prot · GJ0960 · 1996-02-22 00:00:00 — Men det är inte den enda risken, utanockså rökningen utgör ett hot. Det finns studier somtalar för att bröstcancer ökar bland kvinnor som röker.Vi har en ung generation kvinnor som röker allde-les för frekvent och för mycket. Det är en riskgruppsom nu går upp i de här aktuella åldrarna och för vilkamammografi kommer att bli väldigt viktigt.Anf. 34 ()Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ren. Jag tolkar socialministerns svar så att det interåder någon tvekan om att socialministern anser attmammografiscreening hos kvinnor är indi-cerad. För att ge ytterligare belägg för det kan man sevad mammografiscreening innebär kostnadsmässigt.Mammografiscreening kostar ca iräddat kvinnoliv. Det kan vi jämföra med screeningför högt blodtryck och blodtrycksmedicinering somkostar i räddat kvinnoliv.Den jämförelsen kan vara bra att ha i bagaget. Här villjag tillägga att det är oerhört väsentligt, som BarbroWesterholm sade, att kvinnor som rökt också kommer att få möjlighet till screenun-dersökningar regelbundet, för där finns en klart ökadrisk.Avslutningsvis: Jag hoppas att socialministern ef-ter dagens debatt ytterligare förespråkar behovet avmammografiscreening hos kvinnor - det ärdär vi särskilt har sett effekten. Jag vill tacka ChatrinePålsson för att ha tagit upp detta viktiga ämne.Anf. 35 Socialminister ()Fru talman! Jag vill lägga till ytterligare en saksom handlar om mammogrfiscreeningen som hälso-undersökningsinstrument. Vi är överens om att det ärett viktigt inslag, och vi är överens om att man skallanvända alla förebyggande metoder som är bra attanvända. sade att vi inte får sparanågon energi för att fånga in och hitta tumören såtidigt som möjligt. Det är också viktigt att de instru-ment som vi använder är bra, att de är kvalitetssäkra-de och granskade.Vi har redan här fått en dialog om detta med överoch under . får man ett intryck av att mankanske skulle behöva kliva ännu längre ner i åldrarna.t.ex. Det skulle innebära att man sprider utkostnaderna över en alltför stor grupp i förhållande tillnyttan av mammografiscreening för dem som är 50 åroch äldre. Man bör inte använda mammografiscre-ening, vilket framgår av mitt skriftliga svar, som ettargument för att inte göra någonting annat. Det finnsändå saker som inte hittas vid mammografiscreening.Det får inte bli en falsk information. Detta är natur-ligtvis inte minst viktigt för den grupp som fördes in idiskussionen, nämligen de som i allt ökande gradröker för mycket och därmed blir en stor riskgrupp,kanske t.o.m. en stor riskgrupp redan under 50 år.Det är väsentligt att man inte använder det godamed mammografiscreening till att dölja undan risker-na. Man måste ha en balans i diskussionen.Detta är inte ett uttryck för att jag inte tycker attmammografiscreening är bra.Anf. 36 ()Fru talman! Självklart skall vi ha kvalitetssäkrademetoder. Vi skall låta alla som kommer till dessaundersökningar verkligen veta det.Socialministern säger att man inte skall vara sär-skilt säker även om man gjort mammografiundersök-nig. Det gäller även andra undersökningar. Det kom-mer människor på kontroll som haft hjärtinfarkt, pro-verna har varit bra, men tyvärr har de fått infarktdagen efter. Här gäller det verkligen att berätta inte kan lova ett friskt liv, det kan ingen lova,utan det finns en osäkerhet.Till slut vill jag säga att det är viktigt att vi tänkerpå vilken oerhörd ångest och oro man besparar kvin-nor om de slipper dottersvulsterna, om de slipper attgå igenom de mycket plågsamma behandlingarna - deär också dyra. Ändå vet vi att det finns hopp, även omman det gått så långt. Just därför är det viktigt att vitillsammans försöker föra ut i landet att vi tycker attdet är viktigt att satsa på den här verksamheten. Där-för är jag väldigt glad, fru talman, att vi har varitmånga. Det är härligt att vi är kvinnor. Jag hoppas attmännen nästa gång står här, för de har också ett visstintresse i det här ärendet. Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 37 har en muntlig frågestund med frågorställda till regeringens företrädare som är här i dag.Det är statsrådet , försvarsminister , kommunikationsminister ,utbildningsminister , näringsministerJörgen , statsrådet ochstatsrådet för momsredovisningenAnf. 38 ()Fru talman! De nya momsredovisningsreglernavar felaktigt utformade och borde aldrig ha genom-förts. avvisade därför med kraft dettaförslag när det behandlades i . Viinsåg redan då att det skulle försämra likviditeten iföretagen och tillväxtkraften i näringslivet. lästejag emellertid i att näringsminis-tern säger att det pågår en dialog mellan Närings- ochFinansdepartementet i frågan.Min fråga till statsrådet , som har attsvara på regeringsövergripande frågor är därför: Harregeringen några planer på att ändra momsredovis-ningsreglerna för företagen, och i så fall vilka planer?Anf. 39 Statsrådet ()Fru talman! Eftersom näringsministern är närva-rande i kammaren och han apostroferades i fråganskulle jag gärna vilja att näringsministern fick svarapå frågan.Anf. 40 Näringsminister ()Fru talman! Det som tas upp i frågan är exakt vadjag har uttalat i . Inom ramen fördet arbete som har i har vi blivit uppmärksammade på dennafråga, och de här synpunkterna har kommit fram. Jagvet att samma synpunkter har kommit fram också tillFinansdepartementet.Vi för nu en dialog kring frågan. Vad den kommeratt utmynna i har jag ingen som helst möjlighet attuttala mig om. Jag har inte ens några funderingarkring vad detta kommer att innebära.Anf. 41 ()Fru talman! Det här är ändå ett ganska intressantbesked från regeringen. Det enda som är överraskandeär att statsrådet säger att det har kommittill regeringens kännedom . Det här var faktisktkänt långt innan beslutet togs.Jag vill ställa en fråga direkt till . Tycker han att det är riktigt och rätt och bra förnäringslivet att företagen skall behöva förskotteramoms för statens räkning? Han kan ju ha en egen,personlig uppfattning i den frågan.Anf. 42 Näringsminister ()Fru talman! Detta har inte kommit oss till känne-dom först . Vårt småföretagarråd sammanträderfaktiskt kontinuerligt. är till för attvi skall ha ett informationsutbyte.Uppfattningen i den här frågan från min sida ärföljande: Den här delen var med i det ekonomiskasaneringsprogrammet där många har fått vara medoch delta för att vi skall få bättre statsfinanser. Dettavar en del. Vad detta kommer att ut-mynna i har jag som sagt ingen som helst möjlighetatt uttala mig om.Svenska soldater i utlandstjänstAnf. 43 ()Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Försvarsministern varnade för att vårasvenska soldater skulle kunna komma att utsättas förstora risker i samband med IFOR-uppdraget. Tyvärr,får jag säga, fick försvarsministern rätt. Men han komockså att kritiseras väldigt hårt för dessa uttalandenoch för att han lade för stor vikt vid de svenska solda-ternas säkerhet.Nu har alltså flera svenska soldater dödats ochskadats. Min fråga till försvarsministern är nu: Vadkan regeringen göra för att öka säkerheten för vårasvenska soldater i utlandstjänst?Jag vill också ställa en annan fråga. Vad gör rege-ringen för de anhöriga och för dem som har skadats iutlandstjänst?Anf. 44 Försvarsminister ()Fru talman! Det är förvisso sant att jag, främst ihögerpressen, angreps mycket kraftigt för att jag en-vist talade om de svenska FN-soldaternas säkerhet.Men många anhöriga hörde av sig och tackade mig,och när jag var nere i Bosnien fick jag soldaternastacksamhet. Det var och är för mig mycket viktigareän angreppen från visst håll.Jag är oerhört bedrövad över dödsfallen och överatt vi har fått soldater skadade. Vi måste göra allt föratt underlätta deras anpassning till ett så normalt livsom möjligt. Det är faktiskt en skyldighet för detsvenska samhället, och det är en fråga om moral ochanständighet.Sverige fick stå utanför både första och andravärldskriget och har inte, som många andra länder,haft krigsinvalider. När vi nu har fått krigsinvaliderockså i , till följd av internationellt fredsarbe-te, måste som nation visa att det ställer uppför dem. För att få en fullständig bild över hur skada-de svenska soldater från Bosnientjänstgöringen - detär totalt ett tjugofemtal - har behandlats och hur deraslivssituation ser ut har regeringen just i dagbeslutat att uppdra åt Försvarsmakten att dels göra ensådan kartläggning, dels redovisa vilken hjälp deskadade har fått och dels lämna förslag till tänkbarakommande åtgärder för dem som behöver hjälp. Dethar alltså fattats ett regeringsbeslut för ett par timmarsedan.Anf. 45 ()Fru talman! Jag vet inte om försvarsministern sva-rade på frågan om vad regeringen kan göra nu för attöka säkerheten för våra svenska soldater där nere. Jaghar sett någon uppgift om att det finns insatser mankan göra för att öka säkerheten.Anf. 46 Försvarsminister ()Fru talman! Jag är medveten om att jag bara sva-rade på den första frågan innan jag hade överskridittidsmarginalen för frågesvaret. Men det är viktigt attvi markerar vårt ansvar för dem som har skadats ochför att vi nu har svenska ungdomar som är t.o.m.mycket svårt skadade. Därför vidtar regeringen nuden här åtgärden att uppdra åt Försvarsmakten att sehur dessa pojkar har det och vad vi kan göra för dem ifortsättningen.Beträffande den andra frågan var det så här. Såsnart det stod klart att skulle komma att deltai IFOR gav jag Försvarsmakten i uppdrag attredovisa konsekvenserna för förbandets säkerhet avett svenskt deltagande i IFOR. Frågan om förbandetssäkerhet är ett stående inslag i diskussionen mellanFörsvarsdepartementet och Försvarsmakten. I höstasbedömdes det så, också från Försvarsmaktens sida, attdeltagandet i IFOR inte skulle vara så farligt som ettdeltagande i FN-tjänstgöring hade varit. Vi följerkontinuerligt den här frågan.Anf. 47 ()Fru talman! Jag har en följdfråga till försvarsmi-nistern.Vi, liksom alla svenska medborgare, beklagarsjälvklart det som har hänt våra soldater i Bosnien.Men vi vet att de här skadorna har uppstått, och vivisste innan att de skulle kunna uppstå. Därför gällermin fråga inte bara vad man gör för att förebygga.Fanns det inte med i beräkningen, när regeringenföreslog detta och vi fattade beslut i frågan,hur eventuella skador skulle åtgärdas för soldaternaoch vilket ansvar staten skulle ha i en sådan situation?Vad jag förstår verkar det ekonomiska ansvaret frånstatens sida för de anhöriga och dem som har drabbatsfungera, men däremot inte rehabiliteringen och hurden skadade skall kunna återinträda i arbetslivet. Därtycks den enskilde arbetsgivaren ha ettalltför stort ansvar.Tänkte man inte på detta innan? Vad kan man nugöra snabbt, inom ramen för det beslut som regering-en har fattat, för att se till att saken ordnas?Anf. 48 Försvarsminister ()Fru talman! Det är möjligt att inte regeringsuppdraget . Det uppdraget tar justsikte på att vi skall få en ordentlig kartläggning av de25 skadades livssituation . Hur har de det, vilkenhjälp har det fått och vilka åtgärder kan man sätta inför att hjälpa dem framöver? Jag tror att det här ocksåfordras att alla goda krafter samverkar, inte bara För-svarsmakten, utan också sociala myndigheter ochinstitutioner.Beslutet att sända svenska soldater till Bosnienfattades av den förra regeringen. Ansvaret för denutrustning som sändes ned var också den förra rege-ringens. Men när det blivit klart att vi skulle sändasoldater till IFOR gav jag den 30 november 1995Försvarsmakten i uppdrag att se över hur man skullekunna förbättra säkerheten på alla områden.Försvarsmakten redovisade sin analys den 6 de-cember. Men då ansåg man från Försvarsmaktens sidaatt hotbilden skulle sänkas betydligt till följd av att detskulle bli stridsaktiviteter på lägre nivå och att batal-jonen skulle svara för mindre områden. Som vi vetvidhöll jag min uppfattning att hoten inte skulle blimindre, utan att det tvärtom skulle blir mer