prot · GJ09101 · 1996-05-29 00:00:00 — Det tycker jag är litet konstigt,och vi konstaterar också att det inte finns rutiner pådetta område.Sak samma gäller statsrådens aktieinnehav. Ocksåhär talades det tidigare från socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet, inklusive den person som jagnyss nämnde, om att statsråd som handlägger krigs-materielfrågor inte skulle få äga aktier. Det har varitmärkvärdigt tyst om just detta på sistone.Jag tycker personligen att det är utmärkt att ocksåsocialdemokratiska statsråd äger aktier. Det är emel-lertid ganska förvånande att så många av dem, en delhar ju haft riktigt höga inkomster - det harvi kunnat läsa om i tidningarna, inte har brytt sig omatt hjälpa svenskt näringsliv med kapital, utan uppen-barligen konsumerat upp sina slantar. Människor medså höga inkomster borde väl faktiskt i landets intressekunna investera ett och annat i aktier.Det är naturligtvis bra att vi nu får en registreringav ledamöternas ekonomiska intressen, så att svenskafolket får svart på vitt när det gäller vilka som hjälpertill med näringslivets kapitalbildning och vilka somägnar sig åt ohämmad konsumtion. Jag är en varmanhängare av att vi nu får svart på vitt när det gällervilka som ställer upp och vilka som drar sig undan.Sedan kan vi också peka på andra intressanta sa-ker. hade vi en i regeringen som varansvarig för vapenexportfrågorna. harsocialdemokraterna lyckats få tre statsråd att sysslamed frågorna. Än en gång, fru talman, märker kam-marledamöterna och de ärade TV-tittarna den starkakontinuiteten och effektiviteten när det är borgerligafyrpartiregeringar, och ryckigheten, osäkerheten ochde ständiga bytena när man har en socialdemokratiskenpartiregering. Vi skall återkomma till de frågorna.På ett område finns det dock en kontinuitet, deterkännandet vill jag gärna ge socialdemokraterna. Där har ingenting ändrats.Här förekommer enligt min mening ett konsekventmissbruk av utnämningsmakten. Det är inte så, frutalman, att inte politiker skulle kunna komma i fråga.Men här handlar det om att bara vissa politiker up-penbarligen anses lämpliga att få statliga tjänster,nämligen de som har socialdemokratisk partibok. Viskall återkomma till det litet . Jag tycker att dethär är en utomordentligt viktig fråga när det gällerrespekten för administration, myndigheter och äm-betsverk i vårt land.Här har, fru talman, pekats på att vissa författ-ningar och annat kommer ut sent. Jag är medveten omatt detta är en kritik som ingalunda bara drabbar dennuvarande regeringen, men här har faktiskt riksdagenmöjligheten att sätta hårt mot hårt. Ingen står ju överriksdagen mer än väljarna; numera vart fjärde år.Riksdagen kan faktiskt statuera exempel. Riksdagenkan, som det heter, nypa till om den vill.Min erfarenhet i denna kammareär, fru talman, att inte vill det. Hade denvelat det, hade det naturligtvis gjorts för länge sedan.Skall behålla sin ställning som främstastatsmakt är det viktigt att man inte bara kritiserarutan också visar att man menar allvar.Som utskottets ordförande pekade på är det natur-ligtvis otillfredsställande att vi kräver av allmänhetenatt den skall följa författningar som i allmänhet, detkan vi konstatera, kommer ut mycket sent. Någongång kommer de faktiskt ut efter att de har trätt ikraft!Det är inte underligt att människor reagerar motsådan myndighetsutövning. Jag vill gärna säga attolika regeringar har syndat här, men utskottet nöjersig med ett konstaterande. Här finns ju alla möjlighe-ter; man kan t.ex. konstatera att författningar inte ärgiltiga förrän de kommit ut från trycket. Gjorde vi dentypen av markeringar, är jag övertygad om att rege-ringar i sitt eget intresse skulle se till att detta funge-rade på ett bättre sätt.Fru talman! Jag tycker att den allmänna bilden avde regeringar som kom till efter är att man harhaft uppenbara svårigheter att regera effektivt. Dåtänker jag på de delar som vi så här inledningsvis hargranskat. Det har varit stor omsättning på statsråd. Vihar konstaterat