prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — sägs det här utanför att arbetsmarknads-ministern har sagt till TV att hela det här spektaklet -hon kallade det kanske inte så själv, men man kändeandemeningen i luften - som nu ägnar sigåt var onödigt.Det ger inte direkt intrycket av en proposition somär tillkommen för att ge de arbetslösa en bättre fram-tid, arbetsmarknadsministern.Jag skulle vilja ställa två frågor till arbetsmark-nadsministern. De har inte besvarats nöjaktigt i debat-ten eller propositionen. Den första är: Vad är det i detsom regeringen har föreslagit under den gångna vårensom skall göra att företagen börjar anställa fler med-arbetare? Jag utgår ifrån att vi är ense om att det blirlättare för företag att anställa fler medarbetare om detär billigare att anställa, dvs. om skatterna är lägre.Som ett tidigare replikskifte har utvisat höjer rege-ringen skatterna för företag och arbete. Min fråga tillarbetsmarknadsministern är: På vilket sätt skapardetta flera jobb?Den andra frågan handlar om att statsminister utlovade att vikunde se fram emot en reformering av arbetsrätten.Ser man på. Jag ber att få fråga arbetsmarknadsminis-tern när vi får se förslag om en förändring av arbets-rätten. Det finns ju trots allt en deadline satt för denkommission som just nu ägnar sig åt förhandlingar.När kommer förslagen?Anf. 148 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! är det ganska patetiskt att hö-ra och se Per . Det handlar ju inte bara omorden utan även om gesterna som skall förstärka det ioch för sig ganska innehållslösa uttrycken.Per var själv med och iscensatte den härdebatten som jag har sagt att jag tycker är ganskaonödig, eftersom inte ett enda av de förslag som nuläggs fram och förhoppningsvis klubbas igenom di-rekt kommer att beröra de arbetslösa.Det betyder att vi med lika stor framgång skulle hakunnat föra den här debatten efter sommaren.Men Per var med om att driva fram dennadebatt, och är vi här. Då är det intressant att höraatt Per talar mycket om näringspolitik menväldigt litet om arbetsmarknadspolitik. Han sitterändå i arbetsmarknadsutskottet och inte i näringsut-skottet.När jag har försökt gå igenom vad ni har sagt omarbetsmarknadspolitiken har jag inte blivit särskiltimponerad, Per . Jag blir inte heller riktigt klaröver varför man ville ha debatten . Man säger näm-ligen när det gäller arbetsmarknadspolitiken i ett sär-skilt yttrande att man i samband med vårpropositionenföreslog en mindre ram för de arbetsmarknadspolitis-ka åtgärderna. Men - och lyssna noga nu - i sambandmed höstens budgetbehandling kommer man att när-mare precisera sin politik i vissa avseenden. I avvak-tan på denna behandling är man beredd att accepteraregeringens förslag osv.I höst, Per . Vi skall vänta till för attfå reda på vad ni egentligen tycker. Det var alltså inteså mycket som ni hade att komma med. Det var gans-ka naket. Jag vill fråga Per : Vad gör vi då här,när det inte gällde mer än detta?Anf. 149 PER () replikHerr talman! Varken jag eller arbetsmarknadsmi-nistern kan göra så mycket åt det utseende som Gudfader och våra föräldrar har utrustat oss med.Arbetsmarknadsministern säger att det här är enonödig debatt. Det var väl bra att vi här och fickbekräftat att detta är arbetsmarknadsministerns syn påarbetslösheten. Hon meddelar att den inte berör dearbetslösa. Nej, det var just det: Regeringens förslagberör inte de arbetslösa. De leder nämligen inte till attde får några nya jobb.Om arbetsmarknadsministern däremot hade besvä-rat sig med att läsa innantill i förslag tilldetta , hade hon bland dessa hittat sådanasom föreslås träda i kraft ochsom bokstavligen skulle ge jobb . Detberör de arbetslösa. Det är på grund av de förslagen,, som vi är här, inte därför attregeringen sent omsider kom släpandes till riksdagenmed en proposition som mycket riktigt inte berör dearbetslösa.Det fanns alltså inget skäl att vänta till , åt-minstone inte för den som är engagerad för att göranågonting åt arbetslösheten. Den som inte är så enga-gerad