prot · GK0926 · 1996-11-07 00:00:00 — Förbindelserna omfattar bl.a. utrikes-och säkerhetspolitik, handel, migration och bistånd.Att använda EU:s möjligheter att bedriva en politiksom omfattar hela spektrumet av fred, demokrati ochutveckling är en nyckeluppgift för både oss sommedlemsland och för den europeiska unionen. Samti-digt vet vi att så inte sker i tillräckligt stor utsträck-ning, vilket vi också tar upp i vår EU-strategi.Ett exempel är . Här behöver enrad insatser göras inom olika områden och på olikaplan, t.ex. på det politiska och humanitära planet ochnär det gäller återuppbyggnad och flyktingarnas si-tuation. Här är arbetet inom EU splittrat och uppdelati olika pelare, medan vi här hemma arbetar med enhelhetssyn, där den ena åtgärden understödjer denandra. Vi vill långsiktigt arbeta för att EU också till-ägnar sig detta helhetsperspektiv och arbetssätt.Strategin kan grovt indelas i dels metodfrågor,dels ämnesfrågor. Vad gäller metodfrågorna arbetar viför ökad insyn, öppenhet och förenkling. Det behövs.Vi vill också se en ökad policystyrning i stället fördetaljstyrning från medlemsstaterna. Därför arbetarvi, liksom här hemma, för bättre landstrategier ochpolicyhantering i EU:s bistånd.Vi ser också att kan blieffektivare och att samordningen kan förbättras. Ikommissionen hanteras biståndet av olika generaldi-rektorat, och de administrativa rutinerna är ofta alltfördetaljerade och komplexa. Vi vill gärna också se merav svenskt biståndskunnande i kommissionen. Viarbetar aktivt för att få in t.ex. nationella experter.Så över till de olika ämnesområdena. Det är ensjälvklarhet att de svenska biståndsmålen skall ge-nomsyra vårt agerande i EU precis som i andra bi-ståndssammanhang. Det handlar alltså om fattig-domsbekämpning, demokrati och mänskliga rättighe-ter, ekonomisk och social utveckling, jämställdhet ochmiljö.Betydelsen av konflikthantering och humanitärtbistånd har ju ökat . Vi har settdet i , i , i och i . FörSverige är detta område högprioriterat, som ocksåframhölls i samband med vår säkerhetsrådskandi-datur.EU:s arbete med livsmedelssäkerhet är resursslu-kande och inte helt utan problem, vilket gör att vilägger ned särskilt mycket arbete också på detta om-råde. Enskilda organisationer har en betydande roll attspela både i EU:s och vårt eget utvecklingssamarbete.Vi har därför särskilt valt att lyfta fram samarbetetmed dem. Vi vill att EU:s hantering av stöd till deenskilda organisationerna förenklas. Vi vill också attdessa organisationers fältkunskap tas till vara genomsamordning och samråd.Jag vill också, fru talman, redovisa några av deinitiativ som har tagit under vårt knappt två-åriga medlemskap.Sverige har för det första initierat arbetet för ensamlad EU-ståndpunkt när det gäller FN-reformerna,både på det ekonomiska och det sociala området. Detkan sägas vara en uppföljning och breddning av detnordiska . drivs dessa frågor mycketaktivt av det irländska ordförandeskapet.För det andra har vi varit pådrivande i kampenmot antipersonella minor. har EU en samordnadpolitik i denna allvarliga fråga.För det tredje vill vi ha en ordentlig uppföljningav DAC-utvärdering som har gjorts när detgäller EU:s bistånd, dvs. en självständig utvärderingav EU:s bistånd. Det handlar både om metoder ochom organisation.De närmaste åren, fru talman, kommer mycket avdiskussionerna kring EU:s bistånd att handla om detsom kallas för post-Lome, dvs. att man skall diskuteravilka länder man skall samarbeta med inom ,och . Frågan är då vilka manskall välja. Den frågan kommer upp vid nästa bi-ståndsministermöte . Jag menar attdet måste bli de fattigaste länderna. Det måste därförske en fokusering på . Där finns den störstafattigdomen och av världens flyktingar. Sverigekommer också att vara pådrivande för ett europeisktpartnerskap med , som handlar om biståndetsframtida utformning.I årets budgetproposition lägger ju regeringen storvikt vid en ny strategisk inriktning på biståndet, näm-ligen att vi måste gå från traditionell u-hjälp till sam-arbete med