prot · GJ0977 · 1996-03-28 00:00:00 — Analysen har gjorts för skall få en uppfattning om hur vanligt det är attboendekostnaderna har blivit väldigt betungande.Parallellt med detta har ett arbete bedrivits för attförsöka finna några alternativa tekniker för hur dennamycket svåra skattetekniska manöver skall kunnagenomföras. Det är vår förhoppning att det skall varamöjligt att komma till resultat senare under vårenprecis som förutskickades. Men jag kan inte genågot besked om något datum för när detta kan tänkasske.Anf. 92 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag konstateraratt också gav ett löfte precis somförutskickades, så jag ser fram emot detta och hoppasatt resultatet skall presenteras före vårriksdagensslut.Rudolf Steiner-högskolanAnf. 93 ()Fru talman! i är juen alternativ högskola som bekant, vilken för snart tvåår sedan ansökte om rätten att få ge examina. I juniförra året lämnade Universitetskanslern sitt positivabesked. Trots ett flertal påstötningar har ingentinghänt mer än att alla väntar på det slutgilti-ga beskedet från utbildningsminister . Ru-dolf Steiner-högskolan, lärare, studenter och Södertäl-je kommun väntar på beskedet.Jag vill fråga utbildningsministern om det är rim-ligt att handläggningen av ett sådant här ärende kan fåta så här och om det är departementets me-ning att så skall ske även i fortsättningen.Anf. 94 Utbildningsminister ()Fru talman! Det är inte riktigt rätt som frågeställa-ren säger, att har givit grönt ljus föransökningarna. Det har i själva verket gjorts en gans-ka nyanserad bedömning av en komplicerad fråga. Vihar ansett det viktigt att gå igenom detta mycket noga,eftersom det eventuellt kan få prejudicerande följder.Vi har också fört diskussioner med de inblandade.Men jag kan försäkra att det kommer ett besked idenna fråga inom kort.I den mer principiella frågan om det är rimligt attdet tar så vill jag dock säga att det är rimligtatt det tar , om det är ett komplicerat ären-de, så att man kommer fram till ett bra beslut.Anf. 95 ()Fru talman! Då får jag tacka för det beskedet. Ty-värr har man hört att det skall ske någonting inomkort ända , då utbildningsmi-nistern borde ha kunnat lämna ett besked. Jag villpåminna om att den kvalitetsbedömning som hargjorts av Universitetskanslern till stora delar är posi-tiv, för några av utbildningarna har ju faktiskt redangodkänts.Men, fru talman, det kanske är så att utbildnings-ministern egentligen inte gillar alternativa högskoloroch att man därför har dragit frågan i långbänk betyd-ligt mycket mer än vad man borde ha gjort.Anf. 96 Utbildningsminister ()Fru talman! Ärendet har inte dragits i någon lång-bänk. Det har hanterats i den vanliga bänken som gårut på att man prövar ett ärende mycket noga, och dethar vi gjort. Det är därför som jag nu med tillförsiktkan säga att ett besked kommer inom kort.Vad beträffar inställningen i sakfrågan torde det varalämpligt att diskutera den när beskedet kommer.Oppositionspartiernas sparviljaAnf. 97 ()Fru talman! Min fråga ställer jag till statsrådetLeif , som jag för övrigt vill gratulera heltuppriktigt.Frågan gäller budgetsaneringen. Det är ju främsttvå partier här i , förutom Socialdemokra-terna naturligtvis, som har tagit ansvar för konkretabeslut om budgetsanering, nämligen ochVänsterpartiet.En del säger att har tagit ett störreansvar. Då är det viktigt att klargöra vilka konkreta,skarpa saneringsbeslut som har tagit ansvarför som Vänstern inte har tagit ansvar för. Som jag serdet är det beslutet att sänka ersättningsnivåerna till75 % och beslutet att inte kompensera kommunernaför egenavgifterna. Men är det allt, statsrådet ? I så fall har faktiskt vi i tagit ettstörre ansvar, för har ju röstat emot mängderav förslag som vi har tagit ansvar för.Anf. 98 Statsrådet ()Fru talman! Det är en litet överraskande situationatt här recensera olika oppositionspartiers sparvilja,deras inbördes konkurrens om att få skära ned i bidragtill handikappade, sjuka och pensionärer samt höjaskatter för andra