prot · GJ0968 · 1996-03-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:68Onsdagen den 13 marsKl. 9.00 14.32Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 mars.2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 6 marsSfU3 ArbetsskadefrågorMom. 1 (arbetsskadebegreppet)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)Votering:272 för utskottet32 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 69 m, 21 c, 22 fp, 13 kdsFör res. 1: 18 v, 14 mpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 2 kdsMom.2 (rehabilitering vid arbetsskada m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (arbetshjälpmedel)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU13 Organisationen av den periodiska fordons-kontrollenMom. 1 (periodisk fordonskontroll)1. utskottet2. (m, c, fp)Votering:181 för utskottet128 för res.40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 2 fp, 18 v, 13 mpFör res. : 70 m, 22 c, 22 fp, 1 mp, 13 kdsFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 c, 2 fp, 4 v, 4 mp, 2 kdsOla Ström (fp) anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU18 DjurförsökMom. 1 (lagstiftning m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 2 (införsel av apor för djurförsök)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:293 för utskottet15 för res. 21 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 69 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 13 kdsFör res. 2: 1 fp, 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 10 m, 5 c, 2 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsMom. 3 (djurtest av kosmetika)1. utskottet2. 3 (v)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:35 för res. 315 för res. 4259 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:275 för utskottet34 för res. 31 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 70 m, 21 c, 23 fp, 13 kdsFör res. 3: 1 fp, 19 v, 14 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 c, 2 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsOlle () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 6 (alternativ till djurförsök)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:295 för utskottet16 för res. 538 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 21 c, 23 fp, 19 v, 13 kdsFör res. 5: 1 c, 1 fp, 14 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsMom. 12 (utvärdering av djurförsökens relevans)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:274 för utskottet35 för res. 82 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 20 c, 23 fp, 13 kdsFör res. 8: 1 c, 1 fp, 19 v, 14 mpAvstod: 1 s, 1 cFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU14 EnergistadgefördragetKammaren biföll utskottets hemställan.BoU13 Tilläggsbudget för /96 i vadavser bostadsutskottets beredningsområdeKammaren biföll utskottets hemställan.3 § Aktuell debatt: Regional utvecklingAnf. 1 ()Herr talman! har begärt denna debattom regionalpolitiken mot bakgrund av den regionalautvecklingen och de, som viuppfattar dem, synnerligen alarmerande signalernaom utvecklingen i olika delar av landet.Under 1980-talet var folkvandringen från landetsglesbygdsregioner mycket stor. komutvecklingen i flera avseenden att likna den vi hade iSverige . Storstäderna ochuniversitetsorterna växte, landsbygden och de mindreorterna avfolkades. , , synstecken som tyder på att den enkelriktade befolknings-förflyttningen hotar att upprepas. Befolkningsutveck-lingen i bekräftar att den regiona-la obalansen ökar. Endast 9 av landets 24 län kunderedovisa ett högre befolkningstal.Ett genomgående drag är att ljuset släcks i hus ef-ter hus i allt fler byar, småsamhällen och mindre stä-der runt om i landet. är på väg att kantra. Dennegativa befolkningsutvecklingen, risken för sämreservice och den ökade arbetslösheten är inte bara ettproblem för skogslänen. Det gäller i lika hög gradBergslagen och sydöstra , och det är