prot · GK0918 · 1996-10-24 00:00:00 — Jag vill bara nämna ordet Sydafrika.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )5 § Förbud mot användning av synförstörandelaservapenFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU4Förbud mot användning av synförstörande laservapen(prop. 1995/96:210)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUU3 mellan EU ochMarocko1. (c, fp, v, mp, kd)Votering:207 för utskottet84 för res.1 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 61 m, 1 fpFör res. : 1 m, 23 c, 18 fp, 17 v, 15 mp, 10 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 18 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 5 kdUU4 Förbud mot användning av synförstörandelaservapenKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslöt kamma-ren att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 32 TALMANNEN:Kammaren återupptar förhandlingarna, nu förriksdagens frågestund.Följande statsråd deltar : statsminister , socialminister , finansmi-nister , kommunikationsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet besvarar allmänpolitiska och över-gripande frågor, övriga statsråd frågor som berörderas ansvarsområde.Jag lämnar ordet fritt.SysselsättningspolitikenAnf. 33 ():Fru talman! När vi moderater drev fram en syssel-sättningsproposition medgav regeringen självatt det som föreslogs inte skulle räcka. Ändå har intenågot nytt kommit i budgetpropositionen. Beslutadeförändringar måste först få slå igenom, heter det.Nu stiger arbetslösheten, varslen ökar och de ledi-ga platserna är färre. Ändå verkar regeringen viljaåterkalla sommarens beslut, bl.a. beträffande arbets-löshetsförsäkringen.Vill statsministern förklara hur det skall kunna le-da till nya jobb i den enskilda sektorn? Vi är ju enseom att det är där de måste komma. Vill han ocksåklara ut hur sådana jobb skall kunna komma till ståndsom en följd av den fördubbling av sjuklöneperiodensom regeringen , med hjälp, alldeles nyssdrivit igenom här i kammaren?Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Jag och har haft ett ochannat meningsutbyte om ekonomisk politik och ar-betslöshet här i kammaren. Vid de tillfällena har vibehandlat det grepp som regeringen har tagit om deoffentliga finanserna. Vi har pressat ned underskotten.Vi har tagit bort inflationen ur ekonomin. Vi har fåttned räntorna. Det är stora saker, och det tänker vi intesläppa greppet om.I programmet för att göra detta har vi genomförten del besparingar, exempelvis besparingar som kal-las för sjuklöneperiod. Och om man isolerar sig tillsjuklöneperioden, är det klart att man kan beskriva detså som gjorde. Men om man frågar småföre-tagare och andra om det är bra med låga räntor, medordning i statsfinanserna och med låg inflation svararde ja.Vi tänker inte medverka till någon politik som ri-ver upp eller försvagar det vi har gjort. Däremot är vilyhörda för kritik när det gäller fördelningen av debördor som skall bäras. I det perspektivet skall dis-kussionen om a-kassan ses.Anf. 35 ():Fru talman! Sjuklöneperiodens förlängning funge-rar ju som en skattehöjning. Det är en direkt kost-nadsökning för företag, inte minst mindre företag, därvi hoppas på jobb. Detta är verkligen inte bara enstatsfinansiell fråga.Vad som behövs är strukturella reformer i sam-hälle och ekonomi som kan ge förutsättningar för flerföretag och nya jobb. Skärpt arbetsvillkor, som jagvar inne på, och begränsningar i ersättningsperiodenär nu sådant som skall ändras, men det skulle ju hagett en omställning i arbetslivet, som vi eftersträvar.Förlängd sjuklöneperiod försvårar, som sagt var,tillkomsten av nya jobb. Det har inte bara SAF utanäven LO varit uppe och framhållit för regeringen. Detverkar som om regeringens politik för sysselsättningmest skall bestå i att dribbla med utgifter eller bidraginom den offentliga sektorn.Vi har fått höra att det skall hållasen presskonferens om något förslag att förse kommu-nerna med pengar från staten. Man måste ha funnit 3miljarder någonstans under det utgiftstak som är fast-ställt.Får jag fråga: Kan statsministern , inför dennakammare och inte bara vid en presskonferens, närma-re beskriva vad det här förslaget syftar till och hur detär konstruerat?Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Det förslag som senare i eftermiddagkommer att redovisas av finansministern och inri-kesministern handlar om att ge kommunerna en lättaresituation. Hur det är närmare tekniskt utformat kom-mer att redovisas där.Sedan hade frågan om sjuklöneperio-den - det var där frågestunden började - där han be-skriver det här som en attack på näringslivet. Det ärinte första gången vi genomför en sjuklöneperiod - vihar gjort det en gång tidigare. Den förändringen avsjuklöneperioden gav ju näringslivet ett nettotillskott,där man fick en kraftigare sänkning av arbetsgivar-avgifterna än vad som representerades av den mer-kostnad som sjuklöneperioden gav. Det var alltså enpositiv effekt för näringslivet.Vi har självfallet ingen som helst strävan efter attgöra det mindre attraktivt att delta i arbetslivet ellergöra det svårare att driva småföretag.Vad vi nu diskuterar i regeringen är: Har de åtgär-der vi vidtagit fördelats på ett rättvist sätt? Kan manexempelvis utforma a-kassan på ett sådant sätt att dearbetslösa får en lättare börda? Vi vet att Tobissonhar svårt att följa den diskussionen, men för oss soci-aldemokrater är den viktig att föra.Anf. 37 ():Fru talman! Det är just den diskussion jag nu förmed statsministern. När sjuklöneperioden en gånginfördes, åtföljdes den av kompensation till arbetsgi-varna. Det sker inte . Det är inget tvivel om att detär en kostnadsökning, och även LO säger att denkommer att leda till att färre jobb tillkommer.När det gäller det som skall beskrivas senare på enpresskonferens ställer jag återigen frågan: Varför kaninte kammaren få veta detta, när det tydligen är sålångt gånget att det kan redovisas vid en presskonfe-rens om drygt ?Kommunernas dåliga ekonomi är en följd av densvaga tillväxt i ekonomin som i sin tur är en följd avregeringens sätt att bedriva saneringspolitik, dvs. atthöja skatter i stället för att sänka utgifter och avregle-ra.Tror statsministern verkligen att det går att få buktmed arbetslösheten genom att göra det svårare förföretagen - de som borde få en chans att komma mednya jobb - och genom att regeringen skickar pengartill kommunerna, utan att företa denna strukturellaförändring i ekonomin som kan ge bättre företagandeoch mera riktiga arbetstillfällen?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Jag märker att är väl förbe-redd, med sina skrivna inlägg, och jag har hört detförut. Det är inget nytt, utan det är samma eviga mo-derata klagan vad gäller skatter.Vad som händer med kommunerna är att vilyckas ge dem en lindrigare situation än vad de självahade trott. Det pågår just nu förhandlingar med kom-munförbunden om den saken. Därför är det inte tek-niskt fullt färdigt.Vad sedan gäller arbetsgivarnas situation beträf-fande sjuklöneperioden, gav den förra förändringensom vi gjorde en lättnad för arbetsgivarkollektivet på3 miljarder kronor. Det här tar tillbaka 1 miljard avdessa 3 miljarder. Det är 2 miljarder i avgiftssänkningsom arbetsgivarkollektivet har fått, tack vare attsjuklöneperiod har införts. Det blundar Moderaternanaturligtvis för, och de ser till den lilla bit som nudiskuteras. Se till helheten, så begriper Tobissonsambanden!Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill ställa en följdfråga till stats-ministern.Om jag har förstått saken rätt, avser regeringen attlåna ca 3 miljarder till kommunerna av statliga skatte-pengar, som i så fall skulle bli återbetalningspliktiga1999, nämligen om man justerar de preliminära skat-teutbetalningarna till kommunerna. Då är det ju ennågot annorlunda bild man får, än om kommunernaskulle få 3 miljarder i bidrag.Min fråga till statsministern är då: Är avsikten attuppmuntra kommunerna att skuldsätta sig för att beta-la löpande driftsutgifter ?Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Vi är nu inne på ekonomi,och det finns ett ansvarigt statsråd närvarande. Fi-nansministern kan svara på den frågan.Anf. 41 Finansminister ():Fru talman! Det är trevligt att uppträda här i riks-dagen vid en frågestund.Jag kommer just från de ännu icke avslutadeöverläggningarna mellan regeringen och kommun-och landstingsförbunden, och jag kan därför interedovisa något slutligt resultat av de överläggningar-na. Jag hoppas att de blir klara så att det kan redovi-sas senare i dag.Så mycket kan jag säga att tanken är att tillförakollektivet kommuner och landsting ytterligare ca3 miljarder kronor . Det är inte fråga omatt låna ut pengar till Kommun- och Landstingsför-bunden, utan det hela bygger på att det går bättre isvensk ekonomi med en högre tillväxt och en högreuppräkning av skatteunderlaget än som ligger tillgrund för det system som gällt . Det är alltsåinte något lån, utan det är fråga om en påtaglig för-stärkning av kommunernas och landstingens ekonomiunder 1997.Om motsätter sig den förbätt-ringen får vi i regeringen leva med det.Anf. 42 ():Fru talman! Om det vore som nu sä-ger att det är, skulle den uppskrivningen ske medautomatik med de faktorer som styr de preliminäraskatteutbetalningarna till kommunerna . Nuframställs det som om 3 miljarder som egentligenmotsvarar slutavräkningen skall tillföras. Omman skriver upp utbetalningarna med 3 miljarderutöver vad som egentligen skulle ske blir ju kommu-nerna återbetalningsskyldiga 1999, om utvecklingendå inte är lika positiv som regeringen nu anser att denär. Det här är uppenbarligen inte ett bidrag till kom-munerna.Anf. 43 Finansminister ():Fru talman! Det finns ingen automatik i detta, utandet krävs ett ingripande från regeringens sida för attden ytterligare ökningen skall komma till stånd. Denbygger på att det går bättre i svensk ekonomi än vadsom anges i de prognoser som ligger till grund för denhittillsvarande uppräkningen. Jag kan påpeka att manpå , som har levereratunderlaget till den bedömningen, har sagt att som dethar utvecklat sig i svensk ekonomi ärman inställd på att tillväxten blir högre, dvs. ävenKonjunkturinstitutet bedömer att utvecklingen blirbättre än dess tidigare prognoser.Anf. 44 ():Fru talman! Men om man , statsrådet ,kan skjuta till mer pengar till ett utgiftsområde för reviderar prognosen, får en dynamisk effekt, dåborde man i logikens namn göra det även på andrautgiftsområden. Det bjuder logiken. Då får man om-pröva alla utgiftsområden. Det är det ena jag undraröver.Nästa fråga är: Vad har hänt som gör att regering-en efter det att man lade fram budgetenmåste ompröva hur mycket pengar kommunerna börha? Vi föreslog detta . Vi har föreslagit detlänge. Varför kommer denna insikt först nu? Är det inte litet knepigt att revide-ra sin egen budget efter det att man har lagtfram den?Anf. 45 Finansminister ():Fru talman! Det här riskerar att bli litet tekniskt.Det är inte så att vi reviderar vår budget, och det ärinte så att vi höjer några utgiftstak. Den budget vi ladefram bygger givetvis på de prognoser som vi självalevererar. Efter det att dessa prognoser var fastställdafick vi klart för oss att den bedömning som bygger på leder till en lägre uppräkningav skatteunderlaget. Om vi inte hade gjort någontinghade detta slagit igenom med åtföljande konsekvenserför kommuner och landsting. säger vi att vi inteaccepterar detta, utan vi anser att det finns starka skälatt bygga på den mer optimistiska uppräkning somredan ingår i vår egen budget. Men det krävs alltså ettregeringsingripande för att detta skall