medborgare. Jag vill inte gärna fallain i detta. Men låt mig ändå säga så mycket som attbåda partierna har gjort mycket goda insatser, som harvarit till gagn för och bidragit till de rejäla räntesänk-ningar som hela folk nu kan dra fördel av.Men jag vill ändå peka på en skillnad. För dagenförefaller det mig som om på ett bättresätt har kunnat följa upp överenskommelserna och deobehagliga beslut som man har varit med om att fatta.Man har inte börjat framställa detsom att det var någon annans fel, att det nu bara är attgasa på igen och föreslå nya utgifter för kommunerna,kortare arbetstider och allt som vi fick höra GudrunSchyman räkna upp i går.Anf. 99 TALMANNENLars har en följdfråga och en anslutande fråga. Jag avser att ge bådaordet före statsrådet, men ni får inte polemisera medvarandra.Anf. 100 ()Fru talman! Jag delar statsrådet be-dömning att i ord är mycket bättre på attsanera och spara. Det är helt riktigt.Men i kompletteringspropositionen 1995 gjordede en höjning med i sane-ringsprogrammet, som uppgår till 118 miljarderkronor. Är det detta som är skillnaden alltså, eller ärden annorlunda, statsrådet ?Anf. 101 ()Fru talman! Jag skall inte förlänga diskussionen,men jag vill ändå säga att vi är starka anhängare av enstimulerande konkurrens. Dessutom betygsätts vi avmarknaden, även om vi inte alltid tycker om det.Betygsättningen har fungerat väl i vårt fall. Den fun-gerade mindre väl så länge var denenda parten. Jag tycker att detta var det enda somsaknades i statsrådets analys. I övrigt vill jag tacka förde vänliga orden.Anf. 102 Statsrådet ()Fru talman! Som sagt, jag vill inte gärna recenserade olika siffrorna. Men jag vill gärna ge ett erkännan-de ord om insatser under förstahösten av , inte minst tillledamoten personligen som medverkademycket konstruktivt. Men min uppfattning kvarstår,att när vänsterpartister talar runt om i landet, i TVeller här i kammaren så är budskapet att det är förmycket åtstramning, inte för litet och inte hellerlagom. De tycker att kommunerna skall få merapengar, att alla möjliga bidrag skall förbättras, att enoch annan skatt har höjts för mycket och attarbetstiden borde förkortas så att det blir bättre föralla människor. Det är liksom en annan färg på detbudskapet än det som ligger i undertonen till LarsBäckströms mycket nyktrare frågeställning.Taiwans ställningAnf. 103 ()Fru talman! I TV föreföll det somom biståndsministerns förespråkade en Hongkong-lösning vad gäller relationerna mellan ochFastlands-Kina.Jag vill till biståndsministern ställa frågan: Detkan väl ändå inte vara den upp-fattning att relationerna mellan det demokratiska Kinaoch det diktatoriska inom ramen för ett-Kina-politiken skall lösas på ett sätt som riskerar att demo-kratin i försvinner?Anf. 104 Statsrådet ()Fru talman! Jag förstår inte hur göra en sådan tolkning. Vad jag sade var för detförsta att vi, såsom de flesta andra länder i världen,erkänner bara ett . För det andra kan det aldrigvara fel att hålla demokratiska val. För det tredje togvi klart avstånd från de militära hotelser som Fast-lands-Kina utövade mot under själva valkam-panjen.Anf. 105 ()Fru talman! Skall jag tolka svaret så, att bi-ståndsministern därmed tar avstånd från en Hong-konglösning när det gäller relationerna mellan Taiwanoch ?Anf. 106 ()Fru talman! Om man tänker på att kom in i FN 1971 i stället för regim, så har haft på sig att bli ettdemokratiskt land. Jag förstår inte varför man inteskulle kunna kräva att på de åren fått ett demo-kratiskt styrelseskick, så att man nu kan ställa kravetatt skall bli fritt.Anf. 107 Statsrådet ()Fru talman! Vi håller, liksom den överväldigandedelen av jordens stater, fast vid ett-Kina-politiken.Däremot ser vi naturligtvis positivt på den demokra-tiska utvecklingen i . Det måste dock bli ensak för kineserna själva att, förhoppningsvis i enfruktbar dialog mellan och , lösa frå-gan om status.Jag tycker inte att man kan jämföra med Hong-kong. Det området är så speciellt och reglerat genomdet avtal som har träffats