prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Det behövs en regionorganisation för Skogssty-relsens verksamhet, och den organisationen skallframför allt serva basverksamheten ute på fältet.Om jag ser på skogsstyrelsepersonalen i Gävle-Dala-området finner jag att den är i storleks-ordningen 83 jobb i och 49 jobb i Gävleborg.Av dessa kommer ungefär 20 att finnas i Söderhamn.De allra flesta kommer att finnas ute i verksamheten,där de hör hemma, och jag tycker att det känns bra.Rolf folkbokföringsnummer utgårfrån och mitt utgår från . Låtmig jämföra orterna med någraintressanta siffror. Befolkningen minskade 1976-1980 med 1 000 personer i och ökademed 3 000 i . Under 1981-1985 minskade denmed 900 personer i och ökade med 1 000i . minskade befolkningen med600 personer i och ökade med 2 000 iFalun. minskade den med 300 iSöderhamn och ökade med 1 300 i Falun.När generaldirektörerna kommer med sina förslagblir det på något sätt alltid effektivast i de städer somär dyrast. Det är alltid effektivast i ochdärnäst i länscentrumet. Den sämsta verksamhetenhamnar alltid i orter utanför länscentrumen. I sådanaorter kommer lönen inte med solens upp- och ned-gång. Jag tror faktiskt att industriorterna är rätt effek-tiva. Jag tror på Söderhamn.Anf. 64 ():Herr talman! Diskussionen om vem som missförs-tår kanske vi kan ta en annan gång.Med konstgjorda jobb menar jag när det finnsjobb på ett ställe och man tvångsförflyttar personertill ett annat. Det skapar inga nya jobb enligt mitt sättatt se detta.Jag vill efter näringsministerns senaste inläggkomma med flera funderingar, eller rättare sagt flerafrågor, om . Det heter från SKS attnågra långsiktiga vinster eller verksamhetsmässigafördelar med inte kan förutses. Tvärtomsägs det i brevet att perifera läge i regio-nen utgör ett negativt inslag - även om det smärtar atthöra sådant av en som är född i kommunen. Ocksåkommunikationerna tas upp. Det sägs t.o.m. att pro-duktiviteten kommer att minska, och det talas omsiffran . Svårigheten med kontakten med andramyndigheter tas upp, och det tycker jag är en viktigdel av detta. Organisationer och övriga skogliga in-tressen tas också upp i brevet till regeringen.Jag vill ändå fortsätta med att fråga om meningar-na i detta brev gör något intryck på statsrådet. Jag togupp denna fråga tidigare i en frågestund, och ficksvaret, om än inte ordagrant, att detta var litet kvirrfrån en som kommer från en större ort. Men jag tyckerinte att det är kvirr när man talar om försämrade för-utsättningar, det geografiskt dåliga läget för sin verk-samhet, minskad produktivitet, avsaknad av andraskogliga myndigheter, en ort som inte är attraktiv närdet gäller att nyrekrytera, avsaknaden av en högskola,ökade kostnader och svårigheter att få jobb för med-flyttande. Dessa åtta kriterier tycker jag att det ärallvarligt att man bara kan lägga åt sidan.Jag vill avsluta med ännu en fråga. Det heter ju attSKS har som ansvar att bestämmaorganisationen inom de ramar som finns. Detta inklu-derar tydligen enligt SKS mening också lokaliseringav kansliorter. Jag undrar med anledning av svaret omregeringen har ytterligare planer på att påverka SKSverksamhet eller om regeringen vill förändra direkti-ven för SKS ytterligare genom att gå in och på andrasätt styra verksamheten?Menar statsrådet allvar med sitt svar att de statligamyndigheterna som satts att fatta beslut själva skall taregionalpolitiska hänsyn i sina ställningstagandensamtidigt som vi kräver att de skall ta ekonomiskahänsyn och vara så rationella som möjligt?Fortfarande är det så att agerande av det här slagetför att skapa nya jobb inte ger några nya riktiga jobb.Anf. 65 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall svara på frågorna.Först och främst är det inte bara jag som tycker attmyndigheterna skall ta regionalpolitisk hänsyn, utandet tycker också . har sagt tillmyndigheterna att de skall göra det. harockså sagt att den är missnöjd med hur myndigheternasköter detta, på förslag av mig . Riksdagenhar