prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Det är naturvetenskap medinriktning mot organisk kemi, molekylärbiologi, far-maci och medicinsk teknik, samhällsvetenskap ochhumaniora med inriktning mot språk, historia, kultur,marknad och organisation. Det finns också ett natur-vetenskapligt basår. är antalet sökandet.ex. på farmaceututbildningen nio per plats. På soci-onomprogrammet är det tio per plats.I motionen 1996/97:Ub470, Utveckling av , som är skriven av undertecknad,och , vill viförutom det jag redan har sagt framhålla att vi på sikttycker att måste tillföras forsk-ningsresurser för att få universitetsstatus. Vi är välmedvetna om att detta tar tid. Att gå från högskola tilluniversitet skall enligt oss moderater ske i en takt somtar hänsyn till kvalitetsaspekterna. Givetvis står vibakom denna motion. Jag kommer inte att yrka bifalltill den. Jag vill säga att jag tycker att motionen harfått en litet märklig behandling i utskottet, där man iprincip inte har bemött motionen. Man har baraklumpat ihop den med 59 andra motioner i en bilagaoch avslagit alltihop.Fru talman! Jag kommer på ett eller annatsätt bevaka att får en bra utveck-ling och blir universitet.Avslutningsvis vill jag ta upp en farhåga som jaghoppas är obefogad. - en av de f.d.fria forskningsstiftelserna - har beviljat pengar tillbl.a. utveckling av forskningsprogram och bibliotekoch till ett multimedialt språklaboratorium vid . Jag hoppas att det faktum att rege-ringen nu tar kontrollen över de fria forskningsstiftel-serna inte innebär att medel inte kommer att beviljastill detta framöver.Förskola och grundskolaAnf. 127 ():Fru talman! Utvecklingen i skolan måste självfal-let följa utvecklingen i samhället i stort. I takt med attkunskapskraven ändras måste förändringar till. Beho-vet av förnyelse och beredvillighet att ta in nya erfa-renheter i skolans värld kan inte nog betonas. Huvud-uppgiften för skolan är att ge nästa generation kun-skap och fostran av god kvalitet, och det förutsätteratt kunskapskraven prioriteras och att elevernas resul-tat utvärderas, och inte minst att föräldrarna får ta delav skolans bedömning. Barns kunskapsutvecklingkräver ett samspel mellan hem och skola.Barn i tillhör den åldersgrupp som förstmöter samhällets insatser. Det sker i form av en välutbyggd och i huvudsak barnomsorg. Detsker genom en i huvudsak grundskola.Tyvärr kan vi konstatera att det finns en uttaladönskan från Socialdemokraternas sida att tona ned dettidiga lärandets betydelse och i stället ägna sig åtformuleringar av typen "gemensamt måldokument förbarnomsorg och skola". Det är angeläget med ensamsyn och samverkan mellan barnomsorg, förskolaoch skola, syftande till att tydliggöra barns förmågaatt vilja lära. Jag anser att organiserad pedagogik medbetoning på lärande i meningen inhämtande av kun-skaper måste ges större utrymme i förskolan. Ett steg ien sådan utveckling uppnås genom en gemensamläroplan för förskola och skola.Den socialdemokratiska regeringen har valt attinte föreslå någon generellt sänkt ålder för skolstart -tyvärr, måste man säga, eftersom man då inte rätt tartill vara de tidiga åren för lärande. Vi menar att skol-start skall införas, med möjlighet förföräldrar att låta barn vänta med sin skolstart.Självfallet måste det vara så, för barn är olika.Men det är även lärare, och det är även skolor. Trotsalla insatser som görs lämnar många elever skolanutan tillräckliga kunskaper. Den åldersfixering somfinns i skolan kan vara felaktig. Vi harockså i vår motion föreslagit att eleven skall få un-dervisning i intill dess att han eller honfyller , för att nå de mål som läroplanen ställerupp.Fru talman! En bra och väl fungerande skola är ettnationellt prioriterat mål. Det moderata skolpengs-förslaget har diskuterats. Självfallet är det en viktigbeståndsdel när det gäller utbildningssystemets alladelar.Det är bra och nödvändigt att ett nationellt skol-pengsystem tillskapas för att värna kvalitet och ut-bildning, men framför allt för att det skall bli likavillkor