kan möjligen vänta än.Arbetsmarknadsministern säger att Per Unckelinte talar tillräckligt mycket om arbetsmarknadspoli-tik. Jag talar inte så mycket om arbetsmarknadspoli-tik, eftersom jag råkar vara övertygad om att det ärriktiga företag, som är lönsamma och konkurrens-kraftiga och som vill anställa flera medarbetare, somär den enda möjliga tryggheten för de människor somi dag går utan arbete.Så tillbaka till mina två frågor: Vad är det i rege-ringens skattehöjarpolitik som gör det lättare för före-tag att anställa fler, och när kommer den av GöranPersson utlovade moderniseringen av arbetsrätten?Och kanske också, om man får vara litet extra nyfi-ken: Vad kommer förslagen att innehålla?Anf. 150 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Per sade själv att han integärna talar om arbetsmarknadspolitiken. Underför-stått: Det är inte så viktigt - det finns viktigare frågor.Men för dem som just nu är arbetslösa kan det kanskevara ganska intressant att veta, om det nu finns ettalternativ från det största oppositionspartiet, ett alter-nativ till den arbetsmarknadspolitik som regeringentillsammans med har presenterat. PerUnckel gav själv svar på detta: Det finns inte, för niskall vänta tills budgetpropositionen kommer. Detredovisas för övrigt också i det särskilda yttrandet.Det är inte bara det som är icke offensivt. Mantalade tidigare här om att regeringen säger nej. Vadgör ni då själva? Jag har här en lista, som jag säkerli-gen inte hinner redovisa i dess helhet, över de sakersom ni moderater säger nej till. Ni moderater sägernej till satsningen på , till satsningen påkretsloppet, till de 200 miljoner som regeringen villsatsa på att underlätta omställning i kommuner ochlandsting, till ökat kommunalt inflytande, till pro-grammet för arbetslösa , till studier medförmånlig finansiering motsvarande a-kassa, till för-bättrat starta-eget-bidrag. Nej, nej och åter nej! Jagtycker inte att det är särskilt offensivt. Det leder fram-för allt inte till någon förbättring för de arbetslösa.Debatten om arbetsrätten har vi haft tidigare. Gö-ran har redovisat rege-ringens syn. Jag har självklart ingen annan uppfatt-ning än han. Det kommer förhoppningsvis någontingut ur den diskussion som pågår, och om det integör det kommer regeringen att lägga fram ett förslag,dock inte med det innehåll som Per hoppaspå. Vi har nämligen inte samma förebilder.Jag skulle tycka att det vore väldigt intressant omPer kunde redovisa de länder och de förebil-der som Moderata samlingspartiet har i den här frå-gan. Då får jag ytterligare bekräftat att vi står ganskalångt från varandra när det gäller tryggheten för deanställda i våra företag.Anf. 151 () replikHerr talman! Arbetsmarknadsministern säger attdet förhoppningsvis kommer ut en del av de debattersom nu förs med parterna. Det tyder väl på att det inteär oviktigt att föra denna diskussion. Man kan väl omden här dagen säga att det som varit mest onödigt harvarit föraktfulla uttalanden om onödiga debatter. Ettengagerat arbete från parlamentariskt håll - jag vågari alla fall tala för - för att förbättra situa-tionen för de arbetslösa och skapa en bättre marknadkan inte i något sammanhang vara onödigt.Arbetsmarknadsministern sade också flera klokasaker, som jag gärna vill ge henne beröm för. En nyminister behöver mycket uppmuntran. Hon sade attmassarbetslösheten hotar viktiga värden som huma-nism, solidaritet och allas lika värde. Hon avslutadeockså sin tidningsartikel med att passiviteten är en avmänniskans farligaste fiender.Det är ord med socialliberal klang, som det ärskönt att höra. Problemet när en god socialdemokra-tisk minister säger sådant i högtidliga deklarationer ärväl att det inte åtföljs av åtgärder och ett regelsystemsom underlättar att komma fram till ett"innanförskap", för att hänvisa till artikelns innehåll.Man får väl ändå, herr talman, säga att socialde-mokraterna i regeringsställning nu har intagit en merrealistisk syn på t.ex. a-kassefrågan. Vi menar i detavseendet från sida att det nu måste bliett