slå igenom. Detär det som vi är i färd med att genomföra.Man kan naturligtvis inte dra några slutsatser avdetta för övriga utgiftsområden. Det här är inte någonomprövning av politiken. Det är inte att gå ifrån dennya budgetprocessen med utgiftstak. Vi håller oss heltoch hållet inom de ramarna.Anf. 46 ():Fru talman! Men, statsrådet, ett tak betyder har fastställt hur mycket det får kosta. Om mantillskjuter ytterligare 3 miljarder förstår nog varjenormal svensk att taket höjs. Varför kan man göra detpå ett område och inte på andra områden? Det blirnog tekniskt väldigt svårt att redogöra för detta. Ellerockså är det inte nya pengar. Då har , och då har man inte ändrat på taket. Men mankan inte inta två olika ståndpunkter . - Det äringen förändring av taket, men det är nya pengar. Vi har länge vetat att kommunerna behövermer pengar. Varför kommer ni med förslag först nu?Anf. 47 Finansminister ():Fru talman! Jag har redan förklarat detta. Om detinte är begripligt får kanske och jagsätta oss i separata överläggningar så skall jag gåigenom detta litet utförligare.Än en gång: Vi har inte gått ifrån våra beräkningari budgeten. Vi har inte justerat något utgiftstak. Vihåller oss till de bedömningar som vi själva har redo-visat i budgeten.Om vi däremot inte gör detta ingripande, kommerkommuner och landsting att få 2,6 miljarder kronormindre, och det är vad de utgår från isitt budgetarbete. De utgår från Riksrevisionsverketsunderlag, som levererades efter det att budgeten varfastställd. korrigerar vi detta, och det budskap somgår ut till landets samtliga kommunalpolitiker ochlandstingspolitiker är: Ni har 2 600 miljoner kronormer i era budgetar . Det löser naturligtvisinte alla problem, men visst underlättar det den politiksom skall föras under nästa år.Anf. 48 ():Fru talman! Man har en känsla av att såväl stats-ministern som finansministern och om jag förstårsaken rätt även och antagligen kommer att dra på sig tomtemasker omen stund på hållna presskonferenser.Erik talade om ett ingripande från rege-ringens sida. I ett dokument som jag har fått frånRiksrevisionsverket står det att den definitiva upp-räkningsfaktorn för , som styrslutavräkningen, kommer att fastställas i december.Är detta, , en normal process, att när manfastställt detta skulle de korrekta värdena ha satts in ide här uppräkningsfaktorerna? Är det här någon sortsspektakel som ni genomför , som ni kallar för ettingripande men som i själva verket hade fått exaktsamma effekt om allting hade löpt som det var tänktfrån början?Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker till skillnad från det inte är något spektakel om kommuner ochlandsting tillförs ytterligare 2,6 miljarder kronorfr.o.m. Det krävs ett regeringsin-gripande för att detta skall komma till stånd, annarsblir det inte av.Det systemet innebär är att uppräkningen byggerpå bedömning. Sedan sker enslutavräkning, men den kommer först . Det ärnaturligtvis inte någon större tröst för de kommunal-män som arbetar intensivt för att få budgeten att gåihop . får de beskedet att de tillförsytterligare 2 600 miljoner kronor.Anf. 50 ():Fru talman! Ett besked , säger statsrådet, menuppenbarligen skulle det här normalt sett ske i de-cember, med exakt samma resultat som det som pre-senteras som en stor nyhet på presskonferens.Detta är ett lätt hyckleri, fru talman.Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Det är fullständigt fel information somMats lämnar. Det är inte så att det här skulle hakorrigerats . Faktum är att slutavräkningsker , alltså först . Det tror jag inteär någon större tröst för dem som arbetar för att fåbudgeten att gå ihop . får de beskedet attde tillförs ytterligare 2,6 miljarder. Vi får väl frånSocialdemokraternas och sida leva medatt tycker att det här är ett spekta-kel. Jag tror att man ser på detta på ett annat sätt ute ilandet, kanske även bland en och annan kristdemo-kratisk kommunpolitiker.Anf. 52 ():Fru talman! Vi välkomnar självfallet att det gårbättre för . Vi tror också att det finns systemsom hanterar statistiken för detta. I det dokument somjag har här, daterat , står det: Dendefinitiva uppräkningsfaktorn för -det är det vi talar om, - som styr slutav-räkningen kommer att fastställas i december.