prot · GJ0986 · 1996-04-25 00:00:00 — Regeringen har utgåttifrån elevernas rätt till en likvärdig och god utbild-ning.Den utgångspunkten får självfallet konsekvenser närdet gäller de ekonomiska bidrag som en kommun ärskyldig att ge en godkänt fristående skola, och som enfristående skola har rätt att få i de fall den har blivitgodkänd för bidrag. Regeringens utgångspunkt ärdock inte på något sätt kommunens eller den fristå-ende skolans ekonomi - den är elevens rätt.Förbud mot barnpornografiAnf. 107 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern. Under den förra mandatperioden drev vikristdemokrater tillsammans med Socialdemokraternaigenom ett beslut om en grundlagsförändring för attstoppa innehav av barnpornografi. Dess värre stoppa-de och genomförandet avdetta beslut . Det kommer att kunna träda ikraft år 1999.Under de senaste dagarna har jag sett en del sakeri medierna som har oroat mig - oroande signaler omatt Socialdemokraterna kan komma att svänga i dennafråga i den nu arbetande parlamentariska utredningen.Jag tycker att regeringen nu måste ge en tydlig mar-kering inför det fortsatta arbetet.Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frå-ga till justitieministern: regeringen att med-verka till en försämring av den vilande lagstiftningenmot barnpornografi? Lagstiftningen innebär att kraft-fulla straff kan utdömas om man genominnehav av barnpornografi bidragit till denna vidrigahantering.Anf. 108 Justitieminister ()Fru talman! När regeringen efter sitt tillträde till-satte en utredning för att se över frågan om barnpor-nografi var det uttalade syftet att utredningen hade tilluppgift att se dels hur det vilande grundlagsförslagetkunde förbättras i något avseende, dels hur bekämp-ningen av barnpornografi i övrigt kunde förbättras.Detta är utredningens uppdrag. Jag räknar med attden fullgör det, och att den kommer med ett förslag ienlighet med direktiven.Anf. 109 ()Fru talman! Jag tolkar justitieministerns svar somatt det inte fråga om att nu dra tillbaka det förslag somriksdagen redan en gång har antagit, och därmedförsämra lagstiftningen. Det enda det kan handla omfrån utredningens sida är förbättringar.Jag vill bara få bekräftat att detta är en riktigtolkning av det svar justitieministern gav.Anf. 110 Justitieminister ()Fru talman! Jag kan inte bedöma vad en förbätt-ring av det vilande grundlagsförslaget kan innebära.Om en förbättring innebär att man måste dra tillbakadet vilande grundlagsförslaget kan jag tänka mig attdet är ett bra förslag. Då följer det de intentioner somdirektiven har.Min uppfattning är fortfarande den som låg till grundför det beslut som den förra fattade - att vimåste ha en lagstiftning som gör det möjligt attkomma åt all barnpornografi. Det innebär även krimi-nalisering av innehav av sådan.Mobbning i skolanAnf. 111 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga skolministern.Den handlar om mobbning i skolorna. Det har kommiten rapport om att man inte tar sitt ansvar som manborde.Jag vill fråga hur statsrådet ser på detta. göra något särskilt åt det?Anf. 112 Statsrådet ()Fru talman! Den mobbning som finns i skolorna,och även på andra ställen i samhället, är ett mycketstort och allvarligt problem. Det är stort därför att detär många elever som faktiskt är utsatta för någon formav mobbning under sin skoltid, men det är också stortav den anledningen att även de elever som inte blirutsatta för mobbning lär sig något väsentligt av hurskolan och de vuxna människorna i skolan hanterarproblemet med mobbningen.Därför är det mycket viktigt att skolorna nu upp-fyller de krav som ställs i läroplanen, bl.a. detta att detpå varje skola skall finnas en handlingsplan emotmobbning. Det finns ännu inte på samtliga skolor.Staten bidrar bl.a. genom mobbningspro-jekt för att på olika sätt trycka på ute i kommunernaoch på skolorna och för att sprida goda exempel påhur man konkret kan arbeta emot mobbning.Jag tror också att man måste ta ett