prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Låt oss setill att de blir utförda.Att korta arbetstiden är inte ett sätt att lösa vårasysselsättningsproblem. Det är någonting vi kan göraom vi vill ta ut en växande välfärd och växande in-komster på det sättet. Det kan vi diskutera, men detlöser inte landets arbetslöshetsproblem.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 4, 37 och 51, även om jag självfal-let står bakom alla de kristdemokratiska och gemen-samma reservationerna i betänkandet.Jag tänkte utgå från den intressanta tiopunktslistansom drog här. En av punkterna var att viskall ha en stark offentlig sektor. Den får inte byggapå tomma löften eller skuldsedlar.I går kom en rapport från ,Kommunernas ekonomiska läge november 96. Därkan man läsa att kommunerna måste minska sinautgifter med under åren1996-1999. Det leder till att antalet anställda måsteminska med 40 000 under samma period.Jag vill inte vara polemisk, utan jag skulle vilja haErik ärliga kommentar till detta. Finns detnågot vi kan göra gemensamt i denna kammare utöveratt höja statsbidragen för att skapa en situation därdenna trend kan brytas? Jag bortser från de retoriskaslängarna om finansieringen av budgetalternativen. Vihar ju för övrigt gått igenom detta mycket noggrantmed , och det är ett par punktersom de har invändningar emot. De kullkastar på intetsätt den stora bilden. Är det möjligt att åstadkommaett trendbrott här och se till att vi verkligen klarar avvård och omsorg? Jag tror att det är någonting somsvenska folket förväntar sig. Jag tror att folk är tröttapå att höra den typ av replikväxlingar som vi har. Kanvi inte försöka komma till saken? Kan vi på något sätthitta en metod att åstadkomma detta?En annan punkt är att vi skall genomföra en ut-bildnings- och kompetensrevolution. Men blir litetbetänksam när man läser de 599 forskarnas debattar-tikel. De ansåg väl närmast att den utbildnings- ochkompetensrevolutionen borde börja på Utbildnings-departementet. Det skulle vara intressant att höra enkommentar ifrån även på den punkten.När det gäller detta att stimulera småföretagandetsade någonting som jag tog fasta på.Han sade: Där har vi socialdemokrater kanske inte sålång tradition.Jag tror att det är rätt, och här har vi litet av pu-delns kärna? Hur kan vi hjälpa er socialdemokrater attkomma till rätta med den faktiskt ganska djupa miss-tro som finns ute, inte minst inom den offentliga sek-torn, mot privata entreprenörer och mot enskildainitiativ på olika områden? Jag tror att det är ett av destora problemen. Det är ett stor pedagogiskt problem.I det sammanhanget har ju försökt. Nuär hon själv borta ur bilden, men hon har ju å andrasidan blivit företagare. Jag såg att hon kanskegör come back i politiken. Det finns kanske hopp iden delen.Anne var inne på att skattesänkningar be-traktas som någon sorts förmåner när vi stimulerarsmåföretagen. Jag noterade att sade attskattesänkningar är att berika sig själva med allmännamedel. Menade verkligen detta? Eller -för att ställa en känd fråga - tar han tillbaka detta?Finns det inte en annan dimension att om man sänkerskattekilar kan detta faktiskt leda till att arbetslöshe-ten går ned och att vi klarar välfärden?Anf. 88 Finansminister ():Fru talman! Det är klart att man berikar sig medallmänna medel om riksdag beslutar att ta utvissa skatter för att finansiera vissa offentliga utgifteroch det sedan kommer lobbyister som kräver förmå-ner för sig själva och sina egna grupper. Förmånerkan utgå både i form av sänkta skatter och ökadeutgifter och därmed bidra till förstöringen av statsfi-nanserna med allt vad det innebär. Det är klart att manberikar sig med allmänna medel. Jag har inte sagt attalla inkomster tillhör staten. Det är en total missupp-fattning. Men den här typen av intressepolitik sombara handlar om att utverka förmåner för sig själv ochundergräva statsfinanserna är att berika sig med all-männa medel. Det står jag för. Jag tar inte tillbaka ettdugg av detta.Sedan tog upp