också sagt att då det gäller orga-nisation bör regeringen få möjlighet att hantera den.Det är naturligtvis ett speciellt ansvar för mig somregionalminister att jag som skall bevaka de regionalaintressena också ser till att verksamheten sköts på ettsådant sätt, inom de områden som jag är ansvarig för,så att man lever upp till beslut om regio-nalpolitisk hänsyn.Produktiviteten är alltid - det är genomgående så,faktiskt - bättre i den stora staden i förhållande tillden lilla. Jag tror att detta ofta är en myt. Jag påmin-ner mig en historia som berättades när iÖrnsköldsvik uppvaktade om statsbi-drag till flygplatsen i och fick veta attden enda flygplats i där ekonomin gick ihopvar . reste sig då och sade: Då kan ni juflyga upp och ned på Arlanda.Detta resonemang är ofta väldigt ihåligt. Det ärfaktiskt så att industriorter som t.ex. haren mycket större vana att leva utifrån marknadensvillkor. De har jobbat i produktion som alltid har varitkonkurrensutsatt. Så är det inte alltid i de stora stä-derna. En hel del av den produktionen sker på mark-nader som inte är konkurrensutsatta. I den här fråganhar jag därför en annan uppfattning än många gene-raldirektörer, inte bara en.Jag tycker inte att kommunikationerna är ett pro-blem i den här frågan. Den här verksamheten skallhuvudsakligen skötas av distrikten, de distrikt somfinns ute i länen. Det kommer att finnas distrikt iHedemora, , , , ,, , , , , ,, , , , , och . Männen och kvinnorna i dessa distriktkommer att klara kommunikationen med medborgareoch skogsägare.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar för att orten blevnämnd. Jag kommer därifrån, och det lär väl inte varavarje årtionde som ordet förekommer i ta-larstolen.Jag vill avslutningsvis konstatera att statsrådetsinställning i den här frågan bekymrar. Enligt det för-slag som föreligger från regeringen och det beslutsom sägs komma fråntar väl regeringendelvis alla statliga myndigheter deras bestämmande-rätt. Jag undrar litet om den socialdemokratiska leda-moten som sitter i var med och fattadedet här beslutet eller kom fram med det här förslaget -vi är ju oeniga om ifall det är ett beslut eller ett för-slag - om lokaliseringen, och vad den ledamoten hartänkt då det gäller direktiven om regionalpolitisksatsning. Denna ledamot kommer dessutom från detlän som vi diskuterar och vari den ort som föreslås blilokaliseringsort, , ligger, och detta gör attden här frågan blir ännu rörigare och inte så glasklarsom statsrådet vill ha den till.Det vore också frestande att, med den tidigare in-terpellationsdebatten i färskt minne, dra in regering-ens energiinställning i den här frågan. Jag tror attstatsrådet redan nu får börja fundera på hur han skallkunna stjäla jobb på andra ställen för att kunna täckaupp för exempelvis de orter i och Bergsla-gen som kommer att få hårda slag om regeringensenergipolitik läggs fast.Det sätt att ordna nya jobb som regeringen här fö-reslår kan väl knappast vara ett bevis på kreativitet.Det kan inte ens vara ett betyg till regeringen sombestår av det numera världsberömda ordet stabilitet.Anf. 67 Näringsminister ():Herr talman! Man kan ju i alla fall inte säga attstabilitet präglade , då vi hadestora budgetunderskott och räntor på 500 %.Det som är mer intressant är att nu styr en regeringi som industrisysselsättningen ökar.Man får gå ett tag tillbaka i tiden för att se när detsenast inträffade. Industrisysselsättningen har alltsåinte krympt, utan den växer. Det kommer den attfortsätta göra också med den energipolitik som vi för.Men vi går tillbaka till sakfrågan. Den här typenav verksamhet är administrativa tjänster som skallserva en lokal verksamhet. Den kan etableras påmånga olika orter. Den kan etableras i och denkan etableras i , men den kan också etableras iSöderhamn. uppfyller alla de krav sombehöver ställas för att man skall få ett bra administra-tivt centrum. Söderhamnsborna har länge levt, ochvisat att de klarar att leva, på en hårt utsatt arbets-marknad i hård konkurrens. Det är inte alla orter somkan uppfylla de krav som gör.