gemensamt ansvar för givare och mottaga-re till att i stället bli partners. I det perspektivet måstevi kunna diskutera EU:s bistånd och dess effektivitetoch organisation. Som EU-medlemmar har vi ettansvar och en skyldighet att se till att EU:s bistånds-mål följs. Jag utgår från att grönboken, som skallpresenteras från kommissionens sida den 22 novem-ber, bjuder in till en sådan diskussion.Till sist, fru talman, hoppas jag att det framgår avvår strategi som finns utdelad att vi har en myckethög ambitionsnivå i vårt EU-samarbete. skallockså fortsättningsvis vara en pådrivande kraft i EU:sinternationella utvecklingssamarbete.Anf. 122 ():Fru talman! Det finns all anledning att välkomnaden strategi som biståndsministern har presenterat.Vid andra tillfällen när vi har diskuterat EU:s bi-ståndspolitik har vi haft anledning att resa kritik. Somjag uppfattar informationen är denna strategi ett brauttryck för det sätt som vill påverka EU:ssamlade biståndspolitik.Biståndsministern talar här om att våra mål förbiståndspolitiken ligger nära de mål som EU har for-mulerat och hänvisar till i . Mankan dock finna skillnader. Vi poängterar mera miljö-,jämställdhet-, befolknings-, demokrati- och MR-frågor än vad som kommer till uttryck i Ma-astrichtfördraget. Det är möjligt att dessa frågor upp-märksammas i den praktiska hanteringen av EU:sbistånd. Men här är det viktigt, vilket också framgårav detta strategidokument, att man driver denna frågaoch får till stånd ett helhetsperspektiv.Detta för mig över till nästa område som jag ocksåtycker är viktigt att poängtera och som lyfts fram istrategin, nämligen vikten av att åstadkomma en bätt-re effektivitet och samordning. ligger biståndsfrå-gorna såvitt jag förstår på fem olika EU-organ. Denlöpande hanteringen av biståndsfrågorna sköts av ettstort antal kommittéer. Det finns inom Coreper ettstort antal arbetsgrupper som bereder kommissionensförslag till ministerrådet. Här får man intrycket att detskulle gå att åstadkomma en bättre effektivitet, någotsom jag också uppfattade kom till uttryck i strategi-dokumentet.En tredje kommentar och understrykning är beho-vet av att få till stånd en ökad samordning mellanEU:s projektinsatser och våra egna bilaterala insatsersamt naturligtvis också de insatser som görs via demultilaterala organen. Jag har ett intryck av att manskulle kunna vara mycket mer effektiv, inte minst närdet gäller utvecklingen i de fattigaste länderna, omman kunde åstadkomma denna bättre samordning somjag också uppfattade att det gavs uttryck för i strategi-dokumentet.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller exempelvis miljöfrågorfinns ju ett övergripande miljömål inskrivet i Ma-astrichtfördraget. Vi kommer att verka för att dettamål skall genomsyra biståndsarbetet mer än vad detgör i dag.Det är riktigt att vi måste ha en mer integreradsamarbetsform inom EU. Jag nämnde ex-Jugoslaviensom ett sådant exempel. Man kan också ta somett exempel. möts man i för att diskuteravad man skall göra i . Men det går inte att baradiskutera humanitära insatser, utan man måste ocksådiskutera politiska och militära stödmedel i dettasammanhang.När det slutligen gäller effektiviteten och sam-ordningen så nämnde jag exempelvis livsmedelssä-kerhet. Där måste man ha en överensstämmelse t.ex.med EU:s jordbrukspolitik - och vi är mycket kritiskamot dess inriktning - så att man inte går in med åtgär-der i samarbetsländerna med överskottet från EU:sjordbruk i stället för att stödja jordbruksutvecklingen ide respektive länderna. Där finns det också en del attarbeta för.