med den förra kolonialmak-ten.Anf. 108 ()Fru talman! Oron kom sig just av att det framstodsom om statsrådet uttalat sig för en Hongkonglösningi relationerna mellan de två delarna av det ett-Kinasom vi alla erkänner. Det var det uttalandet som vål-lade sådan oro.Anf. 109 Statsrådet ()Fru talman! Då är väl den oron borta nu.Anf. 110 TALMANNENDetta var den sista frågan. Jag vet att inte alla harfått ställa de frågor de före eller under debatten begärtatt få ställa, men vi har varit överens om att koncent-rera debatten till . Av hänsyn till denpressade arbetssituationen avslutas därmed dennafrågestund. Jag tackar regeringen för dess medverkan.AjourneringKammaren beslök på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dådebatten om utrikesutskottets betänkande UU13skulle fortsätta.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.159 § (forts. från 7 §) (forts. UU13)Anf. 111 ()Fru talman! Jag har inte deltagit i utrikesutskottetsbehandling av detta ärende eftersom jag inte ingår idetta utskott. Jag gör inte heller anspråk på att kunnaersätta , som är föräldraledig, men jagär här i stället för henne.I det här betänkandet behandlas vetorätten inomden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Därhar vi som bekant olika meningar mel-lan partierna. Jag nämner detta inledningsvis, för detär ett utmärkt exempel på hur man ibland tvingashantera frågor för att få ut något meningsfullt av ären-dets behandling.Vi har alltså inte valt att här avge någon reserva-tion. Här handlar det om att som nation skalldriva en linje i en förhandling där många ingår. Vis-serligen kan man då säga: if you can´t beat them jointhem, det kan man använda som princip. Men vi harockså noterat den återkoppling som i det här sam-manhanget finns till och till riksda-gen. Det är en viktig förklaring till att vi inte har re-serverat oss på denna punkt. Vi står dock kvar vid vårgrundläggande hållning.Fru talman! 90-talet har inneburit stora föränd-ringar i . Gamla diktaturer och stater har fallitsönder, nya stater kämpar för att bli stabila demokra-tier. Det är i det perspektivet man skall se den rege-ringskonferens som startar.Drivkraften bakom den europeiska unionen ärdrömmen om en stabil fred. är det mångasom misstror EU. Även om samarbetet mellan Euro-pas länder kanske aldrig varit så djupt och så långtgå-ende som , har vi upplevt krigoch förföljelse i en omfattning som varit för-skonat från de senaste 50 åren.Jag är övertygad om att EU kan få avgörande be-tydelse för en hållbar och fredlig utveckling på deneuropeiska kontinenten, men vi är inte där . Detgäller att ge människorna i östra framtidstrogenom demokratisk och ekonomisk utveckling. Dettasaknas ofta i dag.Vägen till fred och utveckling måste vara att flätasamman länder i ett så nära samarbete attkrig aldrig uppkommer. EG inlemmade en gångGrekland, och i samarbetet. Det varnär de gamla högerdiktaturerna föll i dessa länderna.Nu har de före detta fascistdiktaturerna successivtutvecklats till fungerande demokratier med EU somstabiliserande och pådrivande faktor.Det är en historisk uppgift att nu även ge förut-sättningar för att samma sak skall hända i de tidigarekommunistdiktaturerna, så att de fulltut kan delta inom den europeiska unionen, om de såönskar.Vi måste ta vara på den möjlighet som vi nu haratt utvidga EU, att låta samarbetet växa på bredden,så att det på lång sikt omfattar i stort sett hela deneuropeiska världsdelens demokratiska stater - de somhar respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Vi harchansen att på det sättet göra en historisk insats för attläka såren efter det kalla kriget.Centerpartiet tänker inte bidra till att EU utvecklastill ett stormaktsbygge. Vi tror inte på den sortensimperier. EU skall inte växa på höjden genom att alltfler beslut flyttas till den överstatliga nivån. Center-partiet kommer att motarbeta de krafter som vill flyttamakt från de enskilda länderna till en svällande be-slutsapparat i Bryssel.Det finns fortfarande en del