för alla skolor oberoende av huvudman. Sys-temet, som har redovisat,innebär att staten övertar huvudansvaret för att finan-siera utbildningen i grund- och gymnasieskolorna medett fast belopp per elev. Reformen sker stegvis ochfinansieras genom skatteväxling mellan stat ochkommun. Skatteväxling är inget nytt i poli-tiska liv. Vi har tidigare skatteväxlat i , t.ex.mellan landsting och kommun genom . Det äralltså inga nyheter som den principen bygger på.Självfallet behövs särskilda resurser till barn medsärskilda behov, som kanske måste återfinnas påkommunal nivå. borde därför begära för-slag av regeringen om hur ett nationellt skolpengsys-tem skall kunna utformas. har initieratsystemet i den politiska debatten. Man kan konstaterautifrån dagens diskussioner att den socialdemokratis-ka minoritetsregeringen uppenbarligen är mycketupprörd över förslaget. Självfallet påverkar det näm-ligen den utbildningspolitiska debatten, som fokuserarpå problemen. Problemen med den svenska skolan äratt politisk styrning har för stort utrymme.Jag tror inte att socialdemokraterna menar allvarnär de använder uttryck som decentralisering, aktivaelever och föräldrar. Jag vet att de inte delar denmoderata inställningen att ett verkligt kunskapslyft påalla nivåer bara kan förverkligas genom en bred upp-slutning och många människors personliga engage-mang i skola och utbildning.Att göra det möjligt för föräldrar och elever attvälja den skola de anser bäst är i det perspektivet enoslagbar reform. Den socialdemokratiska inställning-en kommer mycket tydligt till uttryck i förslaget omföräldramajoritet i styrelser för den kommunalagrundskolan. Det är på villkor som i allt väsentligtstipuleras av kommunpolitiker som föräldrar tillåtsvara med och besluta. Det är olyckligt. Vad som hän-der är nämligen att efter förhandlingar om ekonomi,delegationsordningar och annat har föräldrarnas en-gagemang mattats. Många är de föräldrar som entusi-astiskt har uttryckt önskemål om att ta ett större an-svar för skolan, och som sedan i mötet med drivnakommunpolitiker enbart har kunnat konstatera att demotarbetats. Inflytande och decentralisering skallenligt socialdemokratisk terminologi kanaliseras viakommunpolitiker. Vi moderater såg trots allt en möj-lighet i förslaget när det gällde föräldramajoritet istyrelserna, även om vi varnade för inkonsekvensernaav förslaget. Det är väl därför det inte har blivit denframgång man trots allt hoppades på att det skulle bli.Den verkliga decentraliseringen får man när för-äldrar, elever och skolpersonal kan påverkas skolansinriktning och form. Föräldrar blir mer aktiva om defår en möjlighet att påverka. Lärare blir mer motive-rade om de får möjligheter som annars har förnekatsdem. Friskolereformen - rätt att starta och driva sko-lor - är den reform som betytt mest för förnyelsen avskolan i modern tid. I stället för att bygga vidare pådenna framgångsrika rörelse har regeringen tillsam-mans med än den ene, än den andre, dvs. än medCenterpartiet, än med på olika sätt för-svårat för friskolorna att vara verksamma. Det hindersom nu rests för utvecklingen av en bättre skola måstebort.Till Socialdemokraterna vill jag säga: Är det intedags att myndigförklara de alternativa skolformerna?Är det inte dags att myndigförklara engagerade för-äldrar både inom skola och barnomsorg så att de fåren möjlighet att förverkliga sina idéer trots att ni tyd-ligen anser det vara politiskt inkorrekt?Anf. 128 TALMANNEN:För kammarens information vill jag anmäla att de-batten fortsätter efter middagsuppehåll mellankl. 18.00 och 19.00. Avsikten är att votera i dettaärende och nästa, dvs. utbildningsutskottets ärenden, . Vi har en mycket lång talarlista både på torsdagoch fredag samt och det ärdärför angeläget att vi alla medverkar till att kunnahantera mängden anföranden och ärenden på ett kloktsätt.Anf. 129 ():Fru talman! Jag skall försöka medverka litet tilldet fru talmannen nämnde genom att avstå från attytterligare kommentera förslag tillnationell skolpeng. Jag hänvisar till AndreasCarlgrens tidigare inlägg i den frågan.Regeringen skriver i budgetförslaget att de vikti-gaste frågorna inom verksamhetsområdet är att höjakvaliteten inom området skola och barnomsorg. Jagvill i denna debatt beröra de frågorna.Centerpartiet anser att en av de viktigaste åtgär-derna för att höja kvaliteten i förskolan och skolan äratt göra tioårig, att integrera förskolanmed sju- och åttaåringarna osv. I denna fråga harregeringen valt att avvakta, vilket jag beklagar.Jag har sedan debatten blivit än merövertygad om att utvecklandet av en tioårig grundsko-la med integration av sexårsverksamheten är oerhörtviktig för barnens skull. Det senaste exemplet på detfick jag när jag besökte en skola i Vårgår-da kommun, där en förälder berättade att skolans nyaarbetssätt var jättebra. Hon önskade att båda hennesbarn skulle ha fått denna mjuka skolstart som upp-muntrar lärande på ett nytt och positivt sätt. hade tyvärr gått i den "gamla" skolan som bl.a.gav sonen i uppgift att räkna extra många tal för atthan var färdig före alla andra i stället för att låta ho-nom använda extratiden till att utveckla sig i ämnetsvenska, som han hade betydligt svårare med.Jag hoppas verkligen att regeringen i sitt fortsattaarbete med att bereda frågan om tioårig grundskolatar mer hänsyn till barnens bästa och inte som tidigaretar mer hänsyn till vad man tror ,representerande kommunerna, anser vara bäst. Dettahar dessutom visat sig vara en felaktig bedömning avregeringen.En tioårig grundskola behövs så väl inför det kun-skapsintensiva som ligger framför oss.Möjligheten att på ett lugnt och planerat sätt införa entioårig grundskola inför 2000-talet får inte slarvasbort.Fru talman! förslag är mycket vik-tigt för att få en likvärdig verksamhet över hela lan-det, med en metodik och pedagogik som passar sexår-ingarna, och för att se till att alla barn får sammaförutsättningar. Med utgångspunkt från att elevkullar-na just nu är mycket stora föreslår attden tioåriga bör införas senast år 2000.Inför kommande ställningstagande i frågan upp-manar jag partierna, även om det verkar litet förmätet,att titta en extra gång på motion omskolfrågor. I den krävs bl.a. ett samlat program förhur en övergång till en tioårig grundskola skall ge-nomföras.I korthet vill jag också säga att när det gäller denframtida utbildningen av förskollärare och grundskol-lärare är det mycket önskvärt att samarbete och sam-ordning utvecklas med tanke på de förändrade kravsom hänger samman med skolstart vid ålder.Jag kan med glädje konstatera att utskottet föreslårregeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning omlärarutbildningen där bl.a. de frågor jag har nämntkommer att beröras. Det är mycket bra.Jag följer givetvis också regeringens arbete medett samlat måldokument för den obligatoriska skolan,förskolans sexårsverksamhet och skolbarnomsorgen,och hoppas att det kan bli ett redskap för att höjakvaliteten i skolan.Regeringen skriver också i samband med detta ibudgetförslaget att arbetet med att integrera förskole-verksamheten i skolan i syfte att förbättra barns förut-sättningar kommer att intensifieras och underdet kommande året. Min fråga till regeringen och dessrepresentanter här nu är: Vad har gjorts utöverarbetet med ett samlat måldokument? På vilket sätthar regeringen intensifierat sitt arbete under höstenför att förbättra barns förutsättningar? Jag kanske intehar sett så mycket av det, men det kan ju ha med minförmåga att göra. Jag skulle gärna vilja ha svar på denfrågan.Fru talman! Jag vill också passa på att fråga Soci-aldemokraterna och regeringen hur man följer uppförsöksverksamheten med lokala skolstyrelser medföräldramajoritet. Denna försöksverksamhet ärmycket viktig för att på både kort och lång sikt höjakvaliteten i skolan. Jag anser att vi alla har ett ansvarför att denna verksamhet blir framgångsrik, men attregeringen självklart har ett huvudansvar.Det har sagts attdetta är en misslyckad reform. Jag anser inte det ochär inte pessimist som andra. Det tar tid innan man påen skola kommit så långt att man meddelar Skolverketatt man tänker delta i försöksverksamheten. Men jagvill i alla fall fråga: Hur följer regeringen upp dennaförsöksverksamhet? Jag tycker att det har varit litetdåligt med information till föräldrarna om dennamöjlighet.Fru talman! Jag har presenterat några förslag tillhur kvaliteten i skolan skulle kunna höjas. Jag serfram emot att dessa förslag skallfå en positiv behandling.