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1996/97:50 om Väg-verket ProduktionAnf. 68 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen vidtagit och vilka åtgärder rege-ringen avser att vidta för att Produktioninte skall kunna missbruka sin ställning inom väg- ochanläggningssektorn.Bakgrunden till frågan är att för snart ettår sedan beslöt att upphäva sitt tidigare beslut om attbolagisera produktionsdivision.Den 18 januari 1996 beslutade regeringen vilkariktlinjer som skall gälla för produk-tionsverksamhet. Av dessa riktlinjer framgår bl.a. attVägverkets produktionsverksamhet skall bedrivasutan subventioner från i övrigt. Vägverketsproduktionsverksamhet skall också redovisas särskiltfrån verksamhet i övrigt. skallvarje kvartal avge en kvartalsrapport om verksamhe-tens resultat.Regeringen har också krävt att särre-dovisar omfattningen och det ekonomiska resultatetav uppdragsverksamheten som bedriver åtutomstående samt att i övrigt beaktar vadsom gäller enligt konkurrensrätten.Genom de riktlinjer regeringen har beslutat förVägverkets produktion har möjligheten för Vägverketatt korssubventionera den egna verksamheten medanslagsmedel stoppats.Regeringen påpekar också att skall be-akta vad som gäller enligt konkurrensrätten. Det inne-bär bl.a. att måste justera för det förhållan-det att den egna produktionen bedrivs i myndighets-form på sådant sätt att verksamheten bedrivs konkur-rensneutralt gentemot andra rörelseformer.Vägverket har för Kommunikationsdepartementetredovisat att produktionsverksamheten vid verket haruppdelats i tre oberoende resultatenheter, en för färje-verksamheten, en för konsultverksamheten och en förproduktion av bygg-, drift- och underhållstjänster.Redovisningen i resultatenheterna är åtskild, ochnågon överföring mellan enheterna får inte ske enligtVägverkets interna riktlinjer för verksamheten. har dessutom indelat varje resultatområde iintern respektive extern verksamhet. Den internaverksamheten har även indelats i konkurrensutsattrespektive ej-konkurrensutsatt verksamhet.Vägverket har ställt ett resultatkrav i form av av-kastning på eget kapital för varje resultatenhet. Samt-liga av vidtagna åtgärder syftar till attuppnå konkurrensneutralitet.I syfte att följa upp hur har tillämpatregeringens riktlinjer har Kommunikationsdeparte-mentet i diskussioner med före-slagit en fördjupad revision i denna del. Utöver dettaavser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgär-der.Anf. 69 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på mininterpellation. Framför allt vill jag tacka för att stats-rådet verkar ha tagit min fråga på allvar.Innehållet i svaret innebär ett erkännande att be-slutet att inte bolagisera produktionsdivisionen med-för ett visst problem att följa upp och kontrolleraverksamheten. kan man fråga sig om interegeringens motiv för att inte bolagisera, dvs. att detrafikpolitiska målen skulle kunna äventyras, innebären signal till om att regeringen är bereddatt se mellan fingrarna på eventuella brott mot kon-kurrensneutraliteten.För att återgå till svaret på min fråga: Även medmycket väl utvecklade ekonomisystem är det utomor-dentligt svårt, för att inte säga omöjligt, att fördelakostnaderna rättvist mellan de olika verksamheterna.Att fördela kostnaderna mellan extern och internverksamhet är praktiskt ogenomförbart. Då det gällert.ex. beläggningsarbeten används samma maskineroch samma personal både till vägverksjobb och tillandra beläggningsarbeten, dvs. från andra beställare.Därmed skapas automatiskt möjligheten att redovisade resultat man vill visa för respektive verksamhet.Maskinkostnaderna är ett annat minst sagt stortproblem. Hur beräknas avskrivningarna, räntekostna-derna, hur behandlas gamla, redan avskrivna maski-ner, återanskaffningsvärden, kalkylräntor osv? Sammaproblem är det med de gemensamma omkostnaderna.Hur fördelas de mellan olika verksamheter? Vad ärstabskostnader, vad tillhör produktionen? Dettakommer