samlat förslag, noggrant genomlyst och med tydli-ga konsekvenser.Jag har bara två korta frågor. Jag känner för detförsta sympati för de tankar som i en tidningsartikel om attockså hon vill förändra arbetsrätten. Ge ossnågra antydningar nu!För det andra: Arbetsmarknadsministerns sympatiför hushållstjänster räckte några dygn. Det skulle varafint om hon ville visa uthållighet i den frågan.Anf. 152 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Låt mig börja med att korrigera El-ver . Jag har mycket stor sympati för hushålls-arbete. Jag bedriver då och då själv sådant med enviss framgång. Däremot vet vi nu när det gäller sek-torn hushållstjänster och de privata tjänster som riktarsig mot hushållen att det i denna kammare tydligenfinns en uppslutning från samtliga partier bakom attnågot skall göras för den sektorn. Det har vi ocksåaviserat i propositionen. är slut skall detfinnas åtminstone en utredning som belyser på vilketsätt vi kan puffa på en utveckling så att den marknadsom vi tror finns här kan bli verklig.Jag får väl tacka för berömmet för artikeln i . Vad gäller talet om "socialliberal klang"vill jag säga, , att det möjligen är mersom förenar oss i de här frågorna än som skiljer ossåt. Jag har förstått att ni till skillnad mot Moderatasamlingspartiet är villiga att värna arbetsmarknads-politiken. Jag kan då bara beklaga att ni har hamnatihop med i de här frågorna, som egentli-gen har mer socialliberal än nyliberal eller konserva-tiv karaktär. Men ni har ännu tid att förändra ert bete-ende.Det finns vidare anledning att ta upp frågan omutgiftstaket, också det i ett socialliberalt perspektiv. Ier föreställningsvärld ingår väl trots allt en generellvälfärd. Men för en sådan krävs det pengar.Anf. 153 () replikHerr talman! Svaret på den sista frågan är ja. Vi iFolkpartiet har för vår del varit beredda att läggaextra pengar, särskilt på de grupper som har det svå-rast på arbetsmarknaden. Jag tänker då på de handi-kappade.Men för att arbetsmarknadsministern skall inte blialltför upprymd av de berömmande orden vill jagfortsätta att diskutera artikeln litet till. Arbetsmark-nadsministern talar i den om 130 000 nya reguljärautbildningsplatser, vilket är riktigt.Det ena jag vill säga är: Betänk att vi nu vändeross till den grupp som är minst utbildningsbenägen.Det andra är: När arbetsmarknadsministern talar omde lågutbildade blir det litet konstigt eftersom rege-ringen för inte så länge sedan ville halvera anslag tillt.ex. kurser för arbetslösa vid folkhögskolor. Det harnu korrigerat, och det är bra. Ta med denlärdomen!När det gäller högersamarbete är det klart att ävenen socialdemokratisk minister skall vara något försik-tig. talar om kampen mot egoismoch cynisk människosyn. Men det är inte sällan somsocialdemokrater och moderater förenas kring förslagom sänkt bistånd, om en kärv flyktingpolitik och omatt hålla tillbaka insatserna för de arbetshandikappa-de. Jag efterfrågar en viss ödmjukhet innan manslänger ur sig påståenden om samarbete. Det viktiga,herr talman, är målen, metoderna, uppföljningen ochatt satsa på dem som har det svårast. Vi har i en tre-partireservation sagt att målen bör ställas betydligthögre än vad regeringen har gjort. Men jag hari den delen, herr talman, ännu inte gett upp hoppet.Anf. 154 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! försöker att få en profilsom i och för sig är socialliberal, genom att säga vill värna vissa grupper, som t.ex. de handikap-pade. gällde det också andra som har det svårt,som de lågutbildade.Man kan reflektera över vilket samhälle som gag-nar de grupper som här säger sig värnaom: handikappade, lågutbildade och andra svagagrupper. Är det ett samhälle som man åstadkommertillsammans med Moderata samlingspartiet? Ni skri-ver i någon annan reservation att ni tycker att manskall göra en studie över några andra länders utveck-ling, länder som ni uppenbarligen ser som goda ex-empel. Det är och USA.Tror att de handikappade, lågutbil-dade och fattiga har det bättre eller sämre i de länder-na