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för informationen om vårstrategi i fråga om EU-biståndet. Det är väldigt bra attvi får den till stånd. Vad jag inte har klart för mig ärpå vilket sätt anser att kom-mer att kunna påverka detta. Kommer vi att ha mo-tionsrätt på den skrivelse som skall komma, blir detutifrån budgetpropositionen, där ju också en del avEU-arbetet på biståndsområdet beskrivs, eller kom-mer det att finnas andra former? Jag tycker att det varoklart i framställning.Sedan vill också säga att man naturligtvis kan dis-kutera huruvida EU är den bästa biståndsgivaren. Jagoch skulle helst önska att biståndsom-rådet gick tillbaka till de nationella parlamenten ochatt man där lade upp det hela. vet vi att den ut-vecklingen inte är sannolik. Därför skall vi göra detbästa möjliga för att även EU:s bistånd blir så bra sommöjligt. Den inriktning som beskriveratt skall ha kan vi ställa upp på.Däremot saknar jag flera delar. Var finns kritiken?Vilka områden vill ändra på i EU:sbiståndspolitik? Han talar om vilken strategi Sverigeskall ha, men vad går vi emot, vad vill vi ta bort, vadvill vi ändra på?Jag vill också fråga om det här med samarbete ochpartner som talar väl om. Det har vimött tidigare i debatten gällande det nationella, bilate-rala biståndet från . Men jag ser fortfarandeinga konkreta kontrakt där man har gjort upp mellanSverige eller EU och respektive biståndsland. Jag uppfattar nästan det här mer barasom välvilliga tolkningar av hur det borde vara. Jagvill se något konkret på det området.Till slut, fru talman, vill jag också fråga vad Sve-rige gör på några konkreta områden. är ettland som har kommit i blickfånget efter utseendet avNobelpristagarna. Där har gjort oerhört litetnär det gäller det humanitära biståndet. Gör vi någotinom EU för att se till att får mer humanitärtbistånd till MR-området?Jag vill också fråga om . Vad gör Sve-rige inom EU för att , när landet nu får sittfredsfördrag, skall få ytterligare bistånd?Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! I dokumentet om strategin finns justde områden som vi vill ha förändringar på utpekade.Jag har angivit några här, och jag vill gärna hänvisatill detta.Som ett uttryck för den syn vi har på att upprättaett partnerskap i stället för det traditionella med giva-re och mottagare är samarbetet med just nuav stort intresse. De nordiska länderna gemensamt hartillsammans med utarbetat ett dokument därvi talar om det egna ansvarstagandet, om att de skallleda strategierna och om att omvärlden skall stödjaoch inte bara gå in och ge råd och pengar som tidiga-re. Det är det vi vill föra in också i EU, så att vi får ettordentligt samarbete mellan jämställda länder.När det gäller är det inte riktigt att Sve-rige gör litet. Jag tar gärna chansen att här tala om vadvi gör. Vi har bl.a. givit till , som är oerhört viktig förrättssäkerheten, eller rättshjälpen, i . Vi hargivit genom Röda korset på Öst-timor, också genom , och vi har givit stöd tillÖsttimorkommittén i . Det är väldigt svårt attfå in stöd till . Vi har utnyttjar alla kanaler,och vi är beredda att gå vidare efter att vi har samtalatmed Nobelpristagarna när de kommer hit till Stock-holm.I har som bekant en uppgörelse nyligenuppnåtts. Det är en mycket viktig överenskommelseom eldupphör, om demokrati och om fredsprocessensavslutning. Man kommer att underteckna en serieavtal om freden, bl.a. också här i före jul.Anf. 126 ():Fru talman! Det var just med anledning av attfredsavtalet undertecknas i , och att Sveri-ge har fått en ökad betydelse för att bistå Guatemalapå vägen mot demokrati och utveckling, som jagundrade om vi inte borde kunna göra mer även inomEU för att få fram ytterligare stöd. Det svenska bi-ståndet, , är ju rätt begränsat ävenom det är bra till sin utformning.Jag vill också när det gäller hävda att jaginte delar uppfattning att hargjort mycket. Det är tvärtom mycket blygsamma an-strängningar som har gjorts, men den frågan kommeratt diskuteras i en interpellationsdebatt senare i ef-termiddag.Till slut vill jag säga att jag känner till det här ar-betet med partnerskap gällande . Men jagtrodde att avsåg mer av ett kontrakt därlandet i fråga bistår och vår befolkning medsin syn på och sina erfarenheter av exempelvis mijö-området eller kulturen etc. Det är det holländska ex-emplet, det har vi talat om . På den punktentycker jag mig inte se några steg framåt från svensksida, åtminstone inget konkret arbete som vi här iriksdagen har kunnat följa. Jag hoppas att man äveninom EU skulle kunna göra mer konkret på det områ-det, att man skulle kunna driva på, och inte barakomma med välvilliga ord.