ett pro-blem också för några av landets större orter.Vi måste förstärka regionalpolitiken och vi måstesöka nya vägar. Det behövs också en helhetssyn. Denhögre utbildningen måste byggas ut vid de mindrehögskolorna, så som har beslutat. Småföre-tagen, som ofta är livsnerven för de mindre orterna,måste ha goda utvecklingsbetingelser. Anslagen tillupprustning och underhåll av vägar och järnvägarmåste fördelas utifrån det långsiktiga målet att skaparegional balans. Vi måste också lära oss att utnyttja deEU-medel som står till förfogande.Herr talman! Med dagens debatt om den regionalautvecklingen hoppas jag att vi får en framåtsyftandedialog om åtgärder för att hela skall leva.Anf. 2 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! och jag har mycketgemensamt. Vi kommer bägge från en del av Sverigedär frågor om regional balans har varit, och är, oer-hört viktiga. Vi känner bägge starkt det engagemangsom finns hos människorna i dessa delar av landet.Kampen för regional rättvisa är oerhört viktig där.Vi har inte bara de geografiska rötterna gemen-samt. Vi representerar också två partier som har endjup folkrörelseförankring. Socialdemokratin harliksom i högre grad än andra partier satt denregionala balansen högt på dagordningen. Det varockså dessa två partier som stod bakom den regional-politiska propositionen som förelades förravåren. Det var för övrigt ett historiskt tillfälle - aldrigtidigare har och Socialdemokraterna gjortupp om regionalpolitiken. Detta var första gången. Jagär glad för att vi kan ha denna enighet. Det är nämli-gen en styrka för vårt land och en tillgång i det regio-nalpolitiska arbetet att våra båda partier engagerar sigi denna fråga.Sett över litet , och jämfört med andraländer, kan man säga att den svenska regionalpoliti-ken har varit framgångsrik. Vi har varit bra på atthålla samman vårt land. Om man ser på skillnader iinkomster och den regionala spridningen av dessaöver landet, ser man att i detta avseende till-hör de bästa länderna i världen. I finns detinget land som har så små skillnader som Sverige.Men det finns ett hot - och det hotet är dessvärrealltför verkligt och alltför nära. Den regionala utveck-lingen bestäms nämligen ytterst av hur ekonomin ochsysselsättningen utvecklas. Sambandet är egentligenganska enkelt. Tillväxt ger fler jobb och bra befolk-ningsutveckling. Missväxt ger färre jobb och befolk-ningsminskning.Vi kan med facit i hand konstatera att den elän-desexplosion som genomgick under början av90-talet på alla sätt var förödande. Jobben försvann.Titta bara på oss debattörer här . Hur ser det ut ivåra hemkommuner? I för-svann 5 000 jobb, i ochBollnäs försvann 2 000 jobb, i försvann 9 000 jobb, i försvann 1 000 jobb, i Hans AnderssonsLudvika försvann 2 000 jobb och i försvann 1 000 jobb. Sammanlagt försvannnästan 600 000 jobb i . All den sysselsättning-sökning som vi hade åstadkommit under utrade-rades . Jobben bara försvann. Detär naturligtvis en katastrof, och det är också den abso-lut viktigaste orsaken och bakgrunden till dagensdebatt.I mitt inledningsanförande vill jag peka på femområden där regeringen på ett snabbt och kraftfulltsätt agerat för att förbättra den regionala balansen.För det första gäller det den ekonomiska politiken.Den bär frukt. I stället för missväxt har vi nu tillväxt.Sysselsättningen i skogslänen har mellan 1994 och1995 ökat med ungefär 10 000 jobb. Under de förstaåren av 90-talet minskade sysselsättningen med90 000 jobb i skogslänen. Vi talar alltså om helt andrasiffror nu i och än vad vi gjorde ibörjan av 90-talet. Vi talar om plus i stället för minus.Som en noggrann trädgårdsarbetare har regeringenplöjt upp den mark som förtorkat, rensat bort ogräsoch öppnat bevattningsfåror som den förra regeringenlät torka igen - allt för att skapa en hög och varaktigtillväxt i hela . Hela behövs nämligenom vi skall kunna halvera arbetslösheten.För det andra gäller det