något störregrepp och över huvud taget diskutera värderingsfrå-gor mer i skolan. Skolan har en viktig uppgift i vårdemokrati att hävda, värna och utveckla våra grund-läggande demokratiska värderingar. Det är en uppgiftsom är ännu större än arbetet att motverka mobbning.På den punkten tror jag att den svenska skolan kan blibättre än den har varit.Jag har tidigare här i redovisat att viplanerar att tillsätta en särskild arbetsgrupp med upp-gift att lägga fram förslag om hur våra myndigheter påolika sätt kan samordnas för att på bästa sätt stödjadet lokala arbetet med värderingsfrågorna i skolan.Anf. 113 SKÅNBERG (kds)Fru talman! Den förra läroplanen sade ju att sko-lan skulle hävda de demokratiska värdena men varaneutral till värderings- och människosynsfrågor. Mensom skolministern sade har det blivit en ändring i ochmed den nuvarande läroplanen där det står att värde-ringar skall hävdas. fattades ett riks-dagsbeslut om att skolans värdegrund skulle vila påkristen etik och västerländsk humanism.Skulle skolministern, utöver det hon redan harsagt, vilja utveckla mer om vad en implementering avdessa värderingar skulle kunna innebära utöver arbe-tet mot mobbning, som är en självklarhet?Anf. 114 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig först säga att i och med Lgr80 lämnade vi det tidigare ställningstagandet somgällde att skolan skulle vara neutral och införde enannan formulering. Skolan skulle vara allsidig ochsaklig. Man kan säga att det därmed gjordes ett ställ-ningstagande att skolan också skulle stå för och hävdavissa värderingar på ett mer uttalat sätt än vad somhade gällt i tidigare läroplaner. Det är alltså ingentingnytt i den läroplan som antogs 1994.I den läroplan som gäller står det inte att sko-lans värdegrund skall vila på västerländska humanismoch etik, utan det är en annan formulering.När det gäller dessa frågor vill jag gärna säga attdet är viktigt att vi stöder det lokala arbetet. Lärarnahar, både som lärare och därmed som bärare av devärderingar som läroplan och skollag grundar sig på,en särskild uppgift. Men även alla andra vuxna i sam-hället totalt och alldeles speciellt i skolan har också enviktig uppgift när det gäller att ta initiativ till ochsvara på ungdomars vilja att diskutera värderingsfrå-gor.Jag har här i kammare,bl.a. med anledning av diskussioner kring nazipro-paganda och rasismpropaganda i skolan, tagit uppfrågan om hur viktigt det är att skolan tar sin demo-kratiska uppgift att hävda, värna och utveckla våragrundläggande demokratiska värderingar pådjupaste allvar.Fristående gymnasieskola i . 115 ()Fru talman! Jag har också en fråga till statsrådetYlva på temat en sammanhållen skola urett integrationsperspektiv.Jag vet att det ligger en fråga för beredning hosregeringen angående offentligt stöd till en friståendegymnasieskola i , . Som ett av de absolut viktigaste in-strumentet för att klara av det växande problemet meduppdelning av människor i olika kategorier ser jagutbildningsväsendet.Kommunen har i sitt yttrande till Länsstyrelsenavstyrkt ansökan med motiveringen att detta skulleöka segregationen och bidra till en flykt av framförallt språkstarka elever från det existerande Bot-vidsgymnasiet. ser man en risk för att densammanhållna skolan som vi värnar så om skulleskadas. Även grannkommunen, den borgerligt styrdaSalems kommun, har anfört liknande argument.Länsstyrelsen själv är mycket positiv i sin bedömningav det här fallet.Min fråga till är: När avser rege-ringen behandla den här, som jag ser det, viktigafrågan för kampen mot segregationen i Stockholmlän?Anf. 116 Statsrådet ()Fru talman! Regeringen har avgjort fråganom ansökan om offentligt stöd till nio fristående gym-nasieskolor, bl.a. vad jag förstår den gymnasieskolasom hänvisar till. Av dessa nio an-sökningar har regeringen bifallit fem och avslagitfyra.Det har kommit in två ansökningar om friståendegymnasieskolor från , dels frånSödertörns fria hantverksgymnasium om en