den starka offentligasektorn och vad vi kan göra för att undvika storauppsägningar i kommuner och landsting. skallman naturligtvis vara litet försiktig med att utan vida-re skriva under på partsinlagor som kommer frånKommun- eller Landstingsförbunden. Det är partsin-lagor. Det betyder inte att de är fel, men de skall na-turligtvis granskas noga. Jag håller med om att detfinns bekymmer på det här området. Därför är det enprioriterad uppgift att arbeta med detta och att försökahantera de problemen så bra som möjligt. Vi kommeratt återkomma i den frågan. Det kan jag försäkra.I morgon skall uppträda gemensamtmed och i en misstroende-förklaring, och har dessutom samregeratmed dessa partier tidigare och kanske vill göra detigen. Är det inte litet besvärande att själv kräva ytter-ligare 6,5 miljarder till kommunerna somstorebror, samlingspartiet, vill plocka avkommuner och landsting ?Det skiljer ca 14 miljarder mellan er, plus eller minus.Det svarar väl mot ca 50 000 jobb ytterligare i kom-muner och landsting. Hur skall ni hanterad det pro-blemet? Skall ni vara släpjolle till härockså? Det måste ni väl vara om ni skall kunna hållasams i fortsättningen.Sedan blir jag naturligtvis mycket rörd över vän-ligheten att vilja hjälpa socialdemokratin att bli mersmåföretagarvänlig. Jag är inte säker på att det var ettuttryck för en innersta önskan hos Kristdemokraternaoch att hjälpa Socialdemokraterna att göraökade inbrytningar i dessa led. Jag kan försäkra att viklarar av det alldeles utmärkt själva utan någon assi-stans utifrån. Jag försökte ta upp detta på ett allvarligtsätt. Jag medgav att vi historiskt sett kanske har neg-ligerat småföretagarna och deras speciella situationoch tittat för mycket på stora företag och offentligsektor. Utan att på något sätt överge vare sig storaföretag eller offentlig sektorn är det ingen tvekan omatt vi har en större insikt nu om vikten av att skapa bravillkor för små företag och för nyföretagande. Detkommer till uttryck i den politik vi för och i den poli-tik som vi kommer att föra framöver. Det är ett ut-tryck för en genuin övertygelse. Jag tror att många avsysselsättningsproblemen skall lösas genom att vi gerbra betingelser för små företag så att de kan växa ochgenom att vi stimulerar fler människor att starta nyaföretag. Jag tror att detta är oerhört viktigt.Anf. 89 ():Fru talman! Det var intressant. Vår innersta öns-kan att hjälpa Socialdemokraterna handlar inte om attgöra inbrytningar i småföretagarleden utan kanske omatt skapa en ökad förståelse för att det här kan innebä-ra att man får byta litet av det budskap och den hu-vudinriktning som man har haft tidigare. Det är därjag tror att den stora förändringen behöver ske. Detbehövs en förståelse för att det här är svåra beslut somkanske har stått på plakat och banderoller på förstamaj. Man får förklara att vi kanske behöver göra vissaförändringar här om vi skall klara storastrukturella problem.Hur är det att skriva en gemensam reservation medModeraterna och , när vi har olika upp-fattning hur vi skall fördela resurserna? Jag har för-klarat det tidigare för . Vad det handlarom här är att vi har samma uppfattning om hur viskall få fler och växande företag som kan anställalandets arbetslösa. Därigenom får vi mer resurser.Sedan har vi olika uppfattningar om hur de resur-serna skall fördelas. Hur vi kristdemokrater vill förde-la dem om vi får bestämma har vi visat i vårt budge-talternativ. Det innebär 6,5 miljarder mer i resursertill kommuner och landsting, inte genom höjda bidragutan genom indirekta effekter, bl.a. genom föränd-ringar av egenavgifterna.Detta är någonting som väljarna kommer att få taställning till i valet . Den frågan är intressant. Vihar samma politik före som efter valet. Det är fullt fritt för väljarna att välja mellan parti-erna. Jag tycker att skall fundera på hurdet är för Socialdemokraterna. Ni har bara en valse-del, och där skiljer det sig enormt före och efter valet.Det skulle vara slut på nedskärningarna. ge-nomlever