riskfyllttill följd av de nya uppdragen.Anf. 49 ()Fru talman! Det är alldeles riktigt. Jag har intehört vad regeringen har gått ut med , . Det är mycket bra att man gör det , och jaginser att det är gamla försyndelser som finns med pådet här fältet.Men jag undrar: Inom hur snar tid finns det här åt-gärdsprogrammet? Hur snart kan svenska soldater ochandra som är intresserade av att få den här frågan löstunder så godtagbara förhållanden som möjligt ha ettsvar?Anf. 50 Försvarsminister ()Fru talman! Det klart att vi i första hand vill att desoldater som är väldigt svårt skadade skall få engod vård. Det får de på sjukhusen. Vi vill att de skallrehabiliteras så framgångsrikt att de kan återgå till ettså normalt liv som möjligt. Det är min fasta och be-stämda uppfattning att sedan skall ställa uppför dessa pojkar och ge dem allt det stöd de behöverha för att kunna leva ett så normalt liv som möjligt.Försvarsmakten har fått på sig att re-dovisa detta uppdrag.Jag vill gärna tillägga en sak, fru talman, och detär att det största problemet av alla för oss när detgäller säkerheten är minproblemet. Här befinner vioss i samma situation som alla andra länder. Det sak-nas tillgång till maskinell minröjningskapacitet.Vi har i regeringen satsat på att utveckla ett parlovande projekt. Men det kommer säkerligen att tahela 1996 innan vi kommer att få maskinell minröj-ningskapacitet på plats. Till dess får vi leva med demöjligheter som vi har.På en punkt kommer vi emellertid att förstärka. Vikommer att sända ned ett antal minhundpatruller. Deräknar vi skall kunna sättas in i Tuzlaområdet ungefärden 1 april.Fristående skolorAnf. 51 ()Fru talman! Jag har en fråga till skolminister . Den gäller fristående skolor.Remisstiden på betänkandeLikvärdig utbildning på lika villkor går ut nu i dagar-na. har i sitt remissvar dömt utstora delar av betänkandet. Man säger bl.a. att försla-gen inte uppfyller kraven på rättssäkerhet och likabe-handling och att om förslagen genomförs är riskenstor att kommunerna stoppar konkurrerande friskolorpå ett godtyckligt sätt.Min fråga till skolministern med anledning avremissvaret är: Kommer skolministern att ta intryckav remissvar och se till att frisko-lorna får samma långsiktiga rättsliga, ekonomiska ochlikvärdiga villkor som de offentliga skolorna?Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Vi har tillgång till remissvaren påUtbildningsdepartementet. Självfallet kommer allaremissvaren att behandlas. Alla remissvar ingår i detberedningsarbete som vi nu startar inom regerings-kansliet innan det blir dags att lägga fram en proposi-tion. Jag är inte beredd att här i kammaren nu redovi-sa min uppfattning om enskilda remissvar.Anf. 53 ()Fru talman! är ändå inte vilkenremissinstans som helst. kan man säga: Somman ropar får man svar. Det majoritetsförslag somSocialdemokraterna och nu har kommitöverens om i utredningen utgår från de direktiv somYlva faktiskt själv skrev. Om nu dömer ut förslagen på ett sådant hårtsätt som man gör, måste väl skolministern ändå fun-dera både en och två gånger på om hon inte borde taintryck av vad skriver.Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Det finns en väsentlig skillnad mellankommunen och fristående skolor. Skillnaden är attkommunen är skyldig att tillse att samtliga barn ochungdomar som bor i kommunen har rätt till en godoch likvärdig utbildning.En fristående skola har möjlighet att bedriva ut-bildning. Men man har inte en skyldighet att tillse attalla eleverna får en god utbildning. Den skyldighetenligger enbart hos kommunen. Där finns förstås enväsentlig skillnad.Jag antar att grundar sin fråga på en de-battartikel i . Jag tycker att vi skall tadel av de egentliga remissvaren innan vi går in ochdiskuterar och värderar enskilda remissvar. Vi får setill helheten i förhållande till betänkandets förslag.Om man utgår från debattartikeln i det mig som om vissa delar av utredningensförslag har missuppfattats av