utbildningpå hantverksprogrammet, dels från J S Pedagogik ABom utbildning på samhällsvetenskapsprogrammet.Regeringen har bifallit ansökan om en gymnasieskolapå hantverksprogrammet men avslagit ansökan frånJ S om en gymnasieskola med interna-tionell inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet.Grunden för regeringens beslut är den lagstiftningsom finns som säger att det är regeringens upp-gift att för de gymnasieutbildningar som uppfyllerkvalitetskraven också göra en bedömning om detfinns påtagliga negativa effekter för övrigt skolväsen-de i regionen. Det är regeringens bedömning att ettbeslut att bifalla ansökan från J S omen fristående gymnasieskola med samhällsveten-skapsprogrammet skulle innebära sådana påtagliganegativa effekter. Grunden för regeringens beslut äryttranden från , Salems kommunoch kommun. Samtliga kommuner som haryttrat sig har avstyrkt ansökan.Justitieministerns besök i . 117 ()Fru talman! Jag har en fråga till justitieministernsom var i för att talatill kommunfullmäktige i som första stats-råd någonsin.I sitt anförande underströk justitieministern bety-delsen av de lokala insatserna och engagemanget fördet brottsförebyggande arbetet. hade honjust innan hon gick in i lokalen vägrat att ta emot ettflygblad och lyssna på demonstrerande landskronaborutanför rådhuset.Dessutom poängterade justitieministern att mantalar mycket om Polisens resurser men i stället bordeman prata mer om hur resurserna används. Då är minfråga: Är det verkligen rätt att använda resurserna tillatt låta Polisen transportera varenda fyllerist till Hel-singborg därför att man har stängt polisstationen iLandskrona? Där har man tidigare finkat dessa.Dessutom undrar jag hur justitieministern tror attdet lokala engagemanget verkligen kan öka när t.o.m.relativt stora kommuner som saknar dyg-net-runt-bemanning på polisstationen.Anf. 118 Justitieminister ()Fru talman! blir man lycklig över vissa frå-gor. När det gäller den första frågan ställer till mig om varför jag vägrade att taemot ett flygblad från landskronabor vill jag säga attjag har önskat att få den frågan för att kunna förklaradetta.Det var inte vilka landskronabor som helst somstod där utanför och demonstrerade. Det var femmedlemmar från Moderata samlingspartiet. När jagförst fick flygbladet tog jag gärna emot det och fråga-de den som gav mig det om det var en person somarbetade på Polisen eller på annat sätt var engagerad.Då fick jag veta att det var en aktiv moderat. Då titta-de jag på flygbladet och såg att det ingenstans stod attdet var ett flygblad från . Därför lämnadejag tillbaka det och sade att jag gärna tar emot flyg-blad bara jag vet vem de kommer ifrån.Men i valde att föra enkampanj mot regeringens nedskärningar utan att talaom att det var som stod bakom den kam-panjen. Dess värre lyckades man inte mobilisera nå-gon enda landskronabo som inte var medlem i Mode-rata samlingspartiet.I frågan om resursanvändningen, dvs. om det ärrätt att använda polisens resurser på det viset att manfraktar fyllerister från till ,vill jag säga att det gäller ett avstånd om 3 mil och attdet i vårt land fraktas fyllerister betydligt längresträckor än så. Men huruvida det är rätt resursan-vändning eller inte överlåter jag till polismyndigheteni att själv avgöra. Det är faktiskt ett beslutsom fattas på den nivån.När det gäller att engagemanget i det brottsföre-byggande arbetet skulle påverkas av det faktum inte har dygnetruntöppet på polisstationen skullejag nog önska att frågeställaren informerade sig omgrunden för ett beslut om att inte ha öppet kl. 3 envardagsnatt på en polisstation. Det beror på att mangör den bedömningen att det är en bättre resursan-vändning att polisen i stället för att sitta på polissta-tionen befinner sig ute på gatan för att gripa brotts-lingar och hjälpa människor till rätta. Med dagensmoderna teknik kan man nämligen nå polisen ävenom den inte sitter på själva polisstationen. Det viktigaär att polisen finns