prot · GJ0995 · 1996-05-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:95Måndagen den 20 majKl. 12.00 14.14Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp tillstyrkt att antalet supplean-ter i skulle utökas från 24 till 25.Kammaren biföll denna utökning.2 § Val av extra suppleant i EU-nämndenFöretogs val av extra suppleant i EU-nämnden.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i EU-nämndenMajléne ()3 § Anmälan om kompletteringsval till jord-bruksutskottetTalmannen meddelade att förtro-enderåd under ledighet anmälthennes ersättare som suppleant ijordbruksutskottet fr.o.m. den 21 maj.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i jordbruksutskottetLennart ()4 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot, m.m.Till Valprövningsnämnden har från Riksskattever-ket inkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan () ent-ledigats från sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit ny bilaga tilltidigare utfärdade bevis för ersättare för riksdagsle-damöter.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och den nya bilagan tillbevis för ersättare och därvid funnit att de blivit utfär-dade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 9 maj 1996Lars /§ Justering av protokollJusterades protokollen för den 6, 7, 8 och 9 maj.6 § Meddelande om frågestundenTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Utrikesminister , socialmini-ster , utbildningsminister , finansminister , miljöministerAnna , statsrådet och statsrådetYlva Johansson.7 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1995/96:190Till riksdagenInterpellation 1995/96:190 av () om marknadsekonomins utveckling.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 8 maj 1996Erik ÅsbrinkInterpellation 1995/96:196Till riksdagenInterpellation 1995/96:196 av ()om anslag till kalkning.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 24 maj 1996.Skälet till dröjsmålet är internationella engage-mang.Stockholm den 6 maj 1996Anna LindhInterpellation 1995/96:197Till riksdagenInterpellation 1995/96:197 av ()om sanering av gruvavfall i m.m.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 3 juni 1996.Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade enga-gemang.Stockholm den 7 maj 1996Anna LindhInterpellation 1995/96:205Till riksdagenInterpellation 1995/96:205 av () om försvarsmaterielbeställningarna.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden kl. 10.00.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar.Stockholm den 13 maj 1996Thage G Peterson8 § Svar på interpellation 1995/96:160 om ettväxande SverigeAnf. 1 Finansminister ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen är beredd att förelägga förslag tillstrukturella reformer som skapar goda förutsättningarför tillväxt och nya arbeten.Naturligtvis är regeringen, nu liksom tidigare, be-redd att förelägga förslag till åtgärder sompå ett hållbart sätt främjar tillväxt och sysselsättning. Itillväxtpropositionen redovisades regeringens dag-ordning för tillväxt och sysselsättning. Den politikenfullföljs genom initiativ på flera områden såsom bl.a.redovisas i regeringens vårproposition.Utgångspunkten är att sunda statsfinanser ochstabila priser ger de bästa förutsättningarna för enlångsiktigt uthållig tillväxt. Det är i det perspektivetman skall se regeringens bestämda ambition att full-följa saneringsprogrammet för de offentliga finanser-na och uppnå det uppställda målet om balans 1998.Regeringen måste förbehålla sig rätten att noga prövaatt framförda krav på tillväxtfrämjande åtgärder ellers.k. strukturella reformer verkligen är välmotiveradeoch inte bara är eufemismer för krav på ofinansieradeutgiftsökningar eller ofinansierade skattesänkningar.Bo Lundgren tecknar i sin interpellation en bild avSverige som ett land i stagnation sedan slutet av1960-talet, vilken förbyttes i ett ekonomiskt fritt fall islutet av 1980-talet.Sveriges BNP per capita har