än de har det i ? Jag förstår att inte kan svara eftersom han inte har någon replik-tid kvar. Men tror på en utveckling isamma riktning som i de här länderna, en utvecklingsom naturligtvis är helt i linje med vad Moderatasamlingspartiet förespråkar - med avreglering, lönek-lyftor och utslagning? Kan man tala om ett sådantsamhälle och säga att man vill värna de härgrupperna? För mig är det att tala med kluven tunga.Det tycker jag inte är särskilt hedersamt för en godsocialliberal.Anf. 155 () replikHerr talman! Jag sade redan när jag stod i talarsto-len att propositionen och betänkandet innehöll vissasaker som är bra. En av de sakerna är utbildnings-satsningen. Hittar man också ett system för studeifi-nansiering, så att människor vågar att ta den här möj-ligheten, blir det ännu bättre.Men det saknas också många saker i betänkandet.En sak som jag tycker saknas är fokuseringen påkvinnor och kvinnors arbetslöshet. Vi vet att 80 000personer, mest kvinnor, har lämnat det kontorsadmi-nistativa området och gått rakt ut i arbetslöshet. Derasarbetsuppgifter finns inte kvar. Vi vet att 100 000-130 000 personer, mest kvinnor, har lämnat det of-fentliga, kommuner och landsting, och gått rakt ut iarbetslöshet. Ofta är vägen tillbaka till de gamla job-ben stängd. Vi vet att kvinnors arbetslöshet ärhögre än mäns. Då räknar vi inte ens in de deltidsar-betslösa. Vi vet att arbetsmarknadspolitiken riktar insig på män. De får den största volymen omsatt i peng-ar. Vi vet av AMS:s statistik för juni månad att det varflest män som var placerade i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Vi vet att en form har varit bra och väl an-vänd av kvinnor. Det är utbildningsvikariaten. Därförsämrar regeringen villkoren.Min fråga till arbetsmarknadsministern blir: Vadavser arbetsmarknadsministern att göra för att kommatill rätta med just kvinnors arbetslöshet och leda allade här kvinnorna tillbaka till arbetslivet? De är fak-tiskt utsatta för en strukturomvandling. Deras arbets-uppgifter finns inte kvar. De måste hitta nya områden.Anf. 156 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! När vi nu diskuterar t.ex. kontorsar-beten är det mycket märkligt att det har varit så tystkring försvinnandet av de jobben. När det gäller andragrupper som har haft starkare lobbyister har vi hörtmer. Därmed har också insatser för de grupperna varitbetydligt större.Den offentliga sektorn gagnas naturligtvis av engod ekonomi i allmänhet i landet. När vår offentligaekonomi blir bättre kommer det också att finnas ettutrymme för den offentliga sektorn. Det är självklartså.Men håller vi oss strikt till arbetsmarknadspoliti-ken har vi i propositionen aviserat att vi gör en över-syn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ettjämställdhetsperspektiv. Det är mycket troligt att detär så som beskriver, att män och kvin-nor visserligen får lika stor andel av åtgärderna menatt männens åtgärder är mycket dyrare och drarmycket mer pengar - i detta sammanhang som i såmånga andra sammanhang.När det gäller starta-eget-bidrag förbättrar vi förkvinnor, både för dem som är arbetslösa och för demsom nu får möjlighet . Vi läggerockså fram det förslag som jag vet att Vänstern hardrivit. Det går ut på att man även om man har ett jobbkan komma överens med sin arbetsgivare om att taledigt från jobbet och prova på att starta eget. Det trorjag är ett bra förslag.Vi vidareutvecklar de kvinnliga resurscentrumen,både de som finns centralt och de 22 som finns i de24 länen, för att mobilisera kvinnor runt om i landet.Vi kommer också att fortsätta med Brytprojekten,även om jag tror att de måste få en litet annorlundautformning. Men visst är Brytprojekten viktiga. Vimåste få kvinnor att utbilda sig på ett annat sätt äntidigare.Anf. 157 () replikHerr talman! Det är bra att arbetsmarknadsminis-tern har uppmärksammat detta. Men jag skulle önskamer aktiva åtgärder. Visst är det bra med en utred-ning, men faktum är att vi har de flesta siffrorna. Definns.Vänsterpartiet har föreslagit att det är