där ute när människor behöverden.Anf. 119 ()Fru talman! Även aktiva moderater kan varalandskronabor med all rätt att framföra sina sina syn-punkter när justitieministern kommer på besök just föratt diskutera sådana här frågor.Beslutet att nattstänga harfattats av länspolismyndigheten. Jag är fullständigtövertygad om att det icke är rätt resursutnyttjande attlåta polisbilarna vara på motorvägen mellan och . De borde vara i ,där de gör en betydligt bättre insats.Anf. 120 Justitieminister ()Fru talman! Självklart har i Lands-krona rätt att framföra sina synpunkter, och det varockså vad de gjorde. Vad jag begärde var att de gjor-de det under öppen flagg och inte dolde att de gjordedet i egenskap av moderater.Jag gratulerar , som bättrekan bedöma hur polisen bör använda sina resurserän vad polisen själv kan göra.Etablering av dagligvaruhandelnAnf. 121 ()Fru talman! Jag har en fråga till inrikesministerJörgen . Det finns uppgifter om att rege-ringen planerar en återställare av plan- och bygglagenså till vida att man tänker ge tillbaka kommunernamöjligheten att stoppa etableringar av dagligvaruhan-del i områden där annan handel kommer att släppasfram. Vi hade i näringsutskottet en utfråg-ning om konkurrensfrågor, och då sade , som är ordförande i , attregeringen enligt hans uppfattning borde avstå frånden föreslagna lagändringen, eftersom man kundeförvänta sig negativa effekter på livsmedelspriserna.Min fråga är då: Är inrikesministern beredd att taintryck av denna oro?Anf. 122 Statsrådet ()Fru talman! En utredning har avlevererat sitt be-tänkande, och i det föreslås det som . Detta ärende är nu under beredning, och jagkan därför inte ge något klart besked om vilkenställning regeringen kommer att ta i den frågan.Vi har tagit till oss utredningens betänkande.Vi tittar på motiven, vi bereder ärendet och vi ber attfå återkomma.8 § Svar på interpellation 1995/96:171 om FN:sembargo mot IrakAnf. 123 Utrikesminister ()Fru talman! har ställt frågor omFN:s embargo mot . Jag delar den oro över denhumanitära situationen i som beskrivs i interpel-lationen. Särskilt allvarliga är rapporter om hur barntar skada på grund av undernäring och sjukdomar.FN:s sanktioner mot infördes som ett direktsvar på invasion av , en aggressions-handling i flagrant strid mot . Världssam-fundet slöt vidare enigt upp bakom kravet att Irakmåste förstöra eller bortföra alla massförstörelsevapenför att sanktionerna skall hävas.En särskild kommission under ambassadör ledning kontrollerar om dessa förutsättningar äruppfyllda. Eftersom inte uppfyllt alla villkor harsäkerhetsrådet ännu inte upphävt sanktionerna. Irakbär därför ansvaret för att sanktionerna finns kvar.Ekonomiska sanktioner kan medföraoönskade negativa effekter, vilket framhåller. Sanktionerna drabbar ibland särskiltutsatta och sårbara grupper, medan politiska ledareinte sällan är immuna mot effekterna.Utformningen av FN:s sanktioner tar hänsyn tilldetta dilemma. Den medger export till av varorför humanitära ändamål.Sålunda omfattas inte mediciner av sanktionerna.Livsmedel kan exporteras till efter godkännandeav den s.k. sanktionskommittén enligt ett förenklatförfarande. Övriga produkter prövas av i varje enskilt fall. Varans karaktär avgörom sanktionskommittén kan bevilja dispens. Endastvaror för grundläggande civila behov får exporterastill Irak.Det är en grannlaga uppgift för Sanktionskommit-tén att pröva dessa ärenden och nå klarhet om det ärvaror för civilt bruk. Bl.a. har reservdelar för vatten-och avloppssystem kunnat exporteras till eftersådan prövning.FN har erbjudit möjligheter att förbättra denhumanitära situationen i landet. harantagit resolutioner om att delvis upphäva sanktioner-na. Den senaste, resolution 986, antogs i april 1995.Dessa resolutioner ger möjlighet att sälja en vissmängd olja, under former som kontrolleras av FN, iutbyte mot medicin, livsmedel och vissa andra varorför grundläggande civila behov.Iraks ledare har tyvärr inte