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag måste fråga den centerpartistiskaföreträdaren i den här delen av debatten om ett parsaker med anledning av vad som har redovisats.Det finns ett talesätt inom politiken som lyder: Attvara liberal är att vara kluven. Efter att ha lyssnat påCenterns representanter under den här debattdagenkan jag väl konstatera följande: Att vara centerpartistär att inta samtliga ståndpunkter samtidigt.Inte med ett ord berörde en av deviktigaste frågorna i det utbildningspolitiska livet iSverige, nämligen friskolorna och friskolornas situa-tion. Det är väl på sin plats att redovisar sinsyn på detta utifrån vad framfördehär: Kampen om friskolorna har handlat om att gefriskolorna de pengar de behöver. Men hur kan det dåkomma sig att ni själva var med och sänkte ersätt-ningsnivåerna till just de friskolor som ni har sagt ervilja värna?Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag avser inte att starta en friskolede-batt här. Jag tror inte att någon skulle uppskatta det.Tomas och känner mycketväl till hållning i friskolefrågor. Vi hadeockså en debatt för inte så väldigt länge sedan där vistod på samma sida. Jag avser inte att inleda en nydebatt om friskolorna.Anf. 132 () replik:Fru talman! Beskedet är ju beklagansvärt, menmycket klarläggande.Anf. 133 ():Fru talman! Människor som får leva och verka iett fritt och jämlikt samhälle utvecklas olika mycketoch i olika riktningar. Det tycker vi i ärbra. Om människor ges frihet att växa släpps kreativi-teten fri och välstånd skapas. Skolan är också samhäl-lets mest kraftfulla verktyg för att ge alla människorjämlika livschanser.Lusten att lära är medfödd. hartalat mycket om det , men det är värt attbetona igen. Om man vårdar lusten att lära följer denoss genom hela livet. Att vårda lusten att lära måstevara ledstjärnan i en god utbildningspolitik. Kunska-pen om människans inlärningsförmåga är god, och vivet att barn har en enorm inlär-ningskapacitet. För små barn är lärande lek och lek ärlärande.För att ännu bättre ta till vara barns naturliga lustatt lära måste integrationen mellan skola, förskola ochbarnomsorg öka. Det finns många goda erfarenheterfrån integrerad verksamhet i de kommuner som redani dag har kommit långt på det området inom ramen förexisterande sexårsverksamhet inom skolan. Det finnsanledning, tycker vi i , att gå vidare ochinom barnomsorgsverksamheten öka möjligheternaför föräldrarna att välja en barnomsorgsform med ettomfattande pedagogiskt inslag.Erfarenheterna från den lagstiftade rättentill sexårsverksamheten och de många pedagogisktinriktade verksamheterna för ännu yngre barn harvisat att det finns en omfattande potential till peda-gogisk utveckling. Genom att inom barnomsorgenskapa en både fysiskt och psykiskt sett pedagogiskmiljö runt barnen kan de helt enkelt lära sig betydligtmer än vad de får tillfälle att göra i dag.Det är vidare viktigt att det verksamhetsmässigaansvaret i kommunerna fördelas på ett sådant sätt atten integration av olika pedagogiska världar blir möj-lig. Det är i mötet mellan två skilda yrkestraditionersom en ny pedagogisk utvecklingskraft kan skapas.Att ta fram ett gemensamt måldokument för skolan,förskolan och barnomsorgen är därför ett steg i rättriktning. Den kommitté som regeringen tillsatt för attse över den pedagogiska verksamheten för barn ochungdom mellan tycker vi i Folkpartietockså borde få ett tilläggsdirektiv att även undersökahur de pedagogiska verksamheterna kan utvecklasäven för barn och hur detta skallkunna inbegripas i det tilltänkta