regionalpolitiken. Det ären av de få områdena i budgeten som i princip harlämnats orört. Medan andra politikområden hartvingats skära ned, satsar regeringen 4 miljarder kro-nor på regionalpolitiken. Detta var en del av uppgö-relsen mellan Socialdemokraterna och . Dettatycker jag är ett styrkebesked - vi arbetar för regionalbalans.För det tredje gäller det återflödet från EU:sstrukturfonder. Det innebär ett rejält nettotillskott tillregionalpolitiken. Det rör sig inte om några småpeng-ar - sammantaget handlar det om i storleksordningen13-14 miljarder kronor som via EU:s strukturfonderunder en femårsperiod satsas i de hårdast utsatta regi-onerna i vårt land.Det blir möjligt att satsa på tillväxt, och det är t.ex.det som gjort det möjligt för oss att i går besluta omatt etablera ett miljö- och rymdforskningsinstitut iKiruna. Institutet är ett unikt samverkansprojekt, tillvilket resurser ges från kommunen, från staten ochfrån EU. Totalt handlar det om en gemensam satsningpå . Vi räknar med attEU kommer att bli den största bidragsgivaren till . Regeringenkommer för sin del att fatta beslut om insti-tutet.På samma sätt görs nu en stor satsning i en mycketperifer kommun som , långt uppe utefter denfinska gränsen, för högskoleutbildning tillsammansmed . Också detta är ett samfinansi-eringsprojekt mellan kommun, stat och EU. Rege-ringen kommer att fatta beslut också omdenna satsning i Pajala.För det fjärde genomför vi nu en av vår tids storadecentraliseringsreformer. Vi för till den regionalaoch lokala nivån ned beslut om hur EU:s strukturfon-der skall användas i . För alla de 13-14 mil-jarder som det gäller skall beslut fattas ute i landet.Det är något nytt och spännande för . Det skallinte ske i eller i , utan projektenskall bestämmas i , i , i Visbyoch i andra orter ute i våra målområden.Decentraliseringen skall också gå vidare. Rege-ringen kommer att överlämna en proposition tillriksdagen om försöksverksamhet med ökat lokaltinflytande över arbetsmarknadspolitiken. Vi gör detdärmed möjligt att i ett tiotal kommuner på ett friaresätt utnyttja offentliga medel för att nå bättre effek-tivitet i arbetsmarknadspolitiken, varvid försäkrings-kassorna, kommunerna och arbetsförmedlingarna kanjobba närmare varandra. Vi vill sätta människan icentrum. Systemen skall inte hindra en bra använd-ning av resurserna.För det femte går vi nu igenom några av de bor-gerliga statsrådens försyndelser. Ort för ort, åtgärd föråtgärd granskar vi de regionala konsekvenserna av demånga privatiseringar, bolagiseringar och avregle-ringar som dessa statsråd genomförde. Vi skall tafram ett bokslut över det ideologiska korståg somsignerades av de herrar som sysslade med detta - förde var allihop herrar. gäller det att räddas det somräddas kan.För oss socialdemokrater är regionalpolitiken endel av välfärdspolitiken, men den är också en del avtillväxtpolitiken. Det är självklart att det skall rådajämlika villkor mellan individerna i vårt land menockså mellan regionerna. I själva verket är det så attjämlikhet på individnivå förutsätter regional rättvisa.Människor i och skall ha sammarätt till utveckling som de som bor i ochTrelleborg.Vi har också varit oerhört framgångsrika i det ar-betet. Den generella välfärdspolitiken har gett männi-skor samma rätt, oavsett var de bor i landet. Man harrätt till sjukvård, rätt till utbildning och rätt till entrygg ålderdom, och det skall man ha oavsett var manbor, såväl i som i Morjärv.Den generella välfärdspolitiken har varit det kittsom hållit samman landet. Att slå vakt om det kittet,att hålla ihop en fungerande välfärdspolitik, är oerhörtviktigt. Det är en förutsättning för regional balans.Men för oss socialdemokrater är regionalpolitikeni än högre grad en aktiv del av tillväxtpolitiken. Föratt vi skall klara tillväxten krävs att vi tar till varakraften i hela . Varje region i bär påen tillväxtkraft. Det må gälla skogen och