artikelförfattaren.Anf. 55 ()Fru talman! Det är möjligtvis när det gäller tillsy-nen som artikelförfattaren har missuppfattat det hela.Det avgörande är ändå principen om man skall ha ettkommunalt godtycke eller om elever och föräldrarskall kunna få välja en skola. Det är trots allt i detfallet som remissvaret tar fram just att rättstrygghetenbåde för friskolorna och för eleverna och föräldrarnafaktiskt sätts ur spel om förslagen i den delen kommeratt gå igenom.Anf. 56 Statsrådet ()Fru talman! Jag delar inte uppfattningen att denaktuella utredningen föreslår något kommunalt god-tycke. Jag vill gärna säga att den allra viktigaste prin-cipen när regeringen bereder förslaget till propositionom villkor för fristående skolor på både grundskole-nivå och gymnasienivå är att alla barn och ungdomarskall ha likvärdiga möjligheter till en god och likvär-dig utbildning. Det skall också finnas utrymme för enreell valfrihet, inte bara för vissa elever, utan församtliga elever. Det förutsätter att vi har ett regelverksom kan förväntas ligga fast ochsom skapar likvärdiga villkor för elever, vare sig deväljer att gå i en skola eller i en friståendeskola.Postens dominerande ställningAnf. 57 ()Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsminister . Den gäller en uppfölj-ning av den fråga jag ställde och det skriftliga svar jagfick under juluppehållet.Min fråga gällde vad tänkte ta förinitiativ för att säkra den konkurrens som Postenshandlingssätt gentemot förhindrar. Jag ficksom jag tycker ett mycket bra svar, där : har vid ett flertal tillfällenansett att missbrukat sin dominerandeställning. Det är givetvis något som från ägarensståndpunkt är olyckligt. Kommunikationsdepartemen-tet har och kommer även att ta upp konkur-rensfrågorna med Posten AB:s styrelse.Min fråga är nu: Har gjort detta,och kan jag i så fall få några besked om när och hurdessa frågor har tagits upp med Posten ?Anf. 58 Kommunikationsminister ()Fru talman! På fråga kan jagsvara ganska kort. Det pågår en dialog med ledamö-terna i om den här frågan och om endel andra ägarfrågor, inte minst inför den bolags-stämma som skall hållas senare i vår.Anf. 59 ()Fru talman! Får jag då fråga: Var ägarens repre-sentant i positiv till att Posten ur-sprungligen gick in och köpte av ?Anf. 60 Kommunikationsminister ()Fru talman! Precis som regeringen fattar kollektivabeslut är det ju så att styrelsen fattar kollektiva beslut.Jag vill inte gå in på vad enskilda ledamöter istyrelsen under hand har diskuterat med mig somrepresentant för ägarna.UtgiftstakAnf. 61 ()Fru talman! Jag vill också ställa en fråga tillkommunikationsminister beslutade ju om utgiftstak. Be-slutet om utgiftstak får konsekvenser för budgeteringoch finansiering av statens garantiverksamhet. Den ärganska omfattande just på kommunikationsområdet,som kommunikationsministern vet - ,Dennispaketet och allt sådant. Totalt handlar det om27 ½ miljard.Jag tycker att positiv särbehandling av den typenav projekt är helt orimlig.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Hur vill kommunikationsministern se till att dennapositiva särbehandling upphör? Jag undrar också vemsom slutligen skall betala. Skall det vara nyttjareneller skattebetalaren?Anf. 62 Kommunikationsminister ()Fru talman! Regeringens och min roll i fråga ombåde Dennispaketet och Öresundsförbindelsen ocheventuellt andra projekt är att se till att finansieringenhålls. De eventuella kostnadsfördyringarna för skulle naturligtvis bli en fråga för riksda-gen att ta ställning till, och jag förmodar att det i såfall skulle bli inom ramen för det anslag som Kom-munikationsdepartementet disponerar. I så fall skulledet bli någon annan järnväg eller väg som drabbades.Men, fru talman, jag är nu inte så pessimistisk attjag tror att de förutsättningar som rådde 1991 harförändrats. Jag tror att de förutsättningar för att dethär skall hålla som gällde 1991 gäller också i dag.Anf. 63 ()Fru talman! Regeringen som kollektiv är