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! Det är fortfarande på det sättet att detsom nu sker, enligt den gällande ordningen, äratt ett preliminärt skatteunderlag fastställs.Slutavräkningen sker 1999. Det är ett faktum. I denmån slutavräkningen avviker från det preliminäraunderlaget i ena eller andra riktningen sker korrige-ringen 1999. Det är först då som de ytterligare pengarsom eventuellt kan tillföras kommuner och landstingutbetalas.Jag tycker faktiskt att vi skall ha klart för oss vaddet här handlar om. handlar omtusentals sysselsättningstillfällen som vi kan rädda.Det handlar om att vi kan ge ett väsentligt handtag tillvården, till omsorgen och till skolan. Det tror jag sätter värde på ute i kommuner och landsting,kanske även bland en och annan partivän till MatsOdell.Anf. 54 ():Fru talman! Runt om i landet sitter kommunalatjänstemän, landstingstjänstemän och politiker ochvrider och vänder på kronorna. Tyvärr planerar manganska stora nedskärningar och avskedanden inomskola, omsorg och vård. Bakgrunden är att regering-en, och även den förra regeringen, har dragit åt tum-skruvarna - en efter en, varv efter varv - mot kom-munerna för att de skall ta över de problem som statenhaft i sina affärer. fattades ett beslut omatt ytterligare dra åt tumskruvarna genom att bestraffakommuner som höjer skatten.Nu verkar det som om regeringen fåttnågot slags insikt om att det råder allvarliga problemute i kommunerna.Det finansministern nu föreslår tycks vara en en-gångsinsats . Men om det skall ha någoneffekt på sysselsättningen måste det till någonting pålängre sikt. Finns det någon liten tanke om en lång-siktig förändring och förbättring av den kommunalaekonomin, eller är det bara en engångsinsats ni är uteefter?Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Det är välkommet om ,till skillnad från en del andra partiföreträdare, ställersig bakom den här åtgärden. Den innebär ändå enväsentlig förbättring för kommuner och landsting1997. Det här är inte någon insikt som har kommitunder natten utan ett arbete som har pågått sedan entid tillbaka. redovisar vi resultatet.Långsiktigt avgörs naturligtvis kommunernas ochlandstingens ekonomi av hur det går för landets eko-nomi i stort. Det är helt avgörande att vi får en hygg-lig tillväxt i ekonomin. Det är helt avgörande att vi fårordning på statsfinanserna och inte tvingas till ytterli-gare nedskärningar eller skattehöjningar. Det är ocksåoerhört viktigt att räntan går ned, och vi har settfortsatta glädjande tecken på det. Den räntenedgångsom ägt rum i innebär baraden en minskad utgiftsbörda för kommuner ochlandsting . Det är klart attdetta är väsentligt för att stärka kommunernas ochlandstingens ekonomi.Anf. 56 ():Fru talman! talar om nedskär-ningar i storleksordningen 50 000 människor. Såmånga skall alltså bli arbetslösa, utöver de 700 000 viredan har. Regeringen räknar också i sina planer meden kraftigt ökad arbetslöshet inom den kommunalasektorn. Har ni ingen idé om hur man långsiktigt kanförbättra den kommunala ekonomin? Det här är enengångsinsats som jag visserligen applåderar ochstöder, men någon mer långsiktig idé finns det alltsåinte.Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! Vi har en överenskommelse mellanregeringen och kommun- och landstingsförbundenmed ömsesidiga åtaganden, där bl.a. kommunerna ochlandstingen har förbundit sig att i möjligaste månundvika att säga upp fast anställd personal. Jag utgårfrån att denna överenskommelse bekräftas och slåsfast på nytt i de överläggningar som ännu inte varavslutade när jag gick därifrån för att komma tillkammaren. Men det borde även för välkommet att vi nu kan göra en insats som till-för kollektivet kommun och landsting ytterligare 2,6miljarder kronor. Det är klart att det är en förbättring.Vi måste se till att de åtgärder vi vidtarsker inom ramen för en ansvarsfull finanspolitik. Påså sätt kan vi säkerställa de förbättringar vi har upp-nått i form av låg inflation och sjunkande räntor så attdessa inte förbyts i sin motsats. Där har vi restriktio-nen, och det är den vi skall arbeta inom.Vapenexporten till . 58 ():Fru talman! Jag tänkte ta upp en annan aktuell frå-ga och rikta den till vapenexportministern gäller vapenexporten till . Fråganhar blivit aktuell inte minst sedan årets mottagare avNobels fredspris reagerat väldigt kraftigt. Det haruppstått både en svensk och en internationell debattom svensk vapenexport till . Den här veck-an levereras ytterligare krigsmateriel till diktaturen iIndonesien. Om det sker med flyg går leveransen från - om det är SAS somflyger.Jag vet att även många inom socialdemokratin ärolyckliga över vapenexportministerns och regeringenshantering av vapenexportfrågorna. Min konkreta frågaär: Avser regeringen att ta intryck av den här kritikenoch på något sätt försöka stoppa de leveranser tillIndonesien som just nu pågår?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Den här frågan kom upp genom attfredspristagaren anförde kritik mot i sammaveva som valet till säkerhetsrådet skulle företas. Hanville använda det opinionsmässiga utrymme somfredspriset gav honom till att motarbeta Sverigeskandidatur. Därvid fick han god hjälp av ,som om jag minns rätt sade att inte platsar isäkerhetsrådet. Denna fråga - vapenexporttill - gjordes till en förtroendefråga. Härskulle det mätas om hade förtroende i världeneller inte.Nu vet vi resultatet. fick exceptionelltstarkt stöd. Förtroendeomröstningen ledde till att vifick närmast sovjetiska röstetal - avFN:s medlemsländer röstade för att skulle fåen plats i säkerhetsrådet. Detta tycker jag är det efter-tryckligaste svaret på frågan om huruvida missnöjetmed vapenexportpolitik är så starkt att dennamåste ändras om inte skall behöva skämmas ihela världen.Anf. 60 ():Fru talman! Om jag förstår det hela rätt har alltsåinte regeringen för avsikt att ändra sin policy när detgäller , trots de ganska hårda angrepp somäven har skett internt inom socialdemokratin.Jag har två korta och konkreta följdfrågor. För detförsta: Hur ser statsrådet på att haruttalat en stark rekommendation om att de stater somfinns inom EU inte bör skicka vapen till ?För det andra: De kanoner som är aktuella - vi hartidigare diskuterat om det gäller tre, fyra eller någotannat antal - uppfattas av regeringen som en följdle-verans, utifrån följdleveransbegreppet när det gällervapenexport. Är det alltså regeringens uppfattning attom man har gett tillstånd till försäljning av två ellertre kanoner är det sedan fritt fram med hundra kano-ner, eftersom det då skulle kunna betraktas som enföljdleverans? Vilket beslut, i eller annor-städes, lutar sig regeringen på i så fall?Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först uttrycka min förtjusningöver det litet näpna stöd för EU:s arbete som BirgerSchlaug nu visar. Jag betraktar inte EU-parlamentetsresolutioner som bindande för mig, varken när detgäller detta eller när det gäller t.ex. stödet till tobak-sindustrin eller något annat. maningtill försiktighet med export av vapen till Indonesieniakttas av mer än av något annat vapenprodu-cerande land i EU, såvitt jag har kunnat utröna - ochjag har forskat ganska noga i detta. Den linjen ärstabil . Vi säljer inte,vi ingår inga nya engagemang, vi inleder inga nyaaffärer - men vi gör vad vi tycker är rimligt för attfullfölja det som redan har