måldokumentet.Folkpartiet liberalerna har arbetat för attskolpliktsåldern skall sänkas till och att grund-skolan blir tioårig. Vi har gjort det eftersomvi har tilltro till den pedagogiska expertis som menaratt det är bra även för svenska barn att börja skolantidigare än . Vi har bl.a. hänvisat tillhjärnforskaren tes om hjärnans en-gångschans i tre- till sexårsåldern. Frågan om för-längd skolgång har också utretts i betänkandet Grun-den för livslångt lärande. En barnmogen skola.När den förra, eller man kanske skall säga denförrförra, socialdemokratiska regeringen införde da-gens modell - rätt för sexåringar att börja skolan medbibehållen skolpliktsålder vid - var det denekonomiska argumentationen som övervägde, inte denpedagogiska. Därför är det inte särskilt förvånande attdet är så pass få familjer som utnyttjarmöjligheterna.Folkpartiet liberalerna vill framför allt se en för-ändring för barnens skull. Att införa skolstart för alla barn i en tioårig grundskola skulle gebarnen mer tid att lära in baskunskaperna, skapa möj-lighet till en mjukare övergång från förskolan ochskapa utrymme för införande av särskild pedagogikför sexåringar. Regeringen har valt att skjuta uppinförandet av en tioårig grundskola. Att avstå från attgenomföra denna angelägna reform innebär en allvar-lig felprioritering, anser vi. En förutsättning för enframtida hög utbildningsnivå i är att alla ele-ver redan från får med sig goda kunska-per i främst viktiga kärnämnen som svenska och ma-tematik.Jag tycker att det finns fyra punkter som är särskiltangelägna och viktiga. är inte skolministern här,men hon kanske har möjlighet att läsa protokolleteller på annat sätt ta del av vad vi säger.För det första drar jag inte riktigt samma slutsatssom om kommunernas ansvar för sko-lan. Det jag tycker skulle vara viktigt att vi politikermarkerar är att kommunpolitikerna måste ta sitt an-svar för skolan. får man uppfattningen att deinte riktigt har förstått den reform som har kommit tillstånd. Det är dags att kommunpolitikerna inser sittansvar och ser till att skolan kan få de resurser denbehöver. Skolan är inte bara ytterligare ett kommunaltområde. Skolan är ett kommunalt ansvar, och ett avde absolut viktigaste.För det andra tycker vi att man skall sätta ut entidpunkt för starten av en obligatorisk tioårig grund-skola. Det behövs en tidpunkt, så att kommunerna kanfå planeringsutrymme för det.För det tredje tycker jag att det behövs en tydliga-re politisk markering av att skolan är . Det är viktigt att göra den fri från mobb-ning, från rasism och från brister i jämställdhet.För det fjärde: Se mångfald och olikhet som någotpositivt! Låt friskolor få leva och utvecklas, användgärna också olika pedagogiker inom den kommunalaskolans ram och ge föräldrar och elever mer makt! Gedem ett positivt inflytande också i deras vardag! Jagtror att mycket av det som vi ser som problem i dagkommer att lösas.I övrigt vill jag hänvisa till de yrkanden somMargitta har framfört för räkningtidigare i dag.Anf. 134 ():Herr talman! vill särskilt uppmärk-samma på barns utsatthet i ekonomisktkärva tider.Regeringen framhåller att den viktigaste fråganinom verksamhetsområdena barnomsorg, skola ochvuxenutbildning är att höja kvaliteten inom dessaområden. Hur och på vilket sätt? Neddragningar i statsbidrag samt socialförsäk-ringar och begränsade möjligheter för kommunernatill intäktsökningar via skatten hindrar ju en en sådankvalitetshöjning.Expertgruppen för studier inom offentlig ekonomi,, bedömer produktivitetsökningen inom barnom-sorgen till . Detkan jämföras med produktivitetsutvecklingen inomsjukvården, som uppskattar till undersamma period.Av den här anledningen vill vi poängtera vikten avatt öka resurserna till kommunerna, där barnen får sinomsorg och utbildning. Förbättrade finanser behövsäven ifall vi skall ta på allvar ochlåta den genomsyra beslutsprocessen på såväl lokaloch regional som nationell nivå.Den effektivisering som gjorts inom barnomsor-gen och skolan har dock inte enbart haft negativaeffekter. Genom