vattenkraf-ten i eller informationstekniken i Stockholmoch - i allt detta ligger en kraft som gertillväxt.Jag ser här stora möjligheter. Den nya teknikenger nya förutsättningar och skapar möjligheter attförkorta avstånden. Därför behövs regionalpolitikenbåde ur välfärdspolitisk och ur tillväxtpolitisk syn-punkt.Vår tids största utmaning är att ge alla rätten tillett jobb. För att klara det krävs åtgärder på alla politi-kområden, och i synnerhet krävs regionalpolitik. Vibehöver hela för att kunna halvera arbetslös-heten.Anf. 3 ()Herr talman! Jag tror att det är viktigt att vi har enbred samsyn i så stora och viktiga frågor som det handlar om, nämligen hur vi skall skapa godalevnadsbetingelser i alla delar av landet.För sedan besökte jag Suokolojärvi, en litenby i kommun. I Emmastugan, byns sam-lingslokal, mötte jag några av byns invånare . De hade en hälsning till riksdagensom löd: Ge oss förutsättningar att utveckla vår bygd,möjlighet att stanna kvar och utveckla företagandet,jordbruket, servicen och kommunikationerna!De hade en önskan att få samma levnadsbetingel-ser och möjligheter som man har i andra delar avlandet. Jag tycker att det är ett berättigat krav. Vimåste ta vara på den skaparkraft som de visade ochsom också finns runt om i landet i många lokala ut-vecklingsgrupper. Den har manifesterats många gång-er, och den kommer att manifesteras vid lantbruks-riksdagen om någon vecka.Det är nu som den första med-vetna satsningen på lokaliserings- och regionalpolitikgjordes . harriksdagen gjort stolta deklarationer om livskraft i helalandet. Man måste ställa sig frågan: Har riksdagensbeslut i alla delar skapat livskraft i hela landet? Mittsvar är nej.Vi måste nu söka upp nya områden. Vi måste in-tensifiera resursinsatserna till utveckling, kompetensosv. Högskolorna utgör en motor i arbetet på att ut-veckla vad informationstekniken kan ge oss. Vi börockså utnyttja omställningen av energisystemet till attskapa arbete, sysselsättning och nya företag runt om ilandet.Jag vill ställa några frågor till arbetsmarknadsmi-nistern. Vi har den s.k. Hörn-lundmodellen, som innebär att man flyttar resurserfrån arbetsmarknadspolitiska till närings- och regio-nalpolitiska insatser. Under fyrpartiregeringens tidflyttades från arbetsmarknads-politik till regional utveckling. vidtogs en lik-nande åtgärd i samband med uppgörelsen mellanCenterpartiet och regeringen.Jag vill fråga: Är arbetsmarknadsministern bereddatt fortsätta med den typen av åtgärder för att kunnaskapa en slagkraftig regionalpolitik?Vi behöver också goda kommunikationer för att fålivskraft i hela landet. Jag menar att anslagen tillunderhåll och upprustning av vägnätet måste få enbättre regionalpolitisk profil. satsas stora pengarpå några få projekt i vårt land. kostarpå ett enda ställe ungefär - kanske - avregionalpolitiskt stöd.Jag vill fråga om arbetsmarknadsministern är be-redd att medverka till att anslagen till upprustning avvägunderhåll får en bättre regionalpolitisk profil iframtiden.Signaler från staten, från statliga företag, från da-tabolag och även från detta hus betyder mycket runtom i landet. skickade ut ensignal. Man deklarerade att man skulle sälja sinafastigheter i t.ex. och koncentrera sitt fas-tighetsägande till andra orter, framför allt i kustområ-den. Jag tycker att det är en mycket tydligt illavars-lande signal när ett statligt företag säger att den delenav landet är intressant för företaget. Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta medanledning av besked?Jag menar inte att vi skall göra fastigheter till enhuvudfråga i denna debatt, men det är viktigt att före-tag som ägs av staten tar sitt regionalpolitiska ansvar.Om man medvetet säger att man i en viss del av lan-det inte vill äga fastigheter , kan det upp-fattas som en signal att man inte tror på den landsde-len, i det här fallet Jämtland.Småföretagen har en särskilt stor betydelse för attskapa livskraft. Det gäller i allmänhet i hela landet,men det gäller i synnerhet i glesbefolkade områden.Goda betingelser för de mindre företagen är av avgö-rande betydelse för hur vi skall lyckas med den regio-nala utvecklingen. Jag vet att se-dan har ett stort intresse för just demindre företagens villkor.De mindre företagen måste främjas i förhållandetill de stora. Det är en grundprincip som vi måste ha.Vi måste medverka till att skapa fler småföretag. Detär de som kan skapa livskraften runt om i landet. Mendå behöver vi också regler och förordningar som gördet möjligt för de mindre företagen att utvecklas.En sak som jag vill ta upp är att de förändradereglerna för momsuppbörden i större utsträckningmåste ta hänsyn till de mindre företagen. Den besluta-de likviditetsindragningen är förstås en besparing ochen förstärkning för staten. Men vi skall också varamedvetna om att det har fått besvärliga konsekvenserför en del företag.För ligger det ingen prestige i attförändringen behålls till punkt och pricka. Men vi taransvar för de saneringsåtgärder som vi medverkar till,även efter genomförandet.Som jag ser det behövs det en förändring av reg-lerna för att vi skall kunna få en bättre förståelse föroch en bättre tillväxt i de mindre företagen. Eftersomjag vet att har ett stort intresse förde här frågorna vill jag fråga honom om han är bereddatt medverka till en förändring av reglerna för mom-suppbörd för små företag. Jag och ärdet.Anf. 4 ()Herr talman! Efter kärleks-förklaring till och harmycket vackert sagts i debatten av de föregåendetalarna om den regionala tillväxtens betydelse.Mycket vackert har också sagts om glesbygdens inne-boende kraft och om vad som kan åstadkommas omblott statsmakternas välvilja består. Mycket vackerthar sagts om vad det betyder att hela måsteleva.Men mycket litet har än så länge sagts i debattenom vad det i grunden är som får hela att leva.Låt oss främst konstatera att det i varje fall inte ärstöd och bidrag. Senast i raden av dem som konstate-rar att de inte har någon långtidseffekt är professorChrister i samband med en utvecklingsrap-port om näringslivsdynamiken under 90-talet.På punkt efter punkt har socialdemokratin underårens lopp försvårat för företagandet, med höga skat-ter, med otillräckliga möjligheter att generera riskvil-ligt kapital och med en arbetsrättslig lagstiftning somosvikligt och effektivt har hindrat företag från att växaoch utvecklas.I dag, med närmare en miljon människor utanförden reguljära arbetsmarknaden, har det socialdemo-kratiska språket förändrats. Motståndet mot företagaremärks inte lika tydligt i retoriken. Det finns t.o.m. desom kallar företagaren för en hjälte.Men politiken ligger fast. Sedan regeringsskiftet1994 har man med bistånd från framför allt Vänster-partiet lyckats åstadkomma en hel lista med försäm-ringar för företagare. Det senaste som Socialdemokra-terna tillsammans med sitt stödparti harlyckats driva igenom är förändrade momsinbetal-ningsregler som får att fullkomligtrasa.Ändå säger och att man före-träder en politik för företagande och nya arbetstillfäl-len. Er trovärdighet är mycket låg vadgäller företagsamhet och att nedbringa arbetslösheten.Det enda vettiga måste nu vara att riva upp momsbe-slutet. Socialdemokraterna brukar ju gilla återställare.Herr talman! Jag har inte tagit fel på debatt. Jagvet att debatten om småföretagarnas villkor kommersenare. Skälet till att jag i denna regionalpolitiskadebatt så starkt betonar företagarens villkor är minövertygelse om och även min personliga erfarenhet avatt varje regions, varje kommuns och varje bygdsmöjligheter att utvecklas ligger i den lokala företag-samhetens och arbetsmarknadens möjlighet att växaoch utvecklas.Herr talman! Den regionalpolitik som AndersSundström och står för är regional-politik som varken hör 90-talet eller framtiden till.Den vilar på en övertro på en mängd av all skönsstödformer och