prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — De kan vara bra och positivaom de verkligen är engångsåtgärder, men om be-stämmelserna återkommer kommerde inte längre att få åsyftad verkan. I stället kan deinnebära att husägare skjuter upp nödvändiga repara-tioner i förhoppningen att skattereduktioner ellerbidrag litet senare skall införas och sänka kostnadernaför de nödvändiga reparationerna. Tänker tillräckligtmånga på det viset kan det bli ytterligare avmattningpå byggmarknaden, och då är inget vunnet.Vi moderater vill i stället skapa en sund efterfrå-gesituation på marknaden för reparationer, underhålloch ombyggnader. Man behöver inte vara särskiltduktig i matematik för att räkna ut hur vårt högaskatteläge effektivt har bromsat en av de viktigasteorsakerna till ökad effektivitet i samhällsekonomin,nämligen principen om arbetsfördelning och speciali-sering.Vi i är ju för frihandel mellan länder, ochvi har därför låga tullar. Bakom den attityden liggervetskapen att tullar hindrar en riktig arbetsfördelningmellan olika länder och därmed också en produktivi-tetsutveckling. På samma sätt är det med skatterna.Höga skatter försvårar arbetsfördelning och är därförskadliga för medborgarnas välstånd. Trots detta ärregeringen inte beredd att sänka det totala skatte-trycket, utan detta har i stället höjts under de här åren.Möjligtvis kan regeringen, som i det aktuella fallet,tänka sig temporära skattereduktioner men inte någrarejäla tag.Herr talman! Det höga skattetrycket snedvridersamhällets sätt att fungera och är därför direkt skad-ligt. Höga marginalskatter, löneskatter i form av ar-betsgivaravgifter utan koppling till förmåner, högmervärdesskatt, dubbelbeskattning av riskkapital etc.samverkar till att skattekilen blir så stor att inteens det mest angelägna blir utfört. det kanskeblir utfört av gör-det-självare, med mycket varierandekvalitet, eller av svart arbetskraft. I det första alterna-tivet har vi tagit ett steg tillbaka till självhushållningenmed åtföljande lägre produktivitet i samhället. I detandra fallet, svartjobbet, öppnar vi för ett dåligt sam-hällsklimat med brottslighet och sjunkande allmänmoral. skrev sedanatt vi hade blivit ett folk av fifflare. Han visste noginte hur rätt han hade.Hur skall vi då komma ur den här situationen? Jo,för det första genom att sänka den totala skatten till ivart fall . För det andrabör mervärdesskatten reformeras så att tjänster riktadetill hushållen blir skattefria. Detta kräver att Sverigedriver denna fråga inom EU.I avvaktan på att vi kan få EU-reglerna ändradevill vi moderater därför ha en permanent skattereduk-tion för reparation och underhåll av byggnader. Detskulle vara en klar signal till alla att upp-muntrar seriösa byggnads- och hantverksföretag ochett verksamt medel mot den svarta sektorn i Sverigesekonomi. Snickare, målare, rörmontörer, elektrikeroch andra som verkligen kan sina yrken får möjlighe-ten att arbeta med det som de är utbildade för, ochvillaägare och andra får jobben utförda professionelltoch snabbt till en överkomlig kostnad och kan sedan isin tur koncentrera sig på sina egna färdigheter.Herr talman! Jag yrkar därför avslag på proposi-tionen och tillstyrker i stället reservationerna 1 och 8.Anf. 272 ()Herr talman! Jag kommer att minska ned mitt an-förande något.Regeringen har i den proposition vi nu behandlar,1995/96:229, föreslagit skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus.Folkpartiet har föreslagit ett flerårigtallergisaneringsprogram för att komma till rätta medde dåliga inomhusmiljöer som finns i många fastighe-ter, inte minst i våra kommuner. Detta miljösane-ringsprogram är ett bättre alternativ än det förslagsom utskottsmajoriteten här företräder.Jag yrkar inledningsvis bifall till reservation nr 1,som är gemensam för , ochMiljöpartiet, och till folkpartireservationen nr 4.Regeringens förslag innebär att vi nu växlar frånett system med bidrag till ett skatteavdragssystem -något som för övrigt samtliga länsbostadsnämnder ilandet protesterat mot. De hävdar att ett återinförandeav skattereduktion skapar förvirring hos allmänhetenoch byggbranschens aktörer. Länsbostadsnämndernaönskar stabilitet med avseende på information ochvart man skall vända sig i exempelvis ROT-bidragsfrågor, som berör byggandet - något som jagtycker att man har lätt att förstå.Med förslag skulle man med ett fler-årigt program komma bort från den ryckighet somolika ROT-program, ibland hastigt ihopkomna, inne-burit . Ett flerårigt programskulle kunna rikta sina åtgärder ännu mer än hittillstill att allergisanera exempelvis offentliga lokaler,som daghem, förskolor, skolor, institutioner osv., därvi vet att behoven är stora i många lokaler.Låt mig först konstatera att vi i har ett iförhållande till andra länder i många avseenden mo-dernt och ofta väl utformat byggnadsbestånd.Det som är problemet är de fastigheter som viibland kallar för sjuka hus. är det byggnadersom har byggts de . En stor del avdagens problem beror på att det ofta byggdes alltförsnabbt och alltför forcerat. Detta har bidragit till fuktoch mögel, radonproblem osv. Därtill kom de ovänta-de effekterna på nya byggmaterial, olämpligt flyt-spackel, golvlim osv.Detta har, utöver dåligt byggda hus, skapat dåligainomhusmiljöer. Allergi har tyvärr utvecklats tillnågot av en folksjukdom, som uppemot 3 miljonersvenskar lider av. av de vuxna lider avastma, och särskilt oroande är att många barn hardrabbats. Man räknar med att två av fem är utsatta.Det är ju faktiskt så att vi vistas kanske av vårtid inomhus, i bostäder, skolor, daghem och på ar-betsplatser. Rapporter från pekar på att allergierna har för-dubblats , och ökningenfortsätter.Herr talman! Om vi skall satsa på bidrag ellerskattesubventioner på byggåtgärder över huvud taget,borde vi väl rikta insatserna på projekt som i förstahand kan ge positiva hälsoeffekter.Miljöpartiet förhandlade fram ett allergi-saneringsprogram med regeringen. Så här ef-teråt kan man konstatera, som jag har uppfattat det, attSocialdemokraterna inte längre står fast vid dettaprogram fullt ut. Det kanske kommer att förtydligas idagens debatt hur detta ligger till.Vi har från återigen aktualiserat vårtförslag och våra idéer om att ett flerårigt program om400 , med en lägre kommunalfinansieringsgrad, bör förverkligas inom ramen för ettsådant program. måste en kommun stå för 70 %av kostnaderna, medan den statliga stödnivån är på30 %. Stödnivån borde enligt förslaghöjas och bestämmas till av kostnaden. Dåskulle säkert fler kommuner vara intresserade av attsnabbare kunna allergisanera offentliga lokaler.Ett flerårigt återkommande saneringsprogram gerkontinuitet och förutsättningar för bättre planering.Man kan då successivt bygga bort de hälsofarligalokalerna, så att människor slipper bli sjuka, och viskulle för samhället spara kostnader på flera miljar-der, i form av mindre sjukskrivningar och mindresjukvårdskostnader.Herr talman! Jag vill slutligen återigen yrka bifalltill reservation nr 4.Anf. 273 ()Herr talman! Förslaget att införa ett skattemässigtavdrag för reparationer av bostäder och hus har vi frånMiljöpartiet avvisat av flera skäl.Det är ett ganska dyrt förslag, och det är tveksamtom de sysselsättningsmässiga effekterna av ett sådantförslag verkligen blir positiva. Vi har en känsla av attdet mesta som kommer att hända är en omfördelning itiden av de här renoveringarna och reparationerna,och då har man inte gjort något annat än att ge bortpengarna.När det sedan gäller inriktningen, hörde vi i en de-batt tidigare tala varmt för att Social-demokraterna driver en kraftfull politik mot ett eko-logiskt samhälle och har en mycket klar målsättningatt åstadkomma ett sådant. Tyvärr måste vi konstateraatt man i det här fallet minst sagt svävar på målet,eller för att uttrycka det mer klart har man inte detmålet över huvud taget.Det är nämligen så att det går att få ett sådant härbidrag, en sänkning av skatten, för precis vilka miljö-vidriga renoveringar som helst. Det är häpnadsväck-ande att man 1996 