att man har svårt att få ut författningar.Vi har konstaterat att det är en mycket hög andelpolitiska tjänstemän. Det finns faktiskt ingenting somtyder på, och det är min slutsats, att enpartiregeringarvisar större effektivitet än koalitionsregeringar i rege-ringsutövandet.Anf. 4 () re-plikFru talman! När det gäller den administrativa de-len kan möjligen ha rätt. Det är intesäkert att en enpartiregering nödvändigtvis behövervara effektivare än en flerpartiregering. Jag tror snara-re att det är i fråga om den politiska utformningensom effektiviteten kommer fram. I det sammanhangethar inte genomfört någongranskning, men jag tror att så är fallet.Sedan gör ett litet nummer av har bytt ut ett antal utrikeshandelsministrar,framför allt när det gäller handel med krigsmateriel.Jag tycker nog inte att det där är så märkvärdigt. An-ders glömmer tydligen bort att den socialde-mokratiska regeringen ju ganska har ombil-dats. När man ombildar en regering är det ju inte heltovanligt att man också byter ut en del personer i re-geringen.Jag tror t.o.m. att det hade varit en stor fördel omCarl Bildt litet oftare, kanske på helt andra grunder,hade bytt ut många av de statsråd som ingick i denborgerliga regeringen. är det kanske t.o.m.väldigt bra att man, när det gäller krigsmaterielexpor-ten, byter ut folk på den posten, och att man får män-niskor som kanske ser frågan med andra ögon.Det som egentligen gjorde att jag ville komma tilltals var utnämningspolitiken som sadeatt han skulle komma tillbaka till. I den frågan kanman nästan likna vid tjuren ,ni vet han som brukar ligga under det skuggiga trädetoch lukta på blommorna men som förvandlas till enrasande best när han blir stucken av ett bi. När vi hardiskuterat den här frågan i utskottet brukar AndersBjörck genomgå samma förvandling och komma medde mest grundlösa beskyllningar om hur utnämnings-politiken går till. Detta är en följetong från AndersBjörcks sida. Den här gången gäller det . Förut var det . kommer detatt vara . Men jag vill försäkra kamma-ren att det inte har skett någon mannamån. När detgäller regeringen utnämningar har allapartier i utskottet med undantag av vidgranskningen kommit fram till slutsatsen att regering-en har fört en utnämningspolitik som harstått helt i överensstämmelse med regeringsformen.Anf. 5 Förste vice talman () replikFru talman! Jag undrar i vilket tillstånd har varit i när han har titta på tjuren . Den som har sett det hela vet ju atttjuren är mycket snäll, precis som jag, frutalman. Han uppträder därför inte så brutalt på tjur-fäktningsarenan, precis som jag här i kammaren, somKurt vill göra gällande. Med stormildhet vägrar han delta i de blodiga excesserna.Tjuren är alltså i hög grad snäll och vänlig.Jag vill bara konstatera att vi återkommer till ut-nämningspolitiken. Det är en fråga där utskottet i höggrad har anledning att vara observant. Det är också enfråga som har stor betydelse, inte som många tycks troför dem som råkar bli utnämnda eller förbigångnautan framför allt för de människor som skall arbetaunder politiskt utsedda chefer som kanske inte klararjobbet. Ytterst drabbar det naturligtvis hela svenskafolket.Avslutningsvis, fru talman, har jag ingenting emotatt man byter ut försvarsmaterielexportministrar. SomKurt väl vet tycker jag att man skallbyta ut hela regeringen.Anf. 6 () re-plikFru talman! Jag skall fortsätta att hålla mig till ut-nämningarna. Jag vill då bara betona att majoriteten iutskottet har konstaterat att det inte får vara ett hinderför utnämning av en person om han eller hon har enkänd partitillhörighet. Det är förtjänst och skicklighetsom skall gälla.Det som jag tycker är kanske mest anmärknings-värt är när i sin reservation argumente-rar för ett s.k. spoil system, som enligt min mening ärfullständigt oförenligt med den svenska politiskatraditionen. Det vill vi inte ha. De andra partierna iriksdagen vill inte heller ha det. ärganska ensam om att vilja ha det.Fru talman! Jag förutsåg naturligtvis att AndersBjörck skulle känna sig litet stungen när jag tog upputnämningsmakten. För säkerhets skull tog jag därförmed mig en liten blomma som jag hade tänkt lämnaöver till . När han så att säga går nedtill det normala igen och blir den godmodige personsom han innerst inne är skall han få tillfälle att sniffapå den här blomman.Anf. 7 Förste vice talman () replikFru talman! Det är naturligtvis inte somman får blommor av . Det görmig naturligtvis något bekymrad om hans sinnestill-stånd. Det är inte likt honom. Men himlen välkomnarju varje omvänd syndare. Om det har skett en sinnes-förändring hos är kammaren baraatt gratulera.Kurt gjorde sig skyldig till enfreudiansk slip när han sade att det inte får vara så atten känd partitillhörighet hindrar någon från att fåjobb. Nej, just det, det är detta som det handlar om.Det finns ju personer med just den kända partitillhö-righeten som enligt min mening på ett otillbörligt sättgynnas vid tjänstetillsättningar. Om man har partibo-ken under den armen och huvudet under den andrahar man ganska goda chanser att få jobb. Det visarmed all önskvärd tydlighet den granskning som vi hargjort tidigare.Sedan vill jag säga att inte vill hanågot spoil system. Vi konstaterar i vår reservation attdet är Socialdemokraterna som driver fram ettspoil system genom missbruket av utnämningsmakten.Detta är inte något eftersträvansvärt, men det håller påatt bli en realitet. Jag tycker att man ,också från socialdemokratiskt håll, borde fundera påom det verkligen är rimligt att driva fram ett systemdär det med naturnödvändighet kommer att bli så atthuvuden kommer att rulla vid ett regeringsskifte. Jagär nämligen övertygad om att om detta får fortsättakommer det att bli en oönskad men dock effekt.Anf. 8 ()Fru talman! De föregående talarna har kommit inpå nästa ämne, men jag tänker återgå till det som vihar kommit överens om, nämligen att vi nu skall dis-kutera de första 13 punkterna i betänkandet.Vår utskottsordförande har på ett förtjänstfulltsätt, som också sade, berättat detsom vi alla står bakom. Vi är ju eniga på dessa punk-ter.Jag vill också säga att konstitutionsutskottetskansli lägger ned ett tidskrävande och oerhörtvärdefullt arbete med att granska hela regeringensadministration. Vi har ställt oss bakom en samladbedömning av vad som behöver göras. Dennagranskning sker oberoende av om det finns någraanmälningar eller inte.Själv vill jag bara ta upp punkt 13 som gäller för-hållandet mellan regeringen och de statliga bolagen.En principfråga som är viktig ur konstitutionellsynpunkt är hur regeringen styr de statliga bolagen.Konstitutionsutskottet diskuterade frågan förra året.Då gällde det Nordbanken. Vi sade då att en tydligpolicy bör utvecklas för hur ägandet skall utövas istatligt ägda företag. revisorer kommerockså att ta upp frågan till granskning.När det gäller styrningen av harfrågan nu aktualiserats därför att en anmälare anser attkonstitutionsutskottet borde pröva om dåvarandeenergiminister försökt lägga munkav-le på chef och hindra honom från att läm-na information rörande de olika energislagen.Konstitutionsutskottet har enhälligt kommitfram till att anmälan saknar grund. Enligt min meningkan man snarare fråga sig om regeringen tillräckligtkraftfullt styrt sitt helägda , så att riks-dagens energipolitiska mål uppfylls.Utskottet framhåller att myndigheterna och statligabolag enligt regeringsformen är underställda rege-ringen och på denna grund förväntas lojalt följa denav regeringen och fastlagda politiken. Dettaframhöll också särskilt i sittanförande.Hur har det nu gått med och den ener-gipolitik som har slagit fast?Först beslutade 1980, efter folkomröst-ningen, att kärnkraften skall vara avvecklad senast år2010. Detta beslut upprepade underhela . Det var inte bara ett enstaka riks-dagsbeslut, utan uppre-pade beslutet - kärnkraften skall vara av-vecklad . Då kunde man alltså kräva attdet statliga affärsdrivande verket , somsenare övergick till att bli ett av staten helägt bolag,, med energi och uppfinningsrikedomskulle ägna sig åt att förbereda det nya miljövänligaenergisystem utan kärnkraft som fattatbeslut om efter en kärnkraftsparentes.Under en period då från Bor-länge var ordförande i satsademan på det s.k. Uppdrag 2000, som visar på olikamöjliga vägar att ersätta kärnkraftselen. Projektetlades dock ned. I miljö- och årsredovis-ning lyckas man tala om både miljö ochframtid utan att antyda att kärnkraften kommer attavvecklas. Tvärtom tycks man ha upphandlat repara-tionsprogram för det helägda kraftverket Ringhalssom skall säkerställa driften till - i klar kon-flikt med riksdagsbeslutet.Ingenstans finner man spår av den aktiva plane-ring och de åtgärder för att successivt ta kärnkraftver-ken ur drift som riksdagsbeslutet innebär och somborde vara den självklara uppgiften för ett helägtstatligt bolag. Jag anser att gjort allt för attdirekt motverka energipolitiska beslut.Runt om i världen läggs kärnkraftverk ned, men iSverige satsas miljarder på att byta ut trasiga delar bitför bit i gamla slitna reaktorer. Det är en stor tragedi,inte minst för näringsliv.Staten har satsat enorma summor på forskning ochutveckling av kärnkraften. anslog snälltvarje år miljard efter miljard till nya kärnkraftverk.Det kom inte i fråga att låna till vanliga räntor, utanallt betalades kontant. Varenda kärnkraftverk somVattenfall har byggt är betalt kontant med skattemedeloch med blygsamma krav på avkastning på kapitalettill staten. Någon amortering var det inte fråga om,eftersom det var ett statligt helägt kärnkraftverk.Tänk om biomasseel, vindkraft eller solenergi ha-de haft lika gynnsamma introduktionsvillkor! Tankensvindlar.Kraftetablissemanget har blivit en stat i staten iSverige, och är den största delen av vårtkraftetablissemang. Detta kraftetablissemang manipu-lerar de statliga energikommissionerna och hindrar allinformation som skulle kunna hota kärnkraftens fort-levnad. Det bedriver en ytterst påkostad propagandaindirekt när det gäller med statliga medel.Dess utsagor tas som sanningar.Det är t.ex. många som tror att vi inte skulle kunnaklara energiförsörjningen på ett miljövänligt sätt utankärnkraften, att det inte finns några färdiga alternativ.Detta tror man alltså, trots att exempelvis fullskalean-läggningar fungerar utmärkt när det gäller kommunalamed biomassa eldade kraftvärmeverk, att vindkraft-verk är billigare att bygga än nya kärnkraftverk ochatt visar hur en effektivisering av energian-vändningen skulle göra flera av de kärnkraftverk somnu är i drift helt onödiga. De flesta litar mera på kraf-tindustrin än på sin egen erfarenhet.Det återstår nu att se om kraftintressena lyckas fåigenom sin vilja, mot allt förnuft, i de pågåendeenergiförhandlingarna eller om det finns styrka, kun-skap och vilja hos en majoritet av politikerna att ståfast vid sitt beslut att börja kärnkraftsavvecklingengenast.Fru talman! Skulle KU ha anledning att kritiseraenergiministrar så inte är det, som anmälaren har tänktsig, för att man försökt att hindra att görasin vilja känd och genomförd. KU har, tack och lov,avvisat denna anmälan som grundlös.Snarare finns det skäl att rikta kritik mot fleraenergiministrar för att man inte fått regeringen attinstruera om att fullfölja riksdagensenergipolitiska beslut.Fru talman! Jag har inget annat yrkande utövermitt yrkande om bifall till utskottets hemställan.Anf. 9 ()Fru talman! Även jag delar i allt väsentligt vad ut-skottets ordförande och vice ordförande sagt i sinahuvudanföranden här - naturligtvis med undan-tag av där utskottets vice ordförande polemiserar motnågra reservationer som också jag har skrivit under.Detta är min andra granskningsdebatt. Som enmärklighet i sammanhanget noterar jag att de som härfår sin verksamhet granskad komplett lyser med sinfrånvaro.Fru talman! Jag anser att egentligen in-för granskningsdebatten bör anmoda regeringen att haen representation här som lyssnar på dis-kussioner, slutsatser och argument kring gransk-ningsärendena. Jag tror att det skulle vara till nytta förregeringen om den var närvarande under diskussionenom dess ämbetsutövning. Det skadar inte att ocksåregeringsledamöter finns på de lyssnandesbänk.Vår regeringsform utgår från att är fol-kets främsta företrädare. Det är som utserregeringen och som i normalfallet fattar beslut omlagar och utgifter. När utser en regeringutser den också en institution som inte bara skallverkställa beslut utan som också är denviktigaste instansen för att ställa förslag till beslut tillriksdagen. Dessutom handlar det om ett organ somhar rätt att upplösa och utlysa nyval. Rege-ringen har alltså en betydande makt. Den har ocksåstora utredningsresurser till sitt förfogande. Därförmåste den kontrolleras av så att den utövarsin makt under de av stiftade lagarna.Denna granskning som görär alltså en viktig del av kontrollmedel,som flera talare varit inne på. Systemet har en logik:Folket utser och kontrollerar i val . Riksda-gen utser och kontrollerar i sin tur regeringen. Rege-ringen ställer de större förslagen till omlagar, skatter och statens utgifter. beslutar.Regeringen verkställer efter beslut.Med vårt medlemskap i har det emellertidskett en betydande omfördelning av makt mellanriksdag och regering. är inte längre ensamlagstiftare. En växande mängd beslut som gäller somlagar i vårt land och i andra medlemsländer antas avministerrådet i EU, där regeringen ingår som en sortsminoritetsparti.Denna förskjutning av makt från den direkt folk-kontrollerade till regering och ämbetsmäninnebär en uttunning av vårt parlamentariska systemoch kräver att tar sig ytterligaremakt gentemot regeringen, men också att riksdagensgranskning av regeringen går in på EU-frågorna mer än vad som varit möjligt. Vi är ju såpass nya medlemmar i och har ännu inte en full-ständig och konkret överblick över vad medlemskapetmedför för vårt demokratiska system.EU-frågorna har alltså bara satt begränsadespår i vår granskning, men kommer de attbli alltmer viktiga och avgörande för att upprätthålladen maktbalans mellan riksdag och regering som vårregeringsform bygger på.Vår granskning är, som tidigare nämnts, såväladministrativ som juridisk-politisk. Vi skall se till attden av utsedda verkställande makten utövarsin makt under beslut och verkställer dessaoch deras intentioner. Vi skall granska om regeringenlever efter lagar och regler.Riksdagen skall däremot inte granska om rege-ringens beslut är vad man kan kalla politiskt riktigaeller inte. En regering har rätt att fatta enligt betydan-de opinioner eller intressen sakligt felaktiga beslut omden gör det på ett formellt korrekt sätt och i enlighetmed de regler den själv har varit med om att arbetafram.Men gränserna är, som vi vet, inte alltid självklaraoch tydliga. Vi kommer att diskuteranågra sådana frågor, där det faktum, det vill jag beto-na, att man kommer till en annan slutsats än majorite-ten inte betyder att man ägnar sig åt högre grad avpolitisering än denna majoritet. Det kan i sig likagärna vara precis tvärtom. Det handlar om att olikalagrum delvis spänner mot varandra.Vi kommer t.ex. in på ett utvisningsä-rende som har väckt stor uppmärksamhet, beslutet omutvisning av de s.k. Åselefamiljerna. Visst kan manhävda att regeringen har rätt att fatta ett beslut sommånga anser såväl inhumant som hjärtlöst bara denföljer reglerna. Men i detta fall framstår en komplexi-tet. Vissa regler ger nog regeringen formellt rätt i dessbeslut, men mot dessa regler spänner t.ex. Förentanationernas barnkonvention, som varit till-skyndare till. Detta gör frågan mer intrikat. Utskottethar här också kommit till olika slutsatser, och jagskall senare utveckla varför jag inte delar majoritetensöverslätande hållning gentemot regeringens agerande.Men man kan inte säga att vi som på den härpunkten vill rikta en viss kritik mot regeringen politi-serar och att de som tar regeringens beslut i försvarinte gör det. Här är det ett mer komplext förhållandemellan olika stadganden, och juridik är en produkt avvärderingar och ibland inte alls en så entydig ochexakt vetenskap som en del tycks tro.Jag anför detta som ett exempel på en situation därvärderingar säkert spelar roll för ställningstagandet,och inget negativt i detta. All lagstiftning är en följdav politiska beslut, och politiken reflekterar de socialaintressekonflikterna och styrkeförhållandena i samhäl-let. Det finns ingen ovan dessa konflikter stående.