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller är faktisktEU mycket aktivt i den s.k. San-Joséprocessen. Varjeår träffar man på utrikesministernivå sina kolleger ihela . Det hade en väldigt stor betydel-se under de svåra åren när krig rådde där,och när det skedde yttre intervention från sida.Sedan glömde jag att svara på en sak som har bä-ring på vad frågade om. Alla de syn-punkter som har, kan föras vidare i endialog som vi gärna vill ha och som jag inbjöd till här.Tanken är nämligen att vi varje halvår skall revideraoch så att säga utarbeta en ny strategi under inflytandeav de intryck som vi får från i EU-nämndeni utrikesutskottet eller genom debatt här i kammaren.Vid varje skifte på ordförandeskapet inom EU över-lämnar vi en ny version av vårt dokument. Det skallfortlöpande revideras under intryck av debatten här iSverige.Anf. 128 ():Fru talman! Jag tycker också att det är jättefint attvi får en sådan här strategi. Jag antar att vi kan byggavidare på och utveckla den efter hand som vi får kun-skaper inom det här området.När man talar om EU:s bistånd tycker jag inte kan gå förbi de enskilda ländernas bistånd, ävenom naturligtvis arbetet inom ramen för iallt väsentligt, antar jag, är koncentrerat kring vad EUsom organisation gör. Men man måste ändå se till detsamlade biståndets effekter också. Där har jag tvåfrågor. Jag vet inte om de är upptagna i det här doku-mentet eller inte, men jag tycker att de hör till sam-manhanget.Dels vill jag fråga på vilket sätt EU avser att sam-ordna sin verksamhet med respektive länders bi-ståndsverksamhet, så att den totala kraften i bi-ståndsarbetet blir så stor som möjligt.Den andra frågan är: Vad avser att göraför att få andra länder att leva upp till FN:s rekom-mendation om av bruttonationalprodukten ellerbruttonationalinkomsten i bistånd? Det är faktisktytterst få länder i som lever upp till det. Deflesta gör det inte, och det borde vara angeläget föross från svenska sida att driva på så att det samladebiståndet från de andra länderna blir större och att detar sin del av ansvaret. Det kan inte riktigt att baranågra få länder tar det ansvaret. Vad har vi för strategipå det området?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett av de tre viktigaste område-na för EU:s samlade verksamhet på det här området.Det är vad man kallar för koherens; det skall vara enöverensstämmelse mellan de olika ländernas insatseroch EU:s egna insatser. Det är ingen lätt uppgift attsamordna exempelvis och bi-ståndsinsatser i Öst- eller . Vi har helt olikaintressen och erfarenheter, men man gör ett försök.Man har valt ut sex länder där man genom ambassa-der och biståndskontor på plats försöker samordna siginom EU:s ram. Det experimentet är inte riktigt utvär-derat . Det har både för- och nackdelar, men mestfördelar hoppas jag. Det är en aktiv verksamhet sompågår på det området.När det gäller de är det väl mera iFN-sammanhang som man kan uttala mål och syften.Jag tänker närmast på det sociala toppmötet i Köpen-hamn. En av de rekommendationer som där antogsvar att alla industriländer skulle uppnå . Det äringenting som vi upprepar varje gång vi har möteninom EU, men jag skall komma ihåg vad här säger.EU-biståndet är faktiskt det enda som går emottrenden i världen när det gäller nivån. EU-biståndethar nämligen successivt ökat med , och det är positivt.Anf. 130 ():Fru talman! Jag har ingen direkt fråga utan vill ba-ra stryka under att man när det är talas om EU:s bi-stånd inte kan undgå att tala om EU-ländernas samla-de insatser. Trots allt är det fråga om solidaritet mel-lan länderna, precis som inom flyktingpolitiken ochandra områden - man får ta sitt ansvar. Eftersom manvarit överens om 0,7-procentsmålet är det kanskeanmärkningsvärt att så få länder i är intresse-rade av att leva upp till det här målet. Därför tyckerjag att det är