lägger fram ett sådant förslag,särskilt mot bakgrund av, som var innepå, att det finns ett förslag framförhandlat mellanMiljöpartiet och Socialdemokraterna om renoveringarmed en mycket tydlig miljöprofil.Vi menar att ett bättre alternativ hade varit att full-följa den överenskommelse som vi har. Den överens-kommelsen innebar att man satte av 1,8 miljarder tillallergisaneringsåtgärder. Dessa pengar omfördeladesemellertid, eftersom ansökningarna för att få bidragenkom in ganska sent. saknas det ungefär 600miljoner. Det kunde vara intressant att här i debattenfå veta om man från regeringspartiet har för avsikt attfullfölja det här. Det skulle vara ett bra alternativ.Jag håller med om mycket av det som sade i sitt inlägg om allergisaneringens fördelaroch miljöinriktningen på de renoveringar som skallgöras, om det över huvud taget skall ges någon formav subvention eller bidrag. Helst ser vi att det sker iform av bidrag, eftersom det finns möjlighet att riktadet på ett annat sätt. Den möjligheten finns inte meddet förslag som ligger.Sedan har vi i och kanskelitet olika uppfattning när det gäller synen på bi-dragsnivån. Jag menar att huvudansvaret för allergi-saneringarna måste ligga på dem som driver fastighe-terna. Den som har ett dagis eller en skola måste rim-ligen se till att lokalen är beboelig och att barnen intefar illa. Det ansvaret måste i huvudsak ligga på kom-munerna. Pengarna räcker också till flera bidrag. Dethär skall vara ett stimulansbidrag. I övrigt delar vi iMiljöpartiet den grundinställning som har redovisat.Om det nu inte går att få ett sådant här förslag attfungera, där de satsningar som redan är överenskom-na fullföljs, tycker jag, som jag sade, inte att manborde lägga fram den här typen av förslag, där nyapengar avsätts till vilken typ av renoveringar somhelst.Därför vill jag yrka bifall till reservation nr 1, därvi avstyrker det här förslaget, och till vår reservationnr 9, där vi menar att regeringen i stället borde åter-komma med förslag till ett s.k. grönt renoveringsbi-drag, där man alltså får de här bidragen enbart omrenoveringen som sådan leder till att man kommernärmare ett uthålligt samhälle.Anf. 274 ()Herr talman! Beträffande åtgärder för att stimuleraden s.k. ROT-sektorn talar hittillsvarande erfarenheterför ett system med skattereduktion, vilket också rege-ringen har föreslagit. Det är inte enbart konjunktur-och bostadspolitiska aspekter som talar för ett sådantstöd utan också ett behov av att stimulera tjänste-marknaden just mot hushållen. Ett minskat skattetryckpå dessa tjänster bidrar till minskad förekomst avsvartjobb i hushållen och ökar därmed också samhäl-lets skatteinkomster.En förutsättning är att avdragsnivån är tillräckligthög. Regeringens förslag till skattereduktion på 30 %är enligt vår bedömning låg och bör i stället vara60 %, vilket vi också har finansierat fullt ut i vårtbudgetförslag - detta med adress till finansministern,så att denne inte behöver gå omkring i okunnighet omatt alltid finansierar sina förslag.För att undvika tröskelproblem och ryckighet i skatte-systemen föreslår vi att skattereduktionen skall erhål-las också för åren 1998 och 1999.Kristdemokraterna har i många sammanhang förtdebatt om sänkta kostnader för hushållsmarknaden,till vilken ROT-sektorn huvudsakligen hör. Vi anserdock att förslaget för utomhusrenoveringar bör omfat-ta även bilreparationer, större trädgårdsarbeten avanläggningskaraktär och olika installationsarbeten,dvs. en bredare bas för skattereduktionen.Herr talman! Mot bakgrund av vad jag här har an-fört yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 7.Anf. 275 ()Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillskatteutskottets betänkande nr 32 och avslag på samt-liga reservationer som har fogats till betänkandet.I mitt hemlän är byggarbetslöshetenhög, . är tyvärr inget undantag pådetta område, utan hela landet har en mycket högarbetslöshet inom både bygg- och måleribranschen.Investeringarna inom bostadssektorn har under fleraår