Även om vi skulle söka vara objektiva, måste vi se attvår attityd till vilka av dessa lagar som i tveksammafall skall väga tyngst sker utifrån värderingsmässigagrunder. Dessa värderingar bör då göras av folkvaldai som är avsättbara av folket, till skillnadfrån ämbetsmän. Därför är det så viktigt att slå vaktom KU som rätt instans att utföra den typ av gransk-ning som vi diskuterar.Fru talman! Jag vill också understryka att KU integranskar sådant som varit föremål för rättslig pröv-ning. Det skulle strida mot vad som är en viktig del avvårt system, nämligen ett självständigt domstolsvä-sende. I dessa kontokortsaffärernas och de skattefi-nansierade krognotornas dagar är det dock gott attkonstatera att det som framkommit i vad KUhar kunnat granska härvidlag ligger på den nivån attdet handlar om oklara regler och brister, som att detinte finns extern revision i regeringskansliet.Detta kan tolkas som, och det vill jag gärna göra,ett hyggligt betyg åt den svenska öppenheten, åt riks-dagens kontrollmakt, kanske också åt massmediernasarbete. Beslutsformerna inom regering och riksdaghar ett starkt mått av stabilitet och prövade rutiner,liksom också kontrollen och traditionerna av öppen-het och insyn. Man kan fråga sig om de förhållandensom åtminstone uppenbarats, främst på andrapolitiska plan, måhända hänger ihop med nya reglerför delegation, mera svårkontrollerade beslutsformeroch inbyggda mekanismer som gör att verksamhetersom t.ex. representation förs undan till bolag ochandra former av verksamhet där man tror att insynenär mycket mindre. Eller är det så att vår granskning ivissa avseenden är ett alltför grovmaskigt nät?Fru talman! Jag tror att harfel - och kommer senare att försöka leda det i bevis -om vem som politiserar när det gäller Omanfrågan.Här spänner ofta lagstiftningen mot mycket starkaekonomiska och politiska intressegrupper. Det militä-rindustriella komplexet i är liksom i mångaandra länder en mycket stark sådan intressegrupp,intresserad av att få till stånd viss krigsmaterielexport.Det ligger ibland nära till att man också på ett otill-börligt sätt kommer att tänja på de lagar och de beslutsom är fattade och de restriktioner som gäller för denverksamheten. Men till detta och övriga sakärendenber jag att få återkomma i det följande. 10 ()Fru talman! Årets granskning av regeringen ikonstitutionsutskottet har inte lett till krav på minist-rars avgång eller ens någon riktigt allvarlig kritik, ivarje fall inte från en majoritet av konsti-tutionsutskott.Vi som är satta att granska regeringen har intelyckats komma överens om att kritisera regeringen inågon större utsträckning. Detta beror dock inte på attdet saknas möjligheter att fullgöra granskningsarbeteteller på att vi har en regering som är så fullkomlig attdet inte går att kritisera den utifrån konstitutionellautgångspunkter.Vi har ett antal viktiga granskningsärenden därKU borde ha reagerat. Fyra eller möjligen fem stats-råd kunde ha fått hård kritik riktad mot sig, och dethade inte varit fel om några av statsråden känt sigtvungna att ta sin mats ur skolan; om det inte hadevarit så att de flesta av dessa redan är ute ur speletsedan bestämt sig för en rejäl ombild-ning av regeringen.Det som har dominerat årets granskning är vape-nexportaffärerna. Det handlar om några olika ären-den, bl.a. ett ärende som berör den utveckling vi harsett , där mer och mer av vapenexpor-ten har kommit att handla om internationella avtal,licensavtal och samarbetsavtal av olika slag. Men detkanske allra tydligaste fallet, där regeringens hante-ring borde och verkligen kan kritiseras ur konstitutio-nell synpunkt, handlar om vapenexportaffären medOman.