alltid att förknippas med ett visst mått avgodtycke.Avkastningskrav på eget kapital talar statsrådetom. Hur har det egna kapitalet fastställts? Det ärmycket svårt att fördela eget kapital mellan verksam-heter och helt omöjligt att knyta det till extern ellerintern verksamhet.Herr talman! Det är helt omöjligt att hävda att mangenom att ange riktlinjer stoppat möjligheten att kors-subventionera den egna verksamheten med anslags-medel. Riktlinjerna som sådana kan endast bli enallmän viljeyttring. Med nuvarande upplägg krävs endjupgående attitydförändring ute i verkligheten för attuppnå konkurrensneutralitet. Finns inte viljan ute påfältet, på produktionskontoren, är det omöjligt att urkonkurrenssynpunkt stoppa otillbörliga transferering-ar.Då är min fråga: Tycker statsrådet att det är till-räckligt att kontrollen av att man uppfyller konkur-rensneutraliteten bygger på förtroende? Det är vadden måste göra.Anf. 70 HANS ():Herr talman! I sin interpellation kritiserar UllaLöfgren att bolagiseringen av produk-tionsverksamhet inte genomfördes den 1 januari 1996.Dessutom påstår hon på enligt mitt tycke mycket lösagrunder att skullesyssla med prisdumpning.Skälet till att vi 1995 upphävde bolagiseringsbe-slutet och drog ned takten i konkurrensutsättningenvar att vi inte ville äventyra de trafikpolitiska målenför verksamheten. Dessutom skall jag påminna om attdet faktiskt saknas ekonomiska förusättningar för attgenomföra en bolagisering och finansiera den inomVägverkets egen anslagsram.Jag vill framhålla att vi socialdemokrater har enväldigt pragmatisk syn på i vilken form som den härverksamheten skall bedrivas. Det viktiga för oss är attse till att de trafikpolitiska målen uppfylls och att vikan upprätthålla en så god vägstandard som möjligt.När det gäller påståenden om pris-dumpning är det faktiskt lätt att konstatera att UllaLöfgren är litet vårdslös med sanningen i det härfallet. De upphandlingar som i har varit inblandad i talari verkligheten ett annat språk. Det finns i och för sigstora skillnader mellan anbuden. Men skillnadernamellan de privata företagen är i många fall betydligtstörre än mellan produktionsavdelningoch de privata.Ulla har inskränkt sig till att enbart nämnade anbud som produktionsavdelningvunnit. Tittar man bara på dem kan man naturligtvisfå en väldigt skev bild av verkligheten. Om man där-emot tittar på ett större antal upphandlingar träder enbetydligt riktigare bild av verkligheten fram.I interpellationen nämns tre projekt: en utbyggnadav en kyrkogård, anläggande av en kaj och fjärrvär-mekulvertar. Jag roade mig med att titta på hur det serut med dessa anbud.När det gäller kajen i skilde det2 % mellan och , som var tvåa. Där-emot skilde det mellan NCC och , somvar trea. Dumpar så dumpar också NCC.Beträffande Bålsö kyrkogård skiljer det ganska or-dentligt, , mellan produktionsavdelningen ochnärmaste konkurrent. Det kan också jämföras med ettannat objekt, en bro över Ållsån på vägen 908, därvinnande är billigare än . Detär lika obefogat att tala om dumpning i båda fallen.Fjärrvärmeanläggningarna gällde två områden.Vägverket har vunnit det ena anbudet med knappastmöjliga marginal, , medan det förlorade detandra anbudet med 9,8 %.När man i dessa sammanhang använder ordetprissdumpning, då är man oseriös. Det är viktigt attstatliga företag inte utnyttjar sin ställning till att dum-pa priserna. Men det är också viktigt att vi i riksdagenhåller oss till vad som är fakta och sanning och intesom gör går fram med grundlösa be-kyllningar mot ett statligt företag.Anf. 71 Kommunikationsminister ():Herr talman! säger att hon har för-stått att vi tycker att det faktum att det inte skeddenågon bolagisering har inneburit problem. Jag delarinte den uppfattningen; jag beklagar att svaret kantolkas på det sättet. Jag måste säga att det här harutvecklats på ett utomordentligt bra sätt efter det attriksdagen fattade sitt beslut förra året.Sedan frågade om detta bygger på ettförtroende. Det är väldigt enkelt att svara på