vi de största nedskärningarna inom svensksjukvård som någonsin har sett.Anf. 90 Finansminister ():Fru talman! Ni får ha hur många valsedlar ni villför min del, . Men det var inte det frågangällde. Jag frågade: Hur skall ni bära er åt när Krist-demokraterna vill ha mer pengar till kommuner ochlandsting och , som ni vill samregeramed, vill ta bort en massa pengar från kommuner ochlandsting?Det är diametralt motsatta ståndpunkter. Det kanman inte släta över genom att säga att väljarna fårbestämma på valdagen. är det ungefärsex gånger så många som vill rösta på änsom vill rösta på . Oavsett hur deproportionerna ser ut - om det nu skulle råka bli enborgerlig regering - måste man bestämmasig. Antingen ökar man resurserna eller så minskarman resurserna till kommuner och landsting.Efter att ha iakttagit agerandei en rad olika sammanhang har jag aldrig kunnat upp-täcka att ni fronderar mot Moderata samlingspartiet,utan tvärtom lägger ni er i kölvattnet. Ni är en släpjol-le till den stora moderata båten och brukar i allmänhethänga med på vad föreslår.Den sannolika utgången av detta är, trots vad MatsOdell och hans partivänner säger i omökade resurser till sjukvården och allt annat vackert, irealiteten - om den situationen skulle uppkomma - attni ställer upp på de drastiska moderata nedskärning-arna i kommuner och landsting som innebär att tiotu-sentals jobb försvinner och försämringar av vården,omsorgen och utbildningen. Det är vad det i realitetenhandlar om.SkattefrågorAnf. 91 ():Fru talman! En tredjedel av alla ensamståendeföräldrar fick socialbidrag. Två tredjedelarav alla unga mödrar under mottog socialbidragnågon gång . När det socialdemokratiskaregeringen beslutade att skjuta fram utbetalningen avbarnbidrag tvingades ännu fler barnfamiljertill . Längre än så här sträcker sig intetryggheten i dagens Sverige.Höjda fastighetsskatter tvingar människor att av-yttra bland det käraste de har, det egna hemmet. Ikombination med sänkta bostadsbidrag kommer effek-terna att bli förödande för många familjer.Jag glömmer inte den rara fiskarhustrun som införskatteutskottet oroades inför att behöva lämna sin öoch sin trygga tillvaro för att fastighetsskatten stigittill för henne och hennes man oöverkomliga 17 000kronor. Jag kommer heller aldrig att glömma hennessvar på den typiska socialistiska överhetsfrågan om dehade sökt bostadsbidrag. Jag citerar fritt ur minnet:"Vi är för stolta att söka bidrag. Vi vill klara oss påegen hand." Vad gör den röd-gröna majoriteten för atttrygga tillvaron för dessa människor? Dessvärre ing-enting.Inför valet utlovade socialdemokraterna attarbetslösheten snabbt skulle sjunka till om defick möjlighet att regera. Vallöftet väckte naturligtvisen stark förhoppning hos många arbetslösa människorom ett riktigt jobb och därmed ökad trygghet. Otryggheten ökar.Så sent som i lördags stod det i en av Blekingetid-ningarna att var utan ett riktigt jobb i mitt hem-län. Så såg det ut på BLT:s framsida, IngerLundberg. Det var som var utan eget jobb iBlekinge län.Varför har det blivit så här? Varför tvingas männi-skor att flytta från hus och hem? Varför ökar bidrags-beroendet? Varför stiger arbetslösheten?En av de viktigaste orsakerna är det mycket högaskattetrycket och de enorma skattehöjningar på drygt80 miljarder kronor som regeringen med hjälp avVänstern och genomfört sedan regeringsskif-tet.Dessa skattehöjningar i kombination med minska-de bidrag innebär att många hushåll drabbats dubbeltav den förda politiken. Det är i hög grad låg- ochmedelinkomsttagare som på detta sätt knips åt från tvåhåll. De sitter uppenbarligen fast i ett skruvstäd. Bi-dragsberoendet har ökat markant.När individer och familjer hänvisas till bidrag försin vardagsförsörjning saknar de verkliga möjligheteratt själva förbättra sin situation. En ökad egen insatsomöjliggörs för en del av att de saknar arbete och förandra av att marginaleffekterna av en ökad arbetsin-sats ofta är nästan konfiskatoriska.Socialstyrelsen har konstaterat att hushåll