dags attsätta nya mål för och att ett avmålen skall vara att bryta den könssegregerade ar-betsmarknaden. Vi har lagt fram förslag om att manskall inrätta riktade åtgärder - vi kallar det kompe-tensutvecklingsprogram - för att leda kvinnorna in pånya yrkesområden. Vi har lagt fram förslag om möj-ligheter att starta eget. Det skall vara något som manfår tjänstledighet för inte bara när man kommer över-ens om det med arbetsgivaren. Faktum är att så är detju . Kommer jag överens med arbetsgiva-ren får jag tjänstledigt. Det skall i stället vara en rät-tighet. Det tror vi skulle stimulera många, bl.a. kvin-nor, att gå vidare. Jag hoppas att arbetsmarknadsmi-nistern läser igenom våra förslag och beaktar dem.Något måste ju göras.Jag har ytterligare en fråga. Det gäller a-kassan.Arbetsmarknadsministern har och vid andratillfällen sagt att höjningen till skall finansierasav de arbetslösa själva. Min fråga till arbetsmark-nadsministern blir: Varför är det de arbetslösa somskall finansiera höjningen? Varför kan man inte krävasolidaritet av mig, av arbetsmarknadsministern och avandra att faktiskt ta ansvar för den lågkonjunktur ochstrukturförändring vi ser i samhället och säga attvi även av arbetslöshet skall pröva ettsolidariskt finansieringssätt? Vi har pekat på förslag ivår motion. Jag kan tänka mig höjda bolagsskattereller annat. Varför skall de arbetslösa vara solidariskamed sig själva? Varför får inte vi andra vara solida-riska?Anf. 158 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! När det gäller kvinnornas framtidaarbetsmarknad var jag på väg att säga att det är klartatt vi måste fullfölja Brytprojekten. Kanske inte när man är vuxen, utbildad och har ett jobbtvingas att bli någonting helt annat, utan fastmer att vii yngre åldrar försöker att stimulera det intresse somfinns hos flickor för teknik och naturvetenskap. Detintresset finns i låg ålder. Sedan händer det någontingsom gör att det avtar. Därav den starkt könsuppdeladearbetsmarknaden.Det finns också i propositionen 200 miljoner somkommuner och landsting kan använda för olika pro-jekt som kommer att gynna framför allt kvinnor. Detkan t.ex. vara arbetstidsprojekt, försök med sextim-marsdag osv.Jag vill också uppmärksamma påatt när det gäller arbetstiderna finns det skrivningarom övertiden som jag tycker är viktiga. Vi skall hasamtal med parterna om det. Den övertid som vi har motsvarar 60 000 jobb. Det är nog litet förmycket enligt mitt förmenande, även om jag ocksåförstår att man inte kan förbjuda övertid.Vi väntar på och jag vill likalitet som vår statsminister utesluta någon metod för attfå bukt med arbetslösheten. Vi kommer säkert att sesådana förslag framöver.När det gäller a-kassan har vi en uppgörelse medLandsorganisationen om att höjningen från 75 till80 % skall finansieras inom a-kassesystemets ram. Jaghåller med om det säger. Varför kaninte du och jag få betala det? Det kan vi t.ex. görainom a-kassesystemets ram genom en ökad finansie-ringsavgift. En måttlig höjning av finansieringsavgif-ten skulle ge ganska mycket pengar och vara enhandling i solidaritet med de arbetslösa.Anf. 159 ()replikFru talman! Arbetsmarknadsministern sade att flerskulle vara behövda. Min fråga gäller naturligtvisarbetstidsförkortningen som vi har pratat mycket om . föregrep arbetsmarknadsministern min frågalitet grand, men jag förstår att ialla fall inte har något emot att man så småningominför en arbetstidsförkortning. Det är ett mål som desocialdemokratiska kvinnorna har drivit länge ochsom t.o.m. finns inskrivet i partiprogrammet.Vi har sagt att en arbetstidsförkortning skulle kun-na ge inkomster till staten på ca 20 miljarder kronor.Det skulle man enligt vårt förslag kunna sänka ege-navgifterna till. Kan regeringen säga nej till detta omdet ger fler människor jobb?Arbetsmarknadsministern sade som svar till IngridBurman att man skulle kunna starta ett projekt medsextimmarsdag. I propositionen har 400 miljoneranslagits till jämställdhetsprojektet. Av de pengarnaskulle man kunna ta till detta. Jag