tagit till vara dennamöjlighet. Det har dock ägt rum en rad samtal mellanIrak och FN om hur resolution 986 skallgenomföras. FN:s rättschef leder samta-len från FN:s sida.Regeringens principiella uppfattning är att eko-nomiska sanktioner utgör ett viktigt instrument förvärldssamfundet att utöva påtryckningar. Det är ettfolkrättsligt legitimt och internationellt accepterat sättatt söka påverka en stats beteende och därmed främjaett visst politiskt resultat, i detta fall att tvinga attoskadliggöra massförstörelsevapen.Självfallet måste FN:s sanktioner generellt ges enutformning så att oskyldigas lidande kan minimeras. diskussioner som pågår inom FN om reformer avsanktionsinstrumentet arbetar för att sanktio-ner ges en humanitär utformning.Jag är medveten om att sanktioner är ett trubbigtinstrument, som i fallet i hög grad har drabbat enoskyldig civilbefolkning. Jag vill dock återigen beto-na att ansvaret i fall vilar på ledning.Jag beklagar djupt att inte axlar sitt grundläg-gande humanitära ansvar för att lindra den irakiskabefolkningens nöd och inte ens utnyttjar möjlighetenatt under FN:s kontroll sälja olja i utbyte mot medicinoch livsmedel. Därmed avstår den irakiska regeringenmedvetet från åtgärder som skulle leda till bättrelevnadsvillkor för befolkningen i , särskilt förbarnen. Det avgörande är dock att ändrar singrundläggande politik och oskadliggör sina massför-störelsevapen.I interpellationen aktualiserar ettantal konkreta frågeställningar som rör FN:s sanktio-ner mot . Dessa har beaktats i utformningen avsanktionerna och vägs fortlöpande in i tillämpningenav gällande sanktionsregim.Slutligen vill jag peka på det internationella hu-manitära bistånd i form av bl.a. medicin och livsme-del som lämnas för att lindra den irakiska civilbe-folkningens lidande. I ett särskilt interpellationssvarkommer statsrådet att redovisa omfat-tande stöd till dessa ansträngningar att bistå dem somlider nöd i Irak.Anf. 124 ()Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern för sva-ret.Bakgrunden till interpellationen är en resa till jag gjorde för att studera den humanitärasituationen. Jag har i och för sig återgivit det jag sågganska utförligt i interpellationen, men jag vill ändå,inte minst för kammarens protokoll, upprepa en del.Sammanfattningsvis sade FN:s ställföreträdandechef för de humanitära insatserna i att hälso-vården i håller på att kollapsa. Det var alltså inteen irakier som sade detta utan FN:s chef på området.Jag kunde konstatera att den sociala situationen ärmycket allvarlig: hög arbetslöshet, svårigheter i ut-bildning och forskning och illa åtgången infrastruktur- inte minst kommunikationerna, det ser man tydligt.Människor tvingas på grund av låga löner och högapriser sälja sina ägodelar för att få pengar till mat. IBasra, nere vid gulfen, är vattnet dyrare än bensinen.Detta leder naturligtvis till att samhällsmoralenurgröps. Brottslighet och prostitution tilltar, och detfår allvarliga konsekvenser på lång sikt.Vi kunde se att undernäringen är stor, inte baragenom FN:s siffror på att 4 miljoner, varav hälftenbarn, svälter eller är nära svältgränsen. Vi kunde påort och ställe diskutera detta med FN:s folk och se endel med egna ögon.Vi kunde se att avloppssystemet var ur funktion,att reningsverken inte fungerar och att avloppet rinnerut på gatorna i exempelvis Basra.Vi kunde se att det inte fanns möjlighet att få rentvatten. Floderna är ju nedsmutsade av avloppet, ochdet råder brist på kemikalier för att rena vattnet.Människor får alltså i viss utsträckning dricka dåligtvatten. Till detta kommer en sophantering som intefungerar, inte i i alla fall.Självfallet blir människor sjuka av detta och sökersig till sjukvården. Men sjukvården är också drabbadav reservdelsbrist, teknikerbrist, som gör att man t.ex.inte kan underhålla kuvöser, och en katastrofal bristpå mediciner.Det saknas smärtstillande mediciner, insulin me-diciner mot epilepsi, antibiotika, hjärtmedicin