medsocialbidrag i genomsnitt betalar nästan lika mycketskatt som de får i socialbidrag. Enligt dess utvärde-ringar får ett hushåll med socialbidrag i genomsnitt21 i bidrag och betalar i genomsnitt23 i skatt.Vi har i vår partimotion, Att kunna leva på sin lön,visat att en vanlig familj med två barn, där mannenarbetar som metallarbetare och kvinnan är kommu-nalanställd på deltid får behålla av arbetsersätt-ningar efter det att alla skatter är betalda. Den en-samstående mamman, med ett barn, som arbetar deltidoch bor i hyreslägenhet får behålla av sin totalaarbetsersättning. Skatten är sålunda den dominerandeutgiften i ett normalhushåll. Den höga beskattningenleder till att allt fler blir beroende av offentliga bidrag,som i sin tur betalas av höjda skatter.Socialdemokraterna och visar inga teckenpå att ändra den skruvstädssituation som mångasvenskar hamnar i med dagens politik. Det finns såle-des ingen som helst förståelse från dessa partiers sidaatt genom sänkta skatter förändra förutsättningar så attallt fler människor i vårt land kan leva på sin lön. Denuppvaktande fiskarhustrun från Stockholms skärgårdfår således inget stöd för att tillsammans med sin mansjälv forma sin livstillvaro. De tvingas antingen säljaeller sätta sig i skuld på ålderns höst för att betalaskatten. Var finns den sociala tryggheten i Socialde-mokraternas ?Det är synnerligen anmärkningsvärt att Centernbefäster det höga skattetrycket och inte ger någonegen signal vad partiet vill åstadkomma när det gällerinriktningen av skattepolitiken. Det enda Centernbidrar med är ytterligare skattehöjningar i form avökade miljöskatter med . Attstärka den enskilde individen genom att denne skall fåmöjlighet att kunna leva på sin lön genom sänktaskatter synes även vara helt främmande för Centern.Enligt moderat uppfattning skall en politik somsyftar till att skapa förutsättningar för att de flestaskall kunna leva på sin lön stå på två ben. Det ena ären aktiv skattesänkningspolitik som syftar till att växlalägre skatter mot minskat behov av bidrag och offent-ligt stöd. Det andra benet är reformer, bl.a. på skatte-området, som syftar till att stärka tillväxtkraften iekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressastillbaka och antalet människor som av andra skälblivit helt beroende av det offentliga för sin försörj-ning minskar.Det långsiktiga målet måste vara att den som är ibehov av bidrag och offentligt stöd inte skall betalaskatt och att den som betalar skatt inte skall behövabidrag. Det är ju helt orimligt att bedriva en politiksom innebär att hushåll med socialbidrag i genomsnittbetalar nästan lika mycket skatt som de får i bidrag.Innan jag kommer in på de aktuella skatteförsla-gen vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på vik-ten av att åstadkomma ett bättre företagarklimat somskall skapa förutsättningar för nya verkliga jobb i denprivata sektorn.Som framgår av skatteutskottets yttrande till fi-nansutskottet nämner den röd-gröna majoriteten ickemed ett ord vilka effekter som de genomförda skatte-höjningarna på ca kan ha på denrekordhöga arbetslösheten och på den, tyvärr, stigan-de arbetslösheten.Jag tycker mig också ha märkt en omsvängning avdet politiska budskapet från regeringens sida. Dettalas numera allt mindre om att de nya jobben finns iden privata sektorn, särskilt inte hos de små och me-delstora företagen. Är det möjligen på det viset, IngerLundberg, att den öppna arbetslösheten enligt gammalgod socialdemokratisk sed skall halveras genom attgömmas i konstlade jobb inom den offentliga sektornoch i åtgärder i form av utbildning som i första handbeaktar volym i stället för kvalitet? Det leder till ännuhögre skatter och till fler ofria människor som intelängre kan påverka sin egen situation.Bl.a. mot bakgrund härav är det förvånansvärt attCentern inte har någon mening om den framtida in-riktningen av skattepolitiken när det gäller ett förbätt-rat företagarklimat. har så fort tillfälle givitsslagit sig för bröstet och uttalat