EU-anhängare i densvenska debatten som inte kan se någon skillnad mel-lan att bygga samarbetet på bredden eller att byggadet på höjden. De vill, ibland utan urskiljning, säga jatill alla förslag som kan tänkas stärka EU på medlems-ländernas bekostnad. Utan att blinka och, som detstundtals verkar, utan att tänka ställer de upp på för-slag som ökar centraliseringen inom EU. Det är det-samma som att förorda ökad distans mellan folkenoch den europeiska unionen.EMU:s tredje fas med gemensam valuta och riks-bank passar bra in hos dem som vill centralisera Eu-ropasamarbetet och bygga EU på höjden. EMU förut-sätter att en rad beslut fattas centralt. Det skulle inne-bära en omfattande penning- och finanspolitisk sam-ordning. Sysselsättning och miljö blir en restpost isammanhanget, och människan blir en produktions-faktor som dessutom skall bete sig ekonomiskt opti-malt för att passa in i systemet. Det handlar alltså omatt flyttas dit där jobben är tillgängliga på bästa möjli-ga sätt, utan hänsyn till personliga förhållanden.EMU innebär centralisering i stället för decentrali-sering.EMU hotar samarbetet och delaktigheten mellanEuropas länder. En ny mur riskerar att resas mellaneuropeiska stater vare sig det beror på olika utveck-lingsnivå eller det beror på att en del ställer sig utan-för och andra innanför.Fru talman! , när EU:s nuvarande med-lemsländer möts i för att inleda regeringskonfe-rensen, står samarbetet i inför både stora möj-ligheter och svårigheter.Vi för vår del prioriterar fyra uppgifter inför rege-ringskonferensen:För det första gäller det österut.För det andra gäller det arbetet för en långsiktigthållbar miljösituation i Europa.För det tredje gäller det kampen mot arbetslöshe-ten.För det fjärde gäller det decentralisering genom attstärka närhetsprincipen och dess tillämpning samt attstärka regionerna i Europa.EU har inte råd att upprepa misstagen från Ma-astricht. EU får inte utvecklas så att det i värsta fall,och med rätta, uppfattas som ett projekt för politikeroch byråkrater. Det skulle vara förödande för denfolkliga förankringen och skulle i en förlängningnaturligtvis innebära ett hot mot hela samarbetet.Tvärtom måste resultatet av regeringskonferensen bliatt förtroendet för samarbetet stärks bland EU-ländernas medborgare.Varje nytt steg i det europeiska samarbetet måstefå tid att mogna och att förankras/förkastas av folket.Den folkliga legitimiteten för Europasamarbetet tartid, och den demokratiska processen måste respekte-ras.Jag tycker att det europeiska samarbetet trots allthar mycket att lära av det mera nära nordiska samar-bete som vi haft under en lång tid.Centerpartiet anser att regeringskonferensen måsteleda fram till en konsolidering av samarbetet, samti-digt som konkreta steg tas för att förbereda EU för enutvidgning österut. För är just utvidg-ningen av EU den viktigaste frågan. Målet är ett enatEuropa, där ingen europeisk stat är utesluten frånbörjan. Arbetet med att förbereda utvidgningen avEU, självklart inklusive de baltiska länderna, måste taklara steg framåt under regeringskonferensen. Alltannat vore ett misslyckande. Resultatet av regerings-konferensen måste vara att tempot i utvidgningspro-cessen ökar, inte minskar.Det mesta talar för att nya medlemmar kommer attantas stegvis. Därför finns det inga motiv för att göraförändringar som om EU skulle få 27 medlemsländeröver en natt.Fru talman! En av huvuduppgifterna för Sverigemåste vara att driva miljökraven framåt inom deneuropeiska unionen. Miljöproblemen tar ingen hänsyntill nationella gränser. Det krävs därför överstatligabeslut på detta område för att vi skall kunna nå enhållbar utveckling. Att lösa de gränsöverskridandemiljöproblemen är en av de viktigaste uppgifterna förEU. EU skall dessutom vara pådrivande, inte minstinom OECD-kretsen av länder och inom Rioproces-sen. EU måste alltså ha en vidare syftning än att sam-arbeta enbart inom sig självt. Det är en förutsättningför att kunna påverka t.ex. och att göranågot på miljöområdet som är värt att nämnas.Medlemskapet innebär inte att skall slutavara en föregångare på miljöområdet, för då blir EUbara en bromskloss. Tvärtom skall vi på så mångaområden som möjligt driva på, visa vägen och vara ettgott exempel.På miljöområdet är regeringens skrivelse otill-räcklig, som vi ser saken. Helhetssynen och insiktenom att det krävs förändringar på olika politikområdensaknas. Att föra in ett miljömål för en gemensamjordbrukspolitik, som regeringen föreslår, är bra ochen nödvändig åtgärd, men det är långt ifrån tillräck-ligt. Eftersom vi anser att EU är ett verktyg för enbättre miljö måste vi se till att använda det verktyget.Principen för en hållbar utveckling måste formasockså för den inre marknaden, den ekonomiska politi-ken, handelspolitiken, energipolitiken, transportpoli-tiken osv.Fyrpartiregeringen inledde det svenska samhälletsomställning mot ett kretsloppssamhälle. De interna-tionella riktlinjer som antogs vid iRio, bl.a. , var här en logisk fortsättning.Det är absoluta uppfattning att artikel 2i måste kompletteras utifrån förpliktel-serna från . Det skall framgå i fördra-get att det är en huvuduppgift för EU att främja enhållbar utveckling både bland medlemsstaterna ochglobalt.Regeringens skrivelse är inte heller tillräckligttydlig när det gäller den s.k. miljögarantin. Center-partiets förslag är tydligt och konkret. Vi anser attartikel 100 a skall stärkas. Inte bara en hög skyddsni-vå utan även den s.k. försiktighetsprincipen skalltillämpas när rådet fattar beslut om harmonisering avlagar och författningar för att upprätta den inre mark-naden. Enskilda länder skall kunna gå före och införasträngare regler för varor.Artikel 100 a 4 skall formuleras om i enlighet medartikel 130 t, därför att alla beslut i miljöfrågor, såvälför miljöförstörande utsläpp från fasta anläggningarsom för handeln med varor, skall vara minimiregler.Centerpartiet har länge arbetat för ökade möjlighe-ter till majoritetsbeslut på miljöområdet. Det är tydligtatt kravet på enhällighet vid beslut om miljöskatter utgör ett hinder för att uppnå de gemensammamiljömålen. Det tydligaste exemplet på dessa svårig-heter är oförmågan inom EU att komma överens omen miniminivå för koldioxid- och energibeskattning.Den enda framkomliga vägen är att ändra Romfördra-get så att det blir möjligt att införa miljöskatter genomen kvalificerad majoritet. får inte accepterasänkt miljöstandard. Femte miljöhandlingsprogram-met får inte stanna vid vackra ord.Arbetslösheten är för dagen det största problemetbland EU:s medlemsländer. Förutom lidande för denenskilde medför arbetslösheten sociala problem i formav utanförskap, ökade motsättningar, passivitet,drogmissbruk m.m.Skall EU:s legitimitet bestå, måste unionen förmåatt skapa förutsättningar för fler jobb. De idéer somfunnits om en sysselsättningsunion har stannatvid ord utan operativ uppföljning. Regeringens ambi-tioner, bl.a. att föra in sysselsättningspolitiken i för-draget, är något som måste göras operativt. I likhetmed de förslag som vi har på miljöområet bör manpröva nya mekanismer för övervakning av medlems-ländernas och gemenskapens åtgärder för att stärkaförutsättningarna för nya jobb. I likhet med vad somskrivs i en av kommissionens vitböcker bör skatte-växling utnyttjas för att skapa sådana förutsättningarför fler jobb.Fru talman! EU-medlemskapet innebär att vissagemensamma beslut flyttas från till Bryssel.Men medlemskapet måste också innebära att beslutflyttas åt andra hållet, närmare dem som berörs avbesluten. Det är det enda sättet att nå en fördjupaddemokrati, ett bättre folkligt deltagande och ett störreengagemang samt att ge innehåll åt närhetsprincipen.Lokalt självbestämmande måste vara grunden förde politiska systemen i de västeuropeiska demokrati-erna. Grunden för politiskt beslutsfattande i EU ärenligt subsidiaritetsprincipen,närhetsprincipen. Den principen förutsätter att frågorsom inte uttryckligen hör till unionens kompetens inteheller skall behandlas av EU.Det är mycket allvarligt att