visserligen haft enotillfredsställande utveckling i jämförelse med mångaandra . Men att vår relativa positionförsämrats markant förklaras till stor del av att BNPoch sysselsättning föll under de borgerliga rege-ringsåren 1991-1993, ett fall som den ekonomiskapolitiken förstärkte i stället för attmildra.Situationen för de offentliga finanserna varmycket prekär när den socialdemokratiska regeringentillträdde . Här är det verkligen motiverat att talaom ett fritt fall, såväl för de offentliga finanserna somför förtroendet för svensk ekonomisk politik. Storaoffentliga underskott, höga räntor och ett lågt förtro-ende för svensk ekonomi utgjorde definitivt inga godaförutsättningar för tillväxt och nya arbeten.Regeringens saneringsprogram för de offentligafinanserna, som med vårpropositionens förslag omfat-tar , innebär en förbättring av deoffentliga finanserna som saknar motstycke blandOECD-länderna - från ett underskott på avBNP 1993 till balans 1998. Denna politik har starktmedverkat till att återupprätta förtroendet för svenskekonomisk politik. Ett konkret uttryck för detta är detsenaste årets räntenedgång och kronförstärkning.Räntorna på femåriga statsobligationer har fallit frånca till . Kronan harstärkts med . har riksbankensänkt styrräntan från till 6,7 %.Budgetskonsolideringen är inte ett uttryck för ettsnävt kameralt synsätt. statsfinanser och pris-stabilitet ger en god samhällsekonomisk grund för enhållbar ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättning.De utgör därmed nödvändiga delar av regeringenstillväxt- och sysselsättningspolitik. Saneringen av deoffentliga finanserna är dock inte tillräckligt för attskapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb. Svenskekonomi har ett antal problem som det är angelägetatt komma till rätta med. Att minska arbetslösheten ärregeringens främsta uppgift. För detta krävs att viförmår bryta den alltför låga tillväxt och svaga lång-siktiga produktivitetsutveckling som under de senastedecennierna kännetecknat liksom mångaandra OECD-länder.Den svenska arbetsmarknaden skall präglas av envälutbildad arbetskraft, goda möjligheter till omställ-ning och vidareutbildning samt hög flexibilitet. Ut-bildningen skall förbättras och byggas ut. Den regul-jära utbildningen byggs ut med 130 000 platser. Detgäller dels 100 000 platser i den kommunala vux-enutbildningen för att ge människor med låg utbild-ningsnivå en chans att förbättra sina kunskaper ochdärmed sina möjligheter på arbetsmarknaden, dels30 000 nya platser i högskolan. Denna utbyggnad avvuxenutbildningen och högskolan avlöser de tillfälligautbildningsplatser som har finansierats med arbets-marknadspolitiska medel.Arbetsmarknadspolitiken skall effektiviseras yt-terligare. Ett omfattande utredningsarbete inom dettaområde har redovisats och bildar under-lag för den planerade sysselsättningspolitiska propo-sitionen.Det är också nödvändigt att förbättra lönebild-ningen så att vi kan få en lönekostnadsutveckling pågod europeisk nivå vid låg arbetslöshet. Lönebild-ningen är av avgörande betydelse för möjligheternaatt nå tillbaka till full sysselsättning. Ansvaret fördetta ligger på arbetsmarknadens parter. Regeringenhar tidigare uttalat att parterna gemensamt för rege-ringen bör redovisa hur lönebildningen skall ge enlönekostnadsutveckling på god europeisk nivå vid enbetydligt lägre arbetslöshetsnivå än dagens. Regering-en kommer att träffa parterna för att disku-tera dessa frågor.Villkoren för företagande skall förbättras. Rege-ringen har redan vidtagit flera åtgärder för att främjaett gott näringslivsklimat. De små och medelstoraföretagens kapitalförsörjning har underlättats bl.a.genom att och har fått förbätt-rade utlåningsmöjligheter, genom att ramen för lån tillkvinnliga företagare har utökats väsentligt samt ge-nom tillgång till den utlåning som sker via Europeiskainvesteringsbanken. Regeringen har vidare föreslagitinrättandet av en sjätte med godamöjligheter