integrering av förskoleverksamheten,skolan och skolbarnsomsorgen har två olika pedago-giska traditioner kunnat mötas. Detta har lett till har kunnat utveckla metoderna inom dessa verk-samheter.Inom skolan har man tagit lärdom av den peda-gogik som finns i barnomsorgen, i vilken man tarsärskild hänsyn till barn som inte har utvecklat detabstrakta tänkande som litet äldre barn har förvärvat.Detta kan också hjälpa barn som är litet sena i skolanoch som har litet svårigheter med inlärningen. Dennaintegrering har inom barnomsorgen också lett till kunnat hjälpa barn som tidigt fått en hög mog-nadsnivå.Barnets sociala nivå är kanske viktigare än inlär-ningsförmågan. Det är viktigt att i skolan förmedlakunskaper genom lek och lust. Det är dock litet svårtatt få in detta i skolan, eftersom kommunerna i daghar minskade resurser. Med en sådan ändrad pedago-gik inom skolan tror jag att man inte kan ha så storaklasser och inte heller så få lärartimmar. Det behövshelt enkelt mera resurser.I artiklar nr 28 och nr 3 angesintentioner om barnens rätt till utbildning på grundvalav lika möjligheter, att grundutbildningen görs obliga-torisk och kostnadsfritt tillgänglig för alla samt attnormer fastställs vad gäller säkerhet och hälsa, perso-nalens antal, lämplighet och tillsyn.Tänk efter hur det är ! Vi förbättrar inte utanförsämrar. En del kommuner tar betalt för skolmaten.Andra drar in på psykolog, städning och skolhälso-vård. Rent allmänt blir klasserna större, och till spe-cialundervisningen finns det inga pengar. Barn somligger på gränsen klarar inte undervisningen när denges på en nivå som ligger över deras huvuden.Att ta till metoder som att sätta s.k. värdesakslarmpå barnen tycker jag inte är bra. Mänskliga relationergår aldrig att ersätta med system som larmar persona-len om ett barn går över spärrlinjen. Våra barn är ingavaror. De skall behandlas med respekt och värdighet,och det måste vi också vara beredda att betala för.Vänsterpartiet ifrågasätter om skolan verkligen ärtillgänglig för alla barn. För att alla barn skall kunnauppnå en viss utbildningsnivå måste en del av dem fåmer resurser än andra. Därför värnar vi om kommu-nernas självbestämmanderätt och om decentraliseradebeslut. Vi säger nej till skolpeng men ja till ökaderesurser för kommunerna, så att de verkligen får möj-lighet att skapa den goda skolan för våra barn.Totalt finns det 126 900 sexåringar i vårt land,vilket innebär att dagens kull av sexåringar, som bör-jar i skolan , är den största sedan 50-talet.Detta är oroande, eftersom neddragningarna fortsätteroch barn med läs- och skrivsvårigheter blir fler.Det hjälper föga att, som regeringen föreslår, till-sätta en expertutredning för barn med läs- och skrivs-vårigheter, när det egentligen är politiska beslut sombehövs. har därför föreslagit att detskall tillsättas en parlamentarisk utredning om dyslexioch läs- och skrivsvårigheter. Forskare är oense omvilka faktorer som orsakar läs- och skrivsvårigheter.Det är en förutsättning för korrekta beslut att de un-derliggande faktorer som orsakar handikappet utreds,så att man får en helhetsbild och kan göra rätt politiskprioritering.Herr talman! Jag och tror att en en-sidigt kameral politik är en återvändsgränd. Vi förlo-rar humankapital genom en bristfällig skola ochbarnomsorg, vilket gör att man får mindrekunskaper och möjligheter när det gäller att förvaltade fina statsfinanser som dagens beslutsfattare hållerpå att skapa. Om inte alla får de verktyg de behöversom barn, kan de sedan inte heller förverkliga detjämställda samhället.Kommunerna står inför uppgiften att minskasin verksamhet med . Troligenkommer det att medföra att ytterligare 30 000 kom-mer att få gå från sina arbeten, bl.a. inom skola ochbarnomsorg. Vilka konsekvenser får det för vårabarn? Det handlar inte längre om effektiviseringar ochproduktivitetsökningar, utan det är nu rena neddrag-ningar som gäller.Detta kan inte vi i ta ansvar för, ochvi har därför föreslagit att arbetsgivaravgifterna sänksi kommunsektorn .