regeringen i sin skri-velse inte har några förslag om hur subsidiaritetenskall utvecklas. har även här konkretaförslag som regeringen bör arbeta efter på regerings-konferensen. Det krävs en tydlig normhierarki somger klart besked om beslutsnivåer och om hur detalje-rade beslut varje nivå bör ägna sig åt.Resultatet skulle bli att rådet ägnar sig åt merramlagstiftning. Sedan är det upp till varje medlem-sland att utforma detaljerna.Dessutom bör det inrättas en kompetenskatalogsom talar om vem som skall göra vad. Uppgifterna förunionen, medlemsstaterna samt regionala och lokalaorgan skall tydligt beskrivas.Fru talman! är en lång pro-cess som kommer att pågå . För att nåframgång är det viktigt att koncentrerar sinaansträngningar på områden där vi har särskilt starktintresse. har tydligt markerat fyra centra-la områden: utvidgningen österut, miljön, arbetslöshe-ten och decentralisering.Fru talman! Jag står självfallet bakom Centernssamtliga reservationer i utrikesutskottets betänkande,men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till re-servationerna 2, 13, 19, 21 och 23.Anf. 112 () re-plikFru talman! Det var en punkt i som jag ville replikera på. Det gällde före-ställningen att en gemensam stabil valuta skulle varaett centralistiskt projekt som inte skulle gynna t.ex. deolika delar inom den europeiska unionen som inteligger så centralt.Hela idén med den gemensamma valutan är ju attminska hindren mellan länderna. För att göra detbehöver man ha en stabil valuta - en valuta med högkvalitet. Man har tagit fram konvergenskrav - kriteri-er för hur en stabil valuta skall vara. De överens-stämmer i allt väsentlig också med de krav vi självaställt för vår egen valuta. Vi skall nå ett inflationsmålsom är stabilt, och vi skall inte ha stora underskott iden löpande budgeten och därmed heller inte istatsskulden.Alternativet till det är att vi skulle behålla en ord-ning där och valuta blir ganska be-roende av stora stabila och starka valutor, t.ex. D-marken, för att ta den starkaste och största valutan iEuropa.Jag har svårt att se att ett litet land som Sverigeskulle vinna på en sådan ordning. Vi har ju prövatden. Vi har prövat andra typer av anknytningar tillstörre och starkare valutor. Jag har svårt att se att detför det lilla landet skulle vara en fördel att ha en sådanordning.Det är särskilt viktigt för småföretag i glesbygd,som minsann inte kan låna på de internationella kapi-talmarknaderna, att vi har en stark gemensam valuta.Storföretag kan göra det, men små kan det inte. Då fårman betala en valutarisk - den högre ränta som liggeri valutarisken och som därmed blir särskilt kännbarjust för små företag.Anf. 113 () replikFru talman! Det är viktigt att vi vidgar denna de-batt till att handla om mer än ett monetärt problem.När jag talar om ett centralistiskt projekt talar jagom demokrati - vem som beslutar. naturligtvis inte säga emot mig när jag säger atten centralbank i eller någon annanstans medsex herrar, vilket har nämnts, naturligtvis innebär enbetydande centralism. Men det stannar ju inte där. Ettförenhetligande av den monetära politiken innebär måste hålla någorlunda jämna steg också när detgäller finanspolitiken. Därmed centraliserar man yt-terligare hela den ekonomiska politiken. Det är cent-ralism.Då är nästa fråga för mig som decentralist om detfinns någon möjlighet att undvika detta genom ettalternativt handlande. Det har att göra med på vilketsätt man gör sig beroende av andra. Jag avslöjar ingahemligheter om jag säger att ett av de viktiga motivenför att delta i saneringen av svensk ekonomi, utöveratt det är moraliskt förpliktande i allmänhet för politi-ker i , är att man därmed står säkrare i förhål-lande till omvärlden, som bedömer vår situation. Jumindre statsskulden blir och ju mindre beroende avlångivare vi blir, desto lättare har vi att bestämmasjälva i vårt eget land. Det är en viktig grund. Därförtar jag aldrig avstånd från konvergenskraven. Dethandlar om en ekonomiskpolitisk disciplin. Det är enannan sak.