fördelningspolitiska instrument och etttill intet förpliktande uttalande om en likvärdig stan-dard i hela Sverige.I stället bör en modern regionalpolitik formas avnågot som kan kallas attraktionspolitik. Det är enpolitik som bygger på nätverksuppbyggnad, kompe-tensutveckling, nischtänkande, infrastruktursupp-byggnad och förmågan att skapa ett allmänt attraktivtinvesteringsklimat. Denna politik skapas underifrånav enskilda människor, kommuner och regioner - integenom centralstyrda regionalpolitiska bidrag.En strategi för en regionalpolitisk attraktionspoli-tik är för det första det absolut självklara: att skapa ettgott allmänt ekonomiskt läge - ett ekonomiskt lägedär också företagare får möjlighet att tjäna pengar,det andra: Vidareutveckla infrastrukturssats-ningarna på framför allt telekommunikationens områ-de. Det får inte finnas några som helst hinder förföretag att etablera sig eller för överföring av kun-skap, och det inom hela Sverige.För det tredje: Stimulera nischutveckling. Nischersom ligger rätt i tiden signalerar tillväxt och utveck-ling. Tydliga exempel på denna lokala och regionalaspecialisering är utomlands och i Sve-rige , eller Åre med turism och data.För det fjärde: Lyft fram den livskvalitet som bliren allt viktigare komponent för att attrahera kompe-tens och företagsamhet. Här finns en klar dragnings-kraft till små orter och till landsbygden.För det femte och sista: Utveckla kompetens ochkunskapsutveckling i regionalpolitiken. Teknik finns genom ITV för att avsides belägna orter skallkunna tillgodogöra sig högskolans och universitetensutbud utan långa resor.Herr talman! Det är de många människornas ini-tiativkraft, företagaranda och kompetens som kommeratt skapa regional tillväxt och utveckling. Det är interiksdags- eller regeringsbeslut om utsprättande avbidrag som kommer att forma framtidens regionalautveckling. Skall nya arbetstillfällen tillkomma är detnu hög tid att rensa bland alla hinder för företagandeoch ge förutsättningar för svaga regioner att utvecklasutan stöd.Min förhoppning om att ochPer-Ola kommer att klara den utmaningen ärdock mycket liten.Anf. 5 ()Herr talman! begärdeCenterpartiet en aktuell debatt om regional utveck-ling. Dagen innan, , betaladelandets större företagare in förtida moms för förstagången. , , vardet småföretagarnas tur att betala in moms innan dehade fått betalt av sina kunder. Totalt tog staten ut 8-9miljarder kronor från företagarna. Bakom det beslutetstod Centern.Jag tycker att det var väldigt bra att Centerpartietföreslog den här debatten. oroar sig för attbefolkningen minskar utanför storstadsområdena. Detär mycket omtänksamt om oss som bor på landet. Idebattbegäran skriver att det krävsomedelbara offensiva insatser. Det är bra.Nu har vi tillfälle att diskutera vad som verkligenpåverkar förutsättningarna att bo och leva utanförstäderna i . Jag hävdar att det handlar om jobb,jobb och åter jobb.I den förra borgerliga regeringen tog man steg moten utveckling av landsbygden och en regionalpolitiksom visade att det finns en skaparkraft på landsbyg-den. hade då ansvaret för arbetsmarknad ochregionalpolitik. Då startade en process. Landsbygdenvar på väg att erövra initiativkraft och framtidstro.Landsbygden är en viktig resurs. Här bor en tred-jedel av befolkning. Här kan morgondagensarbetstillfällen i kretslopps- och kunskapssamhälletskapas. Här får staten hög verkningsgrad på insattamedel för att skapa sysselsättning. Här finns boen-de- och rekreationsmöjligheter med hög livskvalitet.Här är kultur- och fritidsaktiviteter mångfacetteradeoch rikhaltiga.Här finns någonting som är viktigt för framtidsut-veckling: individers engagemang och skaparkraft. Härär föreningslivet och demokratin väl utvecklad ochrotad. Här hushållar man med resurser i konkretAgenda 21-anda. Här sker IT-satsningar. I bygdersom präglats och dominerats av basnäringar liggerframtiden i moderna kunskaper och tekniker.