denfrågan. Ja, det bygger på att vi har förtroende förVägverket för att man skall klara av detta på ett allde-les korrekt och riktigt sätt. Vi har verkligen haft an-ledning att diskutera det här, och vi kan konstatera attdet finns skäl att lita på Vägverket.Jag vill ta upp ett exempel på när vi inte kan be-skyllas för att på något sätt vara partiska gentemotvårt eget verk. Vi har frågat om detfinns några anmälningar angående och deexterna uppdragen. Det hade inte kommit in någonenda anmälning till . Det betyder attdet sätt på vilket sköter verksamheten medresultatenheter och de principer som man tillämparhar granskats av externa revisorer. Revisorerna harvarit överens om att detta fungerar på ett bra sätt. Detgör att vi inte på något sätt vare sig använder statensmedel otillbörligt eller utsätter privata entreprenörerför en oneutral konkurrens.Det står i interpellationen att det i denna branschförekommer en del - som jag tror att det formuleradesi interpellationen - kartellbildning. Det är möjligt,men jag känner inte till så mycket om det. Däremotkänner jag till att med den här konstruktio-nen har en oerhört seriös hantering av sina externauppdrag.Anf. 72 ():Herr talman! Jag måste rätta statsrådet. Jag harinte talat om kartellbildningar, utan jag har sagt att detförekommer prisdumpning. tog uppsamma sak. Han sade att jag anklagar Vägverket förprisdumpning. Ja, och kan jag säga att det ärganska vanligt förekommande i branschen. Om manvid en viss tidpunkt t.ex. har övertalig personal kanman dumpa priset för ett jobb för att kunna sysselsättapersonalen, eftersom man ju i alla fall har dessa kost-nader. Så det förekommer. Men jag sade också i mininterpellation att det är det privata bolaget som får taansvaret om man håller för låga priser. Vad som kanhända är att det blir för dålig lönsamhet så att man blirtvungen att dra ned på verksamheten eller gå i kon-kurs, i motsats mot vad som gäller för VägverketProduktion där dessa mekanismer inte fungerar.Hans Stenberg tog upp ett antal exempel på dettamed prisskillnader. Det är helt okej när prisskillna-derna från och kanske . Det är inteså lätt att hålla sig på , men om man börjarkomma kan man vara nästan säker på attdet rör sig om ett rent förlustjobb. har juställt krav på , att avkastningenskall vara , och det är ju inte mycket. Marginaler-na är väldigt små. Därför innebär stora prisskillnader ide allra flesta fall prisdumpning, om man inte harräknat fel förstås, vilket händer ibland.Statsrådet tyckte att jag hade tolkat svaret felak-tigt, att detta uppfattades som ett problem. Då måstejag säga att om ni inte har insett att det är ett problemkommer ni nog att få göra det. Jag talade i mitt anfö-rande om svårigheten att i ekonomisystem och annatkontrollera detta, och det var ju fakta. Då ni nu harbett att se över frågan tycker jagatt ni också skall låta se över omdet är möjligt att särskilja intern och extern verksam-het. Det är helt omöjligt, vilket gör att det helablir svårkontrollerbart. Skall man lyckas få till stånden konkurrensneutralitet måste det ske via en bolagi-sering. Genom en sådan åtgärd blir det egna kapitaletklart angivet och möjlighet till beräkning av nyckeltalför lönsamhet skapas.Jag skall inte tjata, men jag kommer nog att åter-komma i frågan. Jag är allvarligt oroad för huruvidadet råder konkurrensneutralitet eller inte. Det finnsmöjligheter för att kringgå detta.Anf. 73 HANS ():Herr talman! Jag märker att inte ärsärskilt mottaglig för fakta, men det hade jag inteheller förväntat mig. Ändå har ett förflu-tet i byggbranschen och borde därför veta att det ärganska vanligt med rätt stora variationer i fråga ominlämnande av anbud, beroende på hur man räknaroch vad man råkar ha för kostnader på olika orter. Detkan skilja oerhört mycket mellan olika företag, bero-ende på var man har sina verkstadsupplag osv. Att förden skull tala om dumpning varje gång som ett visstföretag råkar vara billigast är oseriöst.Man kan jämföra med en annan bransch, trans-portbranschen, där