legat på en mycket låg nivå. Den låga nivån pånyproduktionen av bostäder har emellertid under desenaste åren till viss del motverkats av en ökad sats-ning på ROT-åtgärder i det befintliga bostads- ochbyggnadsbeståndet. Denna satsning har delvis kommittill stånd med olika former av statliga stöd som inrät-tas av bl.a. sysselsättningspolitiska skäl.Från utskottsmajoritetens sida anser vi att det ärviktigt med fortsatta stimulanser inom ROT-sektornför att minska arbetslösheten. Vi vet att ökad byggak-tivitet leder till minskade utgifter för a-kassan samttill ökade skatte- och avgiftsintäkter. Formen för åt-gärderna och omfattningen av desamma har diskute-rats, och utifrån detta har regeringen gjort bedöm-ningen, vilken vi instämmer i, att det är lämpligt attinföra en tillfällig skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus. Förslaget ansluter istora delar till tidigare regler om skattereduktion förbyggnadsåtgärder som fanns 1993-1994 och somansågs ge positiva effekter för branschen. En skillnadär att i detta nya förslag kan även bostadsrättshavarefå skattereduktion.Herr talman! I flera reservationer framhålls attstimulansåtgärderna inom ROT-sektorn bör ges enmer direkt miljöinriktning. Även från utskottsmajori-tetens sida anser vi att det är önskvärt att de byggåt-gärder som kommer att ske utifrån skattereduktioneninriktas mot angelägna miljöförbättrande åtgärder.Några bestämmelser som förhindrar sådana åtgärderfinns inte. Vi anser inte att det finns någon motsätt-ning mellan önskemålet om miljöinriktade satsningaroch förslagets utformning. Självklart skulle vi, om detfanns ekonomiska förutsättningar, vilja satsa pengarpå miljöförbättrande åtgärder även i offentliga loka-ler. är inte det möjligt, och utifrån detta anser viatt regeringens förslag är det lämpligaste i rådandesituation.Omfattningen av skattereduktionen tas upp i någrareservationer. Bl.a. vill Moderata samlingspartiet hapermanenta skattelättnader för underhåll av egnabyggnader och yrkar därför avslag på förslaget tillskattereduktion i dess föreslagna form. Kds föresprå-kar att skattereduktionen skall vara av arbets-kostnaden samt att tiden skall utsträckas till att ävenomfatta . Vidare anser kds att skatte-reduktionen skall omfatta bilreparationer m.fl. tjäns-ter.Moderata samlingspartiets förslag till permanentskattereduktion anser jag vara ett ogenomtänkt för-slag. Likaså anser jag att kds förslag om ytterligaretvå års skattereduktion är att gå händelserna i förväg.Vad vet vi om sysselsättningen inom byggbranschenom ? Skall vi om det blir en högkonjunkturfortfarande subventionera denna sektor? Nej, låt ossavvakta och se!När det gäller nivån på skattereduktionen anser viatt är en väl avvägd nivå och av tidigare erfa-renhet vet vi att den kommer att ge effekt. Jag villäven påminna om att Bostadspolitiska utredningenoch arbetarmed att se över dessa frågor. Från utskottsmajoritetenanser vi att det är viktigt att avvakta deras förslag.Herr talman! betänkande 32 är ettled i ett gemensamt arbete för att skapa förutsättning-ar för att halvera den öppna arbetslösheten. Den följsupp av den sysselsättningsproposition som regeringenlämnade . Jag yrkar än en gång bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 276 () replikHerr talman! Bevekelsegrunderna för att man läg-ger fram detta förslag är inte så svåra att förstå. Somjag sade i mitt anförande är vi i ganskatveksamma till dem, så den debatten behöver vi inte tanu.Men jag blir en smula förvånad när säger att det inte finns någon motsättningnär det gäller möjligheten att använda detta bidrag förmiljöriktiga renoveringar, eller hur hon nu uttrycktedet, och därför ansåg hon att det här var det mestlämpliga förslaget. Det är något besynnerligt för mig.Själva poängen är ju att det inte går att rikta det härROT-avdraget. Man kan ju, som jag sade i mitt anfö-rande, göra precis vilka tokigheter som helst. Vi vet juav erfarenhet att det finns massor av byggmaterial,byggmetoder och energisystem som inte är