ochcellgifter för cancerbehandling, vilket gör att man intekan bota barnleukemi. Det är ju vi duktiga på här iSverige. Man kan bara ta emot akuta fall, och ändåblir det köer.Alla dessa samverkande faktorer gör att läget ärkatastrofalt, vilket naturligtvis regim bär stortansvar för. Men enligt min mening kan man inte fris-kriva FN från ett delansvar.Resultatet är alltså att folk lider medan regi-men klarar sig. Fem, sanktioner har inte letttill något särskilt bra resultat. Visserligen har en delav massförstörelsevapnen skrotats, men konskekven-serna för folket är utomordentligt allvarliga.Man kan ockskå se att folkets vrede vänds mot FNoch i stor utsträckning mot - inte mot regimensledare måste göra något. Det kan inte vara på dethär sättet. Sanktionerna fungerar inte i verkligheten;det är helt uppenbart när man besöker Irak.Villkoren i sanktionerna är ju mycket detaljeradeoch hårda. Det är helt enkelt mycket svårt för attkomma över medicin och reservdelar på grund avfrysta tillgångar och spelreglerna.Mot den här bakgrunden undrar jag: Är det interimligt, när sanktionerna får dessa effekter - oavsettvilken motpart man har att göra med - att man pånågot sätt ändrar i sanktionerna, så att de inte slår såhårt mot folket?Detta är en generell fråga som inte enbart bordeberöra utan också andra länder.Anf. 125 Utrikesminister ()Fru talman! Det är två bilder som står emot var-andra vad gäller Irak.Den ena är den situation som be-skriver, nämligen civilbefolkningens lidande. Sank-tionerna är en del av deras lidande, men det har na-turligtvis också att göra med den regim som styr lan-det.Mot denna bild står för Världssamfundets del detfaktum att är en stat som angripit ett grannland påett mycket brutalt sätt. för attundanröja risken för den här typen av attacker enhäl-ligt hävdade att måste göra sig av med sina mass-förstörelsevapen, har inte levt upp till detta.Detta är ju bakgrunden till sanktionerna som finnsmot , inte att man vill att civilbefolkningdrabbas.Man måste tänka efter ordentligt vad sanktionernaär till för. Finns det något annat som kan förmå Irakatt göra sig av med massförstörelsevapnen? Det ärfaktiskt en väldigt viktig fråga, såväl för civil-befolkningen i som för folken runt omkring Irak.Det är en svår moralisk avvägning man måste gö-ra. Det är djupt beklagligt att civilbefolkningen lider.Men jag tycker att det är fel att lägga skulden för dettapå FN. , statsledning, har inte levt upptill det som man är skyldig att leva upp till vad gällermassförstörelsevapnen.FN har insett att detta kan innebära svårigheteroch skapat en hel del ventiler i sitt sanktionssystem.Det finns kontrollerade möjligheter att sälja olja föratt få in t.ex. medicin, livsmedel och annat som under-lättar för människor att leva ett normalt liv. Men Irakvill inte utnyttja de öppningar som FN har givit.Lösningen på detta är att efterlever de resolu-tioner som har antagit. Helst skallman förstås göra sig av med alla massförstörelseva-pen; det är det vi vill. Då skulle frågan vara ur värl-den. Så den ligger i regerings hand. Under tidenmåste man i första hand acceptera resolution 986 ochbyta olja mot annat.Sedan är det en generell fråga hur sanktioner skallutformas. Jag tycker att det är en fråga som vi behö-ver grunna mycket mer på. Vi är på det klara med attsanktioner är ett trubbigt instrument.Det finns en särskild arbetsgrupp inom FN, där videltar från svensk sida. Vi gör det med de principerför sanktionsutformning inom FN som togs fram irapporten om globalt ledarskap. Den rapporten skrevsav en kommission som leddes av ochShridath Ramphal.Anf. 126 ()Fru talman! Jag vill ju på intet sätt försvara vadIrak har gjort och vad som ligger bakom sanktionerna.Samtidigt får man väl ändå säga att till huvudde-len tillintetgjort sina massförstörelsevapen, även omman inte nått ända fram. Man har ju kommit en avse-värd bit på väg.Man skall inte lägga någon skuld på FN, sägs det.Jag tycker att man delvis kan göra det.