någotmer försiktig än kommunikationsministern på det härområdet. I ett beslut regeringen fattade om ettuppdrag till hette det att tillräckligvikt inte hade lagts vid korrekt värdering av risker igarantier och lån inom staten. Det sades att det måstetill en skärpning på det området, och Riksgäldskonto-ret fick i uppdrag att hantera frågan.Frågan är naturligtvis principiellt viktig. Vem ärdet som slutligen skall betala? Skall skattebetalarna gåin, vilket ju följer av en statlig garanti? Eller om mansäger att det är nyttjarna som skall betala i övrigt, ärdet då i stället de som skall betala även detta? Jagtycker att det är viktigt att man diskuterar detta i re-geringen - både framåtriktat och för den gamla stock-en av garantier på över 20 miljarder kronor.Anf. 64 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag uppfattade det sista mera som ettuttalande än som en fråga. Självklart gäller utgiftstakockså på infrastrukturområdet.När det gäller statsgarantierna för Dennispaketet togvi ansvar när vi började oroa oss för att det skulle gåsnett. Samma sak gäller för Göteborgspaketet, därförutsättningarna förändras eller är på väg att föränd-ras vad gäller biltullarna. När det gäller finns det inga signaler som gjort attregeringen har behövt fatta den typen av beslut.Kommunikationerna i GöteborgsområdetAnf. 65 ()Fru talman! Min fråga gäller och ett an-nat infrastrukturprojekt. Det gäller hela satsningenrunt , som riskerar att stanna av. Dethandlar om förbättringar av kollektivtrafik, busskör-fält, nya terminaler, bullerplank etc. Miljön iVästsverige är ju hårt belastad, och riskerar deplanerade satsningarna att stanna av. Vi vet attTingstadstunneln behöver avlastas, och det finns stortbehov av bättre förbindelser till från E 20och även från E 6, för att bara ta några exempel.Hur ser kommunikationsministern på risken för attde planerade insatserna för kollektivtrafik och trafik-förbättringar i med omgivningar stannarupp, med sämre miljö, ökad biltrafik och större riskför trafikolyckor som följd?Anf. 66 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det här är mycket intressant, för detär precis samma sak som förra frågan fast tvärtom.Det visar att alla dessa satsningar har två sidor.Det pågår som bekant diskussioner i Göteborgs-området om avgiftssystemet. och Modera-terna har sagt att de inte stöder den modell för väg-tullsfinansiering som har lagts fram.260 miljoner kronor har tagits upp i lån. Genomatt vi nu tills vidare stoppar de aktuella starter somgäller både vägprojekt och bidrag till kollektivtrafi-kinvesteringar kan vi finansiera den skulden medordinarie anslag. Om det däremot visar sig att över-enskommelsen är giltig, om man inte löserde här problemen i , måste natur-ligtvis hela överenskommelsen omprövas. Det måstebli resultatet, inte minst med tanke på det utgiftstak vidiskuterade för två minuter sedan.Anf. 67 ()Fru talman! Jag har en följdfråga. Finns det någramöjligheter att de här investeringarna i Göteborgsre-gionen skulle kunna bli ett EU-projekt? Ser kommu-nikationsministern några sådana möjligheter?Anf. 68 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller EU-bidrag till den härtypen av projekt skall vi komma ihåg att det handlarom ganska litet pengar. Men självklart måste ocksådetta prövas om nu hela Göteborgsöverenskommel-sen, eller Göken, som den kallas, måste börja om frånbörjan.Kontinuerlig kompetensutvecklingAnf. 69 (m)Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.För ett och ett halvt år sedan frågade jag utbild-ningsministern om regeringens inställning till konti-nuerlig kompetensutveckling. har detblivit än mer uppenbart hur väsentligt det är att vuxnages en möjlighet till livslångt lärande. Helt avgörandei det sammanhanget är naturligtvis de frågor som rörfinansiering. Jag frågade då utbildningsministern omhan avsåg att utreda någon form av utbildningskonto.Svaret var då nej - det var 1994.Sedan dess har väldigt mycket hänt.