kostnaderna är oerhört pressade.Men om man ser på kollektivtrafikupphandlingar ochannat kan man se väldigt stora skillnader i anbudsni-våer när det gäller sådant som borde vara ganska lättatt räkna på ett likartat sätt.Så fort råkar vara billigare på någotområde säger att det handlar om pris-dumpning, och när är dyrare är det helt isin ordning. Det visar att det egentligen inte är rättvisaspelregler på marknaden som man är ute efter, utanman vill helt enkelt av ideologiska skäl ha privataföretag. Man vill inte ha något offentligt alternativ.Jag tror ju att det är tvärtom. På det här områdetdär största delen av verksamheten är konkurrensutsattoch där mycket utförs av privata företag är det viktigtatt det också finns ett statligt alternativ att jämföramed. Därmed upprätthåller man en ordentlig ochlevande konkurrens framöver. Då måste VägverketProduktion få jobba under exakt samma villkor somsina konkurrenter.Anf. 74 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill fortsätta där Hans Stenbergslutade. Det finns en poäng som är bra med interpellation. När vi nu diskuterar denna fråga ikammaren betyder ju det att nog är denmest konkurrensneutrala organisation som man kantänka sig, särskilt om man jämför med en del av deföretag som konkurrerar med. Jag är intealltid säker på att de är lika noga med att särskilja sinredovisning. Det är detta som den offentliga debatteninnebär, att allting som görs inom blirgenomlyst och synligt. Det är inte alls illa. Det ärganska bra att man har en demokratisk insyn, och detär bara i denna verksamhetsform som har den insy-nen.Vägverket redovisar varje kvartal till regeringenresultatet av enheternas verksamhet, uppdelat på olikaverksamhetsgrenar.Om inte når de fastställda avkastnings-kraven får man ta konsekvenserna av det. Det gällerVägverket, och det gäller ett annat av våra affärsverksom är aktuellt . Det är inte på det sättet inte har möjligheter att påverka bara därför inte kan gå i konkurs. Vi har mycket goda möj-ligheter att påverka och sätta tummen i ögat på denhär typen av verksamhet också om det skulle behövas.Anf. 75 ():Herr talman! Det behövs konkurrens inom den härsektorn - det är jag den första att erkänna. Men kon-kurrensen skall vara på samma villkor. Hur kan detkomma sig att varken beställarna på ellerVägverket Produktion är nöjda? Beställarna hadehellre sett att produktionen bolagiserats, därför hade då haft lättare att vara en bra beställare.Produktionen hade gärna sett att man hade fått bolagi-seras, därför att man hade då fått jobba på sammavillkor som sina konkurrenter och sluppit den härmisstron.Hans Stenberg säger att jag har jobbat i den härbranschen, och det har jag. Jag vet att en skickligbeställare aldrig handlar upp flera olika entreprenad-former av en och samma entreprenör. Man har intejobb både på löpande räkning och på fast pris, ochkanske ytterligare någon entreprenadform, därför attdå blir det omöjligt att konkurrera.Den uppdelning som är gjord i redovisningen sä-ger absolut ingenting. har nämligen inteekonomisystem där man kan skilja på de sakerna. Detär i alla fall ett manuellt arbete och väldigt svårt attkontrollera.Vägverket vann av de entreprenader som varute nu senast och som jag jämförde med, och det varrätt stora prisskillnader. De som togs av andraentreprenörer hade också rätt stora prisskillnader. Jaghävdar fortfarande att man inte jobbar under sammavillkor innan har bolagiserats, och då ärstora prisskillnader prisdumpning.Anf. 76 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att vi blandar äpplen och pä-ron i debatten. När det handlar om de externa uppdra-gen vann ungefär en fjärdedel av de upp-handlingar man lade ut. De anbud som man lämnadevar på av den externa marknaden. Dethandlar bara om av den externa marknadendär har, som menar, gjort ettarbete på ett otillbörligt sätt.Att man har en egen produktion för Vägverketseget arbete är en annan sak. Där sköts också en internupphandling, men det är huvudarbetsuppgiften förVägverket.