förenligamed ett uthålligt samhälle och som vi nu alla är ange-lägna om att vi skall försöka få bort ur vårt bostads-bestånd och ur offentliga lokaler. Det är därför det ärså angeläget att man fullföljer den satsning som finnspå allergisaneringsområdet, att man har möjlighet attrikta och styra den här typen av insatser och att mankan ställa krav på dem som gör renoveringar och somfår reduceringar eller bidrag eller tar emot skattesub-ventioner. Då förstår jag inte hur man kan kommafram till att det här framlagda förslaget är det mestlämpliga. Det skulle jag gärna vilja ha förklarat.När det gäller de 600 miljoner som saknas frånden överenskommelse som har sedantidigare med regeringen: Hur blir det med dem?Kommer regeringen att fullfölja den överenskommel-sen och skjuta till pengarna så att skolor och offentli-ga lokaler kan fortsätta allergisaneras?Anf. 277 ()replikHerr talman! Ja, , jag tror attmänniskor är tillräckligt kloka för att kunna se till attbygga på ett miljövänligt och bra sätt.När det gäller den överenskommelse som vi hademed 1995 om miljöförbättrande åtgärdervet vi, precis som sade i sitt anföran-de tidigare, att det var svårt från början att få männi-skor att söka detta bidrag. Sedan kom det i gång ochbidraget utnyttjades fullt ut. Jag är fullt medveten omatt det var på det sättet.I nuläget har vi gjort den bedömningen att vi skallsatsa på de åtgärder som vi föreslår, dvs. Vi vill gärna satsa även på offentliga lokaler,som jag sade i mitt inledningsanförande, men tyvärrmåste vi prioritera. Då prioriterar vi detta i nuläget.Jag kan faktiskt inte se att det finns några mot-sättningar eller restriktioner i förslaget när det gälleratt bygga och renovera på ett miljövänligt sätt. RonnyKorsberg kan kanske peka på det i propositionen elleri betänkandet.Anf. 278 () replikHerr talman! Det är riktigt att man skall tro män-niskor om gott. Någon motsättning finns inte. Minpoäng var att påstod att detförslag som har lagts fram är det mest lämpliga.Man måste väl ändå tillstå att det faktiskt inte går attställa krav på dem som får dessa skattesubventioner.Det betyder de facto att jag kan göra precis vilkamiljövidriga renoveringar som helst. Jag kan lägga inPVC-golv. Jag kan byta rörledningar och lägga inPVC där. Jag kan göra precis vad jag vill. Det finnsingen möjlighet att styra detta. Vi är tvungna att beta-la ut pengarna. Det är det som är poängen. Det hadevarit bättre att ha ett bidrag där man kunde ställa krav.Är det en vettig renovering? Stämmer den överensmed de kunskaper som vi har om hur vi bordebygga? Stämmer den överens med de idéer vi har omhur vi skall renovera fastigheterna för att de skall blibeboeliga, för att inte barn skall fara illa på dagis ochi skolor osv.Det är det kravet vi inte kan ställa, och det är detsom gör det så förvånande att man lägger framdenna typ av förslag. Det är en motsättning i sig, somjag inte tycker att vi kan acceptera. Då har man tyvärrinte någon ambition att leva upp till de stolta paroller-na när det gäller att bygga det ekologiska samhället.Anf. 279 ()replikHerr talman! Jag tror att med RonnyKorsberg i spetsen har glömt bort att det är kunnigayrkesmän som skall göra jobbet - kunniga yrkesmänsom har ett F-skattebevis. Det är inte några novisersom skall sköta om det.Jag tror fortfarande att det kommer att bli bra ochatt det också mycket kommer att inriktas på miljöde-len. Jag ser absolut ingen motsättning i detta.Anf. 280 () replikHerr talman! nämnde attmiljösatsningar är viktiga och att det som sägs inteminst i förslag är värdefullt.Det program som vi nu antar och som sade var det bästa innebär intenågra åtgärder i offentliga lokaler, som vi har pekatpå, t.ex. i daghem, förskolor, skolor och institutioner.Vi vet att problemen är oerhört stora där och att manbehöver sanera för att förhindra allergier och skapalokaler som ger positiva hälsoeffekter. Vi vet att det finns kommuner sominte klarar av sin del av kostnaderna i dessa program.Vi har pekat på att man, om man över huvud tagetskall