vilket ansvar partiettagit för en gynnsam ekonomisk utveckling. Men vadhar ni egentligen gjort för att skapa förutsättningar föratt förbättra ett företagarklimat och därmed nya rikti-ga jobb?Det är ofattbart att ni lydigt och snällt följt rege-ringens absurda förslag om att ställa krav på företagenatt förskottsinbetala moms och förlänga sjuklöneperi-oden med . Dessa två beslut ärutan tvekan de som i hög grad satt sin prägel på detförsämrade företagarklimatet.Det räcker emellertid inte med detta. Ni har också,utan att blinka, lagt er för kraven om att införa fastig-hetsskatt på industrifastigheter och återinföra fastig-hetsskatt på kommersiella lokaler. Ni har medverkattill en halvering av avdraget för representation. Ni haraktivt bidragit till att införa en produktionsskatt på el,vilket har lett till om inte uppsägningar så i varje fallvarsel på . I har det ocksågått att se effekter av genomförda beslut.Ni har medverkat till en kraftigt höjd drivmedels-beskattning avseende arbetsredskap. Ni höjer elskat-ten för ett mycket stort antal företag - samtliga Sveri-ges bönder får höjd elskatt med det förslag som nuligger. Ni låter er styras av regeringen och dess tjäns-temän när det gäller att införa moms på körkortsut-bildning. Vem vill vara, eller bli, företagare undersådana premisser? Vilket ansvar tar ni för att återska-pa det goda företagarklimat som fick sin pånyttfödelseunder förra mandatperioden?Det höga svenska skattetrycket medför stora socia-la problem. Det tar sig indirekt uttryck i att en svagekonomisk utveckling och en hög arbetslöshet gör attmånga saknar ett riktigt arbete att försörja sig på ochatt reallöneutvecklingen för dem som har ett arbeteblir svag.De höga skatterna får också stora direkta negativakonsekvenser för enskilda människor och familjer.Tillvaron blir otrygg för alla dem som tvingas till entillvaro där varje krona går till att täcka nödvändigautgifter och där inkomsten ofta inte räcker till. Soci-albidragsberoendet ökar, och alltfler lever med mar-ginaler som innebär att en oförutsedd större utgift kaninnebära en katastrof.I syfte att lindra de negativa effekterna av denhögskattepolitik som regeringen bedriver föreslår vimoderater sänkta skatter med 65 miljarder som fi-nansieras med konkreta besparingar.Det är viktigt att människor i ökande grad fårmöjlighet att leva på sin lön. Vi föreslår därför vä-sentliga skattesänkningar som primärt kommer låg-och medelinkomsttagare till del. Vi vill således bl.a.sänka egenavgifterna , skapa utrymme fören sänkning av kommunalskatten med 2:50 per skat-tekrona genom att införa s.k. nationell skolpeng ochdärmed lyfta över finansieringsansvaret för grund-och gymnasieskolan till staten, höja grundavdraget till10 , införa ett extra grundavdrag på 10 000 krper barn vid den kommunala beskattningen och slopaden allmänna löneavgiften. Vi vill att förslag om höjdskatt på el och fossila bränslen avslås. Vi vill sänkafastighetsskatten för bostäder samt återställa skattere-formen.Detta betyder att det normalhushåll som jag in-ledningsvis talade om - Metallarbetaren, vars kvinnajobbar i kommunen - med våra förslag kommer att fåsin skatt sänkt med . För enensamstående mamma sänks skatten med nästan entusenlapp per månad.Våra åtgärder leder till att alltfler människor kanklara sig på lönen efter skatt. De är tillväxtfrämjandeoch bidrar också till en bättre lönebildning och där-med till ett bättre företagarklimat och friare medbor-gare.Utöver dessa förslag vill vi genomföra skatte-sänkningar som leder till ett klart förbättrat företa-garklimat. Det innebär att vi vill slopa dubbelbe-skattningen på aktier, ändra reglerna för momsupp-börd för att få bort förskottsinbetalningen, slopa denförlängda sjuklöneperioden, sänka skatten för få-mansbolagsdelägare och bredda i stället för avvecklariskkapitalavdraget. Uppfinnare bör ges möjlighet attbeskatta inkomster av royalty i inkomstslaget kapital.Vidare vill vi slopa förmögenhetsbeskattningenoch införa nuvärdesavskrivning. Vi