hoppas att det full-följs i så fall.Jag undrar också om arbetsmarknadsministernskulle kunna vara beredd att lagstifta om en begräns-ning av övertiden. Vi har i vår motion föreslagit enbegränsning per år.Anf. 160 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Från min sida var avsikten med en ar-betstidsförkortning att skapa en välfärdsreform ochinte ett sätt att lösa problemet med arbetslösheten.Men det var i ett skede på 70-, 80- och början av 90--talen, när vi inte hade de höga talen för arbetslöshe-ten som vi har i dag.Det är klart att man måste tänka om och även tittapå andra länder, t.ex. . Man får titta efter omdet har hänt någonting. Har det hjälpt att man harsänkt arbetstiden?Men man behöver egentligen inte gå dit, man kantitta på den svenska historien. Det visar sig ju att enav flera faktorer som har gjort att vi i tidigarehar kunnat skapa full sysselsättning är att vi succes-sivt, på olika sätt, har sänkt arbetstiden från 48 till 45till , men också att vi har utökat semestern,utökat föräldraledigheten osv. Det är klart att det harvarit ett bidrag bland flera andra som har gjort full-sysselsättningssamhället möjligt. Det är klart att vimåste titta på det här.Däremot tycker jag att sopåkarmodellen, somBarbro talade om tidigare, på sätt och visär en signal om att man nu har givit upp möjlighetenatt åstadkomma arbete på annat sätt. Men i den gans-ka förskräckliga situation vi är tycker jag att ocksåsådana förslag måste prövas, tittas på, så att vi ser omde kan hjälpa till.Anf. 161 ()replikFru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Jag tycker att det känns uppmuntrande ochpositivt att arbetsmarknadsministern har den här in-ställningen. Vi hoppas att varannan damernas skall slåigenom inom socialdemokratin vad gäller den härfrågan.Jag skulle bara, eftersom jag har några minuterkvar, vilja vara litet ödmjuk inför hur mycket progno-ser och sådant visar. har sagt:När man minns hur tokigt man tänkt och hurfel man fåttoch hur annorlunda det faktiskt i regelhar gåttoch hur världen har drabbats av sällsammametamorfoser,får man mindre och mindre respektför prognoserDärmed önskar jag arbetsmarknadsministern ochövriga en trevlig sommar.Anf. 162 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag tackar och önskar detsamma till-baka.Jag skulle vilja kommentera en sak som BarbroJohansson sade i sitt förra anförande. Hon ställdefrågan om könsuppdelad statistik. Jag kan glädjaBarbro med att det kommer i budgetpro-positionen.Jag vill också upplysa om att inom socialdemo-kratin har vi genomfört varannan damernas. Det somåterstår nu är att politiken också i större utsträckningskall ha ett, man kanske inte får säga feministiskt,men ett kvinnoperspektiv. Det kommer säkert detockså.Anf. 163 () replikFru talman! Arbetsmarknadsministern sade att honhade en politisk prioritering av grupper som intekommer först. Hon började med att räkna upp dearbetshandikappade som första punkt.Men sanningen, fru talman, är att just för dennagrupp har arbetsmarknadsministern föreslagit ochgenomfört försämringar vad gäller lönebidragsnivåer.Hon har t.o.m. försökt att dribbla bort ett riksdagsbe-slut som innebar att man skulle undgå uppsägningar iideella organisationer vad gäller arbetshandikappade.På den punkten har inte arbetsmarknadsministerngjort någon prioritering. Tvärtom, hon har försämratförutsättningarna för de arbetshandikappade.Den andra gruppen i hennes uppräkning var delångtidsarbetslösa. Just av de uppgifter vi har servi att fler än någonsin är långtidsarbetslösa. Ser inte hennes medarbetare? Hör man intetalas om hur det ser ut? Är man inte ute i verklighe-ten? Tar man inte del av statistik? Hur kan man sägaatt detta är de prioriterade områdena somman för en helt motsatt politik?Jag hörde i går, fru talman, partisekreterare , som ju också finns här i kammaren ,uttala sig i TV om a-kasseförslaget i propositionen.Hon sade då att det förslag regeringen lade fram varett bra förslag. Instämmer arbetsmarknadsministernmed detta också nu i efterhand?