ge subventioner för byggåtgärder, bör ge dem tillåtgärder som ger positiva hälsoeffekter.Detta skattereduktionsförslag har i sig inga in-byggda förpliktande miljökrav. Man kan få skattere-duktion för arbetskostnaderna. Det är inte på någotsätt styrande för miljösaneringar, och det tycker vi iFolkpartiet är väldigt dåligt.Anf. 281 ()replikHerr talman! När det gäller de offentliga lokalernasade jag tidigare till att vi har fåttgöra en prioritering. Vi har inte tillräckligt med eko-nomiska resurser. Vad skall vi satsa på? Därför har vii nuläget prioriterat en skattereduktion. Det är ocksåett led i att bekämpa arbetslösheten. Vi vet att hushål-len kommer att konsumera mer om vi får i gång dettaordentligt. Det kommer då också att ge fler arbetstill-fällen.Anf. 282 () replikHerr talman! Vi har från sida pekat påatt det också finns andra sektorer där man behövergöra insatser för att skapa jobb. Det gäller hushålls-sektorn och turistbranschen.Det förslag som ligger framme ger inte de miljöef-fekter som är önskvärda.Jag vill sluta med en fråga. Regeringen förhandla-de fram ett program med . Ettantal hundra miljoner har flyttats från miljösatsning-arna. Är regeringen och Socialdemokraterna bereddaatt återföra de pengarna till miljöinsatser och allergi-sanering?Anf. 283 ()replikHerr talman! Som jag sade har vi i daginte de ekonomiska möjligheterna att göra allt som vivill göra. Därför måste vi göra prioriteringar. I nulägethar vi prioriterat en skattereduktion för att minskabyggarbetslösheten och minska arbetslösheten inommåleribranschen. Från dessa branscher har man fram-fört starka önskemål om en sådan skattereduktion.Erling nämnde att det finns andra viktigasektorer där man skulle kunna införa skattereduktio-ner. Jag sade i mitt inledningsanförande att jag hänvi-sade till pågående utredningar. Jag är inte beredd attstå här och tillstyrka skattereduktioner på andraområden utan att veta konsekvenserna och utan attveta vilka effekter det får och hur många arbetstillfäl-len det skapar.Det skattereduktionsförslag vi antar har viprövat tidigare - . Vi vet att detgav positiva effekter. Vi vill pröva det igen för attminska arbetslösheten.Anf. 284 ()Herr talman! Jag känner en viss stolthet över att hamedverkat till att skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus nu återinförs. Det är enbeprövad metod för att öka sysselsättning och minskasvartjobb som visat sig effektiv.Det är därför jag förvånat höjer på ögonbrynen närjag finner att såväl moderater som folkpartister avvi-sar förslaget. Vi genomförde det ju gemensamt förragången. Det finns goda erfarenheter från detta system.Miljöpartiet avvisar också det framlagda förslagetoch återkommer senare med synpunkten att reduktio-nen, i den mån den över huvud taget skall ske, börgälla arbeten med särskild miljöinriktning.Jag vill fråga och för övrigt ävenErling , som också berört denna frågeställning,vilka åtgärder det är som omfattas av det föreliggandeförslaget som inte kan anses ha en sådan inriktning?Hur stor andel av basen för reduktion bedömer RonnyKorsberg att dessa åtgärder i så fall utgör i en modernmiljöinriktad upprustningsverksamhet?Avslutningsvis vill jag i detta korta inlägg kvitterade älskvärdheter som bestod migoch mitt parti med i den förra debatten genom att pekapå att vi i detta betänkande finner exempel på det somfinansminstern påtalade, nämligen attkds försöker att framställa sig som alla goda gåvorsgivare. Gärna skattereduktion, men den bör vara dub-belt så stor, och den bör gälla minst dubbelt så länge,utropar hurtigt, utan att bekymrasig över vare sig finansiering eller möjligheter attfinna majoritet för denna sin givmildhet.Herr talman! Jag ber att avslutningsvis få yrka bi-fall till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 285 () re-plikHerr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag har baraen sakupplysning till . Det är i och försig riktigt att vi har avvisat förslaget, men vi har fak-tiskt ett förslag som sträcker sig längre.