vill också attregeringens förslag om en begränsning av rätten tillavsättning till periodiseringsfond, att förslaget om enhalvering av representationsavdraget och regeringensförslag om en dubblering av koldioxidskatten avslås.Vi vill sänka dieseloljeskatten avseende arbetsredskaptill den nivå som gällde samt införa enskattereduktion avseende hushållstjänster på 30 %och att arbetsgivaravgifterna slopas avseen-de dessa tjänster.I kombination med reformeringar inom andra po-litikerområden, exempelvis arbetsrätten, kommerdessa skattesänkningsförslag att leda till en förbättradtillväxt och ett gynnsammare företagarklimat. Förut-sättningar skapas därmed för nya riktiga jobb i denprivata sektorn.Jag vill ställa två frågor till : Var-för tillåter ni att alltfler människor hamnar i bidrags-beroende? Är det inte självklart att man skall kunnaleva på sin lön? Eftersom sjuklöneperioden är enskattefråga blir en tredje fråga: Vem tjänar på enfördubblad sjuklöneperiod?Moderaterna har gång på gång tagit initiativ för attmildra effekterna av den kraftigt höjda fastighetsskat-ten och förmögenhetskatten till följd av höjda ochorättvisa taxeringsvärden. Socialdemokraterna ochCentern lyssnar precis lika litet på oss som de gjort isamband med de uppvaktningar som förekommit iärendet.Efter den senaste uppvaktningen, då bl.a. fiskar-hustrun från en ö i deltog, mar-kerade Socialdemokraterna med skärpa att fastighets-skatten är en form av kapitalbeskattning och att mark-nadsvärdet skall ligga till grund för beskattningen.Märk väl att de regler som gäller skall gälla också ifortsättningen!Samtliga oppositionspartier i skatteutskottet hade,med tanke på uttalanden som gjorts i press, radio ochTV, förväntat sig att socialdemokraterna skulle backafrån sin tidigare intagna position. Men som i så mångaandra frågor som präglar icke-regeringen det inget av det. De höga skatterna, som drivermänniskor från hus och hem, ligger stenhårt fast.Centern har, som vanligt, ställt sig bakom även dennaskattehöjarpolitik.För att komma till rätta med den orimliga fastig-hetsskatten vill vi moderater successivt slopa den-samma och införa schablonbeskattning av småhusfrån . Vi vill att skatteuttaget reducerasetappvis, så att av det taxerade byggnadsvärdettas upp till beskattning som inkomst av kapital medfull avdragsrätt för ränteutgifter. Motsvarande reglerbör gälla för bostadsrätter. Reglerna för fastighetstax-ering bör förenklas och förmögenhetsskatten slopas.För att mildra de orimliga effekterna nu och i detkorta perspektivet vill vi, med verkan från detta år,sänka fastighetsskatten på bostäder från till1,. Vi vill också att skatten därefter sänks med0,vardera och 1998. Föratt undvika stora regionala skillnader föreslår vi attendast halva markvärdet skall ligga till grund för uttagav fastighetsskatt. Vi föreslår också att ett tak fast-ställs för den del av markvärdet som skall ligga tillgrund för beskattning.I avvaktan på att förmögenhetsskatten helt slopasföreslår vi att det skattefria beloppet höjs till1,, med verkan från detta år.Regeringens högskattepolitik ligger benhårt fast.Det är faktiskt på det viset att ytterligare skattehöj-ningar inte kan uteslutas. Det finns således inget hoppför det ökande antalet människor i vårt land som sitterfast i bidragsberoendet att bli herre över sin egenvardag. Drömmen om att kunna leva på sin lön ellerpension blir inte förverkligad vid fortsatt socialdemo-kratiskt regeringsinnehav.Sverige behöver en regering. Vårt land har i prak-tiken saknat regeringschef . Denröra och stökighet som den röd-gröna majoritetenställer till med skapar osäkerhet inför framtiden.Människorna känner sig vilsna.Den borgerliga oppositionen har i olika samman-hang under innevarande mandatperiod visat att detfinns ett starkt alternativ till en ny borgerlig regeringefter val. Ett alternativ som bygger på en avde viktigaste uppgifterna, nämligen att skapa uthålligaförutsättningar för ett gynnsamt företagarklimat somkommer att ge nya verkliga jobb.