angeläget att vi i olika sammanhanghävdar solidariteten inbördes mellan länderna.Anf. 131 ():Fru talman! Det största problemet med EU:s rela-tioner till de fattiga länderna är den handels- ochjordbrukspolitik som bedrivs. En fråga som varit uppedå och då är frågan om STABEX- och SYSMIN-systemen, där det finns en tendens att hålla fattigaländer nere på en råvaruproducerande nivå. Så fortman försöker vidareförädla produkter höjs tullsatser.Det finns alltså en tendens till att bibehålla de tidigarekolonierna i ett råvaru- eller halvfabrikattillstånd. Dehär länderna har svårt att lyfta sig för att konkurreramed mera färdiga produkter.Vilken syn har den på de härprogrammen?Anf. 132 Statsrådet ():Fru talman! Jag vågar påstå att knappast något an-nat medlemsland så tydligt som eftersträvaratt säkerställa en enhetlig och konsekvent EU-politik,som också innefattar det som tog upp,nämligen handelspolitiken.EU måste t.ex. öppna sina marknader för de fatti-gaste ländernas produkter och inte sätta upp hinder.Samtidigt gäller det att fortsätta att utveckla bistånds-samarbetet. Jag menar att om man inte frivilligt öpp-nar sina marknader för produkter kommerman motvilligt att i stället tvingas acceptera flyktingar och asylsökande. Därför arbetarvi för en reformering av jordbrukspolitiken i stort.I halvårsgenomgångarna och revisionerna av detstrategiarbetet skall, menar jag, också ingå mer ope-rationellt inriktade handlingsplaner. Inget annat landgör så, såvitt jag vet. Detta kommer alltså att varamycket systematiskt och målmedvetet, och här kom-mer de frågor att ingå som , och här tagit upp. Ni är, somsagt, välkomna att bidra i detta sammanhang.Anf. 133 ():Fru talman! Någon direkt reaktion eller synpunktpå STABEX- och SYSMIN-programmen fick jaginte. Jag kan inte se att det nämns i dokumentet i frågaheller. Kommer man att titta på de här systemen sär-skilt?Anf. 134 Statsrådet ():Fru talman! Svaret är ja.Anf. 135 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag fick just det här dokumentet i minhand och ser att styrkor, svagheter och brister räknasupp. När det gäller styrkor finns det fem punkter ochnär det gäller brister finns det sex punkter. Det finnsalltså mycket att göra framöver. Jag vill tacka fördokumentet, som jag bara som hastigast hunnit blädd-ra i. Det är mycket intressant.Den sista av de fem punkterna om styrkorna gällervolymen. Jag vill anknyta litet grand till det somBerndt var inne på. Det är något som interiktigt stämmer. Det stämmer så till vida att för EUsamlat, för alla länderna inom EU, rör det sig om40 miljarder kronor. Det är en styrka i sig, men deolika delarna innehåller många svagheter. De40 miljarderna skulle kunna vara mera. Om man totaltsett dessutom går in på vad länderna ger direkt finnerman att det finns mycket att göra. Utifrån vad statsrå-det sade här förstår jag att detta kommer att tas upp,vilket gläder mig. Det gäller då att visar fram-fötterna och är ett gott exempel.Det gläder mig också att statsrådet tog upp det härmed NGO-samarbetet och att det förenklas. Det ärganska snårigt. Här finns det också ganska mycket attgöra.Slutligen: Då EU debatterades häroch vi skulle ta ställning var ett av de bekymmer somjag såg framför mig - och jag var verkligen pro EU -den eventuella mur som blir kvar gentemot utveck-lingsländerna. Jag tror att det är viktigt att den fråganäven i det här sammanhanget drivs hårt. Den drivs ju iandra sammanhang inom EU.Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! EU-biståndet till Medelhavsländernaoch till Öst- och har ju ökat kraftigtunder senare år. Det är absolut viktiga och akuta sä-kerhetspolitiska krav som motiverar detta. Samtidigthar EU-biståndet till de fattigaste länderna faktisktockså ökat . Men framöver finnsonekligen risken att man fäster större vikt vid dyna-miken kring och Öst- och Centraleuropa.Därför kommer vi, så gott vi kan, att se till och till-sammans med likasinnade verka för att de fattigasteländerna alltid kommer i förgrunden. Det ingår i vårstrategi i vårt eget nationella program, och det kom-mer att vara ett genomgående tema i de samtal ochdiskussioner som vi för i biståndsministerrådet fram-över.Anf. 137 ():Fru talman! Jag är inne på samma fråga som EvaZetterberg. Jag hälsar med tillfredsställelse att Irlandhar ordförandeskapet. Det innebär att , Portugaloch kan driva en bra politik när det gällerbistånd till . Där finns organisationer somman skulle kunna ge till och som man inte haftdirekt kontakt med, t.ex. CNRM, The National Co-uncil of Maubere Resistance, som fredspristagarenJosé representerar. Det finns också ennybildad organisation som heter , . Man jobbar direkt inne ilandet för att bygga upp demokratin och hjälpa demsom har det svårt - för att inte tala om kvinnor ochbarn.Hur kommer EU att agera i detta sammanhang justpå den här fronten?Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! Jag tar med mig den frågan när jagåker till biståndsministermötet. Då har jag en särskildallierad i min portugisiske kollega. Vi har länge sam-arbetat - även med , som jag kännerväl. Det skall bli en glädje för mig när han framöverkommer till att se till att han får del av det vigör. Uppenbarligen har han varit litet missinformeradom vad gör.Tillsammans med och likasinnade skallvi verka för att också i ljuset av fårökat stöd.Anf. 139 ():Fru talman! Jag tackar för det och hoppas på enpositiv syn på detta.I dag träffade jag en man som skall förberedamötet i . Han heter och är Hortas närmas-te man. Han gav mig boken in East , som steg för steg visar hur mankan agera. Jag vet inte om jag skall överlämna bokentill eller om jag skall avvakta och ge dentill utrikesministern.Anf. 140 Statsrådet ():Fru talman! Det är väl en smaksak.Anf. 141 ():Fru talman! Också jag vill tacka för det här doku-mentet. Jag skall med stort intresse ta del av det. Detjag har hört här är jag i stor utsträckning positiv till,med tanke på inriktningen när det gäller både metoderoch strategier. Där skall vi försöka påverka EU ochnaturligtvis också försöka lyssna på vad man har attsäga. Det är ju det som samarbetet går ut på.Jag skulle vilja lyfta fram ett par tre punkter. Detgäller bl.a. frågan om de mänskliga rättigheterna, somju ingår i demokratiutvecklingen. Man kan ocksåhänföra den till andra punkter. Den måste ju ingå i alltbiståndsarbete och samarbete.Jag tycker att EU ibland visar sig ganska valhäntnär det gäller hur man skall handskas med detta. Jagkan nämna som ett exempel där man har varitmer offensiv i än i ministerrådet närdet gäller de här frågorna. Jag undrar om PierreSchori tänker verka för en mer offensiv hållning ock-så i fråga om de mänskliga rättigheterna i de länderdär vi kan tänkas ha samarbete.Det har talats om de enskilda organisationerna.Jag är glad att höra att det kommer att bli enklare. Detkommer naturligtvis att ta tid innan EU-strategiernautvecklas. Därför vill jag fråga vad regeringen gör,medan vi väntar på detta, för att hjälpa enskilda or-ganisationer att på ett praktiskt sätt hitta i snårskogenoch få hjälp med sina angelägna projekt.Jag vill också ta upp frågan om vapenexporten. Ärinte också det något som har stor betydelse i utkantenav biståndsverksamheten? En del av EU:s länderhandlar tyvärr på ett sådant sätt med sin vapenexportatt de undergräver det bistånd vi försöker ge.Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om de mänskliga rättigheternavar just en av de fem punkter som jag sade skall ge-nomsyra vårt agerande. Det är alltså tillgodosett,hoppas jag.När det gäller frågan om enskilda organisationervill jag säga att något av det första vi gjorde när jagtillträdde var att utarbeta en hjälpaenskilda organisationer att hitta rätt handläggare ochkonto i Bryssel-labyrinterna. De enskilda organisatio-nerna har börjat finna en egen väg dit och de harett eget samarbetskontor och station i . Vi harockså en SIDA-handläggare som speciellt hjälperenskilda organisationer att hitta rätt i Bryssel.Frågan om vapenexporten faller utanför bi-ståndsministrarnas agerande.Anf. 143 ():Fru talman!