att placera riskkapital i små och medelsto-ra företag. har fåtttilläggsdirektiv om att analysera och lämna förslagsom kan stimulera företagens investeringar.För del är utvecklingen i Östersjöregio-nen av särskild betydelse. Länderna kommer att bliviktiga marknader för svenska företag. Den 3-4 majmöttes regeringscheferna från länderna runt Östersjönpå svenskt initiativ i och drog upp riktlinjernaför ett fortsatt samarbete. Området runt Östersjönskall knytas samman genom handel, investeringar ochinfrastruktur samt genom ett miljöpolitiskt samarbete.Miljöpolitiken spelar en central roll i en strategiför ökad sysselsättning. Det är i samspelet mellan enambitiös miljöpolitik och ett näringsliv som är beretttill omvandling som kan förnya redan etable-rade näringar och finna nya framgångsrika verksam-heter.Regeringen är beredd att pröva ytterligare idéeroch förslag om en politik för hög tillväxt, minskadarbetslöshet och ökad sysselsättning. Då krävs emel-lertid förslag som har en konkret innebörd, något somnäppeligen uppfylls av de svepande generaliseringaroch vagt beskrivna problemområden som finns i BoLundgrens interpellation. Det krävs vidare att försla-gen är förenliga med en fortsatt ansvarsfull politik förde offentliga finanserna samt att de är förenliga medde värderingar om rättvisa och fördelningshänsyn somomfattas av en stor del av svenska folket.Anf. 2 BO ()Fru talman! Låt mig tacka finansministern för detganska intetsägande svaret - jag hade, tyvärr, inteväntat mig något annat.Låt oss avföra det här med statsfinanserna fråndiskussionen. Det finns ju inga delade meningar omvikten av balans i de offentliga finanserna. Senastegången hade omfattande förslag om ofi-nansierade utgiftsökningar och ofinansierade skatte-sänkningar var , då det dåvarande opposi-tionspartiet Socialdemokraterna föreslog en ofinansie-rad momssänkning och sade nej till ett antal bespa-ringar bl.a. när det gällde arbetslöshetsersättning ochmotsvarande. Sådant skall förhoppningsvis inte upp-repas, inte ens när Socialdemokraterna nästa gång är ioppositionsställning.Sverige har en arbetslöshet som totalt sett liggerpå , exklusive förtidspensionerade. Det är enarbetslöshet som inte går ner. Tvärtom tenderar denatt öka. i har ledaren rubriken:Det går åt fel håll. 53 000 jobb har försvunnit.Tillväxten kommer sannolikt att ligga på mel-lan 0 och . Det är intressant att notera att finans-ministern vidimerar att vi har haft en alltför låg till-växt och en svag långsiktig produktivitetsutvecklingunder . Då är den här interpel-lationen synnerligen motiverad. Men frågan är vadregeringen gör.Vi är överens när det gäller statsfinanserna. Vimåste ha balans i de offentliga finanserna, men hur serpolitiken i övrigt ut? Vad gör ni?Aftonbladet frågade för drygt sedan omsamma sak i en ledare. När det gäller just arbetsmark-nadsfrågor och sysselsättning konstaterades: Beskedetatt regeringen skjuter upp sysselsättningspropositio-nen till kan bara betyda att den inte har någraoffensiva åtgärder.Avslutningsvis skrev man: Ett nytt fattigdomsbe-vis i regeringens och landets viktigaste fråga.Det är alltså bedömning av den poli-tik som står för.Det är bra att regeringen insett det nödvändiga isanerade statsfinanser, men i övrigt kännetecknaspolitiken dels av passivitet, dels av att åtgärder, närsådana vidtagits, oftast har gått i fel riktning. Detgäller t.ex. återställandet av den liberalisering avarbetsrätten som vi genomförde och återställandet avden dubbelbeskattning som försämrar risktagande ochkapitalbildning.Förra veckan såg jag i TV valda delar av regering-en på en scen i . Man skulle lyssna. Det ärklart att vad regeringen kanske borde göra är lyssna,lära och göra. Det finns ju en hel del lärdomar att draav den debatt som förs och av de erfarenheter somekonomer och andra debattörer tar upp i den allmännadebatten. Men när man väl har lyssnat och lärt, om nudet senare är möjligt, gäller det också att göra något.Det är ganska givet att det för att lösa problemetmed de förlorade jobben och de nödvändiga och nyajobben inte räcker med att hänvisa till en utbildnings-satsning, som i sig är nödvändig men som inte fårvara vad regeringen gjort den till, nämligen ett siffer-mässigt exercerande med att minska arbetslöshetssta-tistikens siffror. Det måste i stället vara fråga om enutbildningssatsning där man också satsar på kvalitet.Det handlar inte bara om att låta fler få utbildning.Detta räcker alltså inte!Vi måste ha bra utgångspunkter och förutsättning-ar för kapitalbildning, investeringar och expansion.Då räcker det inte med statliga bidrag och AP-fonder.Det är ju ett tecken på att dubbelbeskattningen ochstraffbeskattningen av fåmansbolagsdelägare leder tillatt man inte får tillräckligt med investeringar. När detgäller beskattningen av arbete och marginalskatternaär det anmärkningsvärt att just pläderarför högre marginalskatter . Man vill inteöppna för den privata tjänstesektorn, där framför alltvissa typer av tjänster straffas ut - det finns ingenmarknad.Jag skulle vilja fullfölja interpellationen genom attställa följande fråga till : Om man ärberedd att vidta åtgärder, vilka åtgärder tänker dåregeringen vidta för att bryta den negativa utvecklingvad gäller jobben och tillväxten som vi ser?Anf. 3 ()Fru talman! Jag utgår från att finansministern ärmedveten om att arbetslösheten har ökat och att job-ben minskat jämfört med . Det innebäratt den politik som regeringen nu för uppenbarligen ärotillräcklig för att lösa våra problem. Mot den bak-grunden har jag tre ganska konkreta frågor:1. Erkänner att de dubbla skattekilarsom hushållen möter vid köp av tjänster är ett pro-blem som bromsar expansionen av tjänstesektornsframväxt, och tänker han i så fall göra något åt detta?2. Erkänner att arbetsrätten i allmän-het och turordningsreglerna i synnerhet är ett mycketallvarligt problem främst för mindre och medelstoraföretag, och är han i så fall beredd att genom lagstift-ning få bort detta allvarliga hinder för företagsamhe-tens möjligheter att skapa jobb?3. Erkänner att det skulle skadaSveriges anseende som investeringsland om politiskabeslut fattades om att lägga ner lönsamma industrian-läggningar, och varför är han i så fall beredd att göradet?Anf. 4 ()Fru talman! Jag har naturligtvis all respekt för attfinansministern i sina inlägg inte hinner svara på såmånga frågor. Jag vågar mig ändå på att ställa ett parfrågor till - vi får väl se hur mycket som hinns med.Finansministern talar i sitt svar om det fria fallet1991-1993. Jag tror nog att vi nu är ganska mångasom är överens om att inte bara tidigare misstag utanockså beslutet att fixera kronan vid ecun, liksom detdogmatiska kronförsvaret som följde fram till fallet inovember 1992, bidrog både till den ökade arbetslös-heten och till den stora statsskulden.Min fråga blir helt enkelt: Är vi, finansministern,överens om den historiebeskrivningen?Uppenbarligen är vi alla här överens om att det ärnödvändigt med budgetsanering. Men det finns risk för att takten i budgetsaneringen kommer ikonflikt med arbetslöshetsmålet på samma sätt somåren 1991-1992. Då skulle jag vilja ställa en fråga.Om det skulle visa sig att de relativt optimistiskabedömningar som görs om att vi skall komma tillbakai ett bättre konjunkturläge kanske ellersenast inte håller, utan det fortsätteratt vara en nedåtgående trend och vi riskerar att ham-na i samma situation som 1992/93 och kommer att haen alltför stark krona, är finansministern då beredd attnågot lätta på ambitionerna att stärka kronkursen ochdriva på takten i budgetsaneringen, alltså att man istället låter budgetsaneringen något tidsfördröjas föratt just klara arbetslösheten?Till sist: Jag är i likhet med andra uppenbarligenoroad över att sysselsättningspropositionen fördröjs.Vänsterpartiet och regeringen var överens på hösten1994 om att en stark arbetsrätt är till fördel för syssel-sättningen. Fackföreningsrörelsen och de anställdasom känner sig trygga och säkra tar ansvar för eko-nomi och lönebildning. Det är alltså bra för syssel-sättningen. Min enkla fråga är helt enkelt: Är detnågonting som har hänt som har gjort att regeringenhar ändrat på den bedömningen?Anf. 5 Finansminister ()Fru talman! Det var många frågor. Jag är inte sä-ker på att jag hinner svara på alla.Jag konstaterar att inledde med attsäga att han hoppades att vi inte skulle tala om sane-ringen av statsfinanserna. Jag förstår detta därför attresultatet av de med borgerlig regering då AnneWibble var finansminister och skatte-minister är ganska förfärande. Det är faktiskt vad jagoch den socialdemokratiska regeringen håller på medi denna dag: en lång rad mycket svåra och smärtsam-ma beslut för att sanera det träsk som efterlämnadesav den tidigare borgerliga regeringen. Detta är intenågot kameralt som skall hållas avskilt från diskus-sioner om sysselsättning och tillväxt. Jag vill återbetona att det är helt avgörande för att vi skall få entillväxt och för att vi skall få högre sysselsättning ochlägre arbetslöshet i att vi klarar att fullföljasaneringen av det konkursbo som vi socialdemokraterfick överta . Så och endast så kan vi fåfortsatt lägre räntor, vilket i sin tur är en absolut nöd-vändig förutsättning för att svenska företag i industrinoch i andra näringar skall öka sina investeringar ochdärmed skapa nya jobb. Ni kommer inte undan ensådan diskussion hur ogärna ni än ville föra den.Jag noterade också att beskriver densocialdemokratiska utbildningssatsningen som ettförsök att tricksa med siffror, närmast att statistiskt fåbort människor ur arbetslöshetssiffrorna. Det är na-turligtvis inte på det sättet. Utbildningssatsningen,som kanske är den största som har gjorts i modern tidi , har till syfte att främja sysselsättning ochtillväxt . Det är bra för de enskilda indivi-derna, och det kommer att vara väldigt många somkommer att få stärka sin kompetens och därigenomhävda sig på den framtida arbetsmarknaden, somkännetecknas av allt större krav på kompetens, alltstörre föränderlighet. Det är också bra för vårt nä-ringsliv och vårt samhälle att vi får mer utbildad ochmer kompetent arbetskraft, som gör att vi kan få upptillväxten i det här landet. Det handlar inte alls omnågot friserande av siffror, som så för-aktfullt beskriver det, utan det handlar om en avgö-rande offensiv insats för att bygga under en politik förökad tillväxt och sysselsättning, just det som den härinterpellationsdebatten skulle handla om.När det sedan gäller skatter kan jag - jag skallgärna inbegripa i detta - berömma migom att ha genomfört en stor skattereform för några årsedan som jag tror på ett avgörande sätt förbättrarförutsättningar för tillväxt och sysselsättning. Det ärmer än vad kan visa upp, som under sintid i mest satt och perforeradedet skattesystem som vi byggde upp genom att införaallsköns avdrag, undantag och särbestämmelser somunderlättade för skatteplanering och som i hög gradbidrog till det statsfinansiella moras som vi sedan harhamnat i.Jag är inte beredd - detta som svar på en av AnneWibbles frågor - att införa särbestämmelser när detgäller hushållens tjänster, om det är pigavdrag ellernågonting dylikt. Jag tycker att tjänstesektorn skallkonkurrera med varusektorn efter samma skatteregler- höga eller låga skatter, men de skall var likformigaoch neutrala. Det var en av de bärande principernabakom skattereformen.När det gäller arbetsrätten pågår nu överläggning-ar med arbetsmarknadens parter som jag hoppas kanleda till någon form av samförstånd. Om inte så blirfallet får regeringen återkomma till frågan . Jaghoppas kunna svara på någon av i nästa inlägg.Anf. 6 BO ()Fru talman! har väl ordspråket "Tommatunnor skramla mest" varit mer passande än . Det ärinte mycket konkret om vad som kan göras för att dearbetslösa skall få jobb och för att tillväxten skall tafart som landets finansminister är beredd att kommafram med.När det gäller saneringen av de offentliga finan-serna: Varför skall man hålla på att diskutera vad somskedde då vi hade regeringsansva-ret? vet mycket väl att sysselsättningenrasade /90. Det i sin tur ledde till att vi fickstora underskott i de offentliga finanserna. Det varnågonting som var på rullning långt innan vi fickregeringsansvaret. Sedan vände sig utvecklingen bl.a.genom de besparingar i storleksordningen 90 miljar-der kronor som företogs vi hade ansva-ret.När det gäller vikten av att sanera de offentliga fi-nanserna finns inga skillnader. Det vi diskuterar är hurdet skall ske, omfattningen och inriktningen. Vi tyck-er att omfattningen borde ha varit större, och vi menaratt inriktningen med så stora skattehöjningar är heltfelaktig och har kvävt tillväxtkraften i svensk eko-nomi. Häri ligger det allvarliga. och jagkan identifiera hinder för tillväxt och nya jobb. En delav dessa hinder nämnde finansministern själv. Detfinns ett antal hinder som kan rivas ned. Om manriver ned dem kommer människor att få jobb ochstatsfinanserna förbättras ytterligare. Men ändå görinte regeringen någonting, vill inte göra någonting.Först återreglerar man det som vi genomförde,relativt blygsamt, på arbetsmarknaden. Sedan sägerman till arbetsmarknadens parter: "Kan ni lösa dettaför vi vågar inte, vi kan inte? Om inte ni kan så kan-ske vi skall göra någonting." Regeringen skall välregera? Det måste väl vara det som är uppgiften förockså den här regeringen.Jag citerar bara vad ni själva säger om utbildning-satsningen. Den anges som ett sätt att minska denöppna arbetslösheten, och det gör den ju. Utbildningär viktig, men det är också viktigt att tänka på kvalite-ten: bättre och fler lärare, bättre teknik, bättre peda-gogik och att också se på kvaliteten. Detta är avgörande inte bara för jobbenutan också för lönebetalningsförmågan i jobben.Varför skall skatten på arbete, marginalskatten,höjas? Det vore bra om finansministern var beredd attnu säga: Nej, jag kommer inte, som politiskt ansvarigför den skattereform på marginalskattesidan somgenomfördes, att acceptera att marginalskatterna höjs.Den statliga inkomstskatten skall vara på . Detskall inte vara några avgifter över förmånstaket.Är finansministern beredd att göra det?Finansminister avvisar detta med tjänstesektornmed att föraktfullt tala om pigavdrag. De människorsom saknar arbete skulle kunna få arbete i tjänstesek-torn, men skattekilarna hindrar det. Då säger finans-ministern att de skall vara arbetslösa. har i stortsett hela oppositionen på den borgerliga sida lagt framförslag av olika slag, och vi har sagt att vi är bereddaatt göra någonting. Men ståndaktigt säger finansminis-tern: Låt människorna vara arbetslösa, låt statsfinan-serna bli ännu sämre.Det vi ägnade oss åt när det gäller beskattningenav kapital var att skapa neutrala regler. Kan finans-ministern försvara detta att vi när det gäller skatten pådet egna riskbärande kapitalet i aktiebolagen har ettdubbelt uttag mot exempelvis det lånade kapitalet?Finansministern har i olika artiklar sagt att detvar rimligt och rätt att ta bort dubbelbeskattningen,som vi då finansierade inom företagssektorn fullt ut.Skall inte de fåmansbolag som kan växa få växa?De spärras allra mest effektivt. Är finansministernberedd att göra någonting vad gäller fåmansbolag?Som undrar jag också: Är finans-ministern verkligen beredd att acceptera en våldsamkapitalförstöring genom en förtidsavveckling av kärn-kraften, som också följs av kraftiga energiskattehöj-ningar och företagsnedläggningar?Svara konkret på de frågorna!Anf. 7 ()Fru talman! Under den socialdemokratiska oppo-sitionstiden var s.k. fristående debattör,så han kanske har glömt att Socialdemokraterna dåsade nej till många besparingar och själva föreslog -hör och häpna! - ofinansierade skattesänkningar.Sanningen är den att om de socialdemokratiska för-slagen hade gått igenom hade statsfinanserna nu variti ett mycket värre skick.