns inga planer på några förse-ningar i förhållande till de planer som föreligger . Den tidtabell som vi arbetar efter nu är den somgäller.Anf. 74 ()Fru talman! Jag tackar för svaret.Då vill jag fråga: När kan tänkas få lag-propositionen om intjänanderegler och reservsyste-mets utformning för behandling?Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! Under nästa år.GymnasieskolanAnf. 76 ()Värderade talman! Gymnasieskolan diskuteras nuhejdlöst på alla möjliga ställen. Jag skulle vilja frågaom regeringen kan lämna några konkreta exempel pådet som står i regeringsförklaringen om att kvaliteten igymnasieskolan skulle höjas. Jag tror att många skulleuppskatta att få något exempel på detta.Två generationers utbildningsministrar är här, ja,t.o.m. tre, vi får se vem som svarar.Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! Den nya gymnasieskolan har till-kommit just för att höja kvaliteten i gymnasieutbild-ningen. En av de viktigaste orsakerna var att dengamla gymnasieskolan inte höll måttet. Framför alltgällde det de tvååriga utbildningarna, som inte gav entillräckligt högkvalitativ utbildning för de nya kravsom nu ställs på arbetsmarknaden och i samhällslivet,vill jag lägga till.Den stora reformen av gymnasieskolan har ge-nomförts . Det har varit enmycket tuff situation ute i gymnasieskolorna, inteminst för alla dem som arbetar i gymnasieskolan.Det är rimligt att vi nu ger gymnasieskolan en visstid för att fullfölja intentionerna bakom gymnasiere-formen. Jag tror att vi skall vara litet försiktiga medatt snabbt komma med några nya recept för gymnasie-skolan. Däremot kommer regeringen att lägga framvissa förslag för att underlätta för gymnasieskolan attfullfölja reformen.Vi har lyssnat noga på de utvärderingar som hargjorts av gymnasieskolan för att underlätta att denförsta intentionen, kvalitetshöjning i gymnasieskolan,fullföljs. Därefter är det att gå vidare. Men låtoss först klara av den första uppgiften.Anf. 78 ()Värderade talman! Det låter ju bra, men det ärprecis det som står i regeringsförklaringen. Jag hadehoppats att statsrådet kunde läcka något konkret ex-empel här i , så att man kan svara konkret påalla de frågor vi får från gymnasieungdomar och lära-re, t.ex.: Jag har hört att statsrådet har sagt att detkommer vi att göra för att höja kvaliteten. Det var ettsådant exempel som jag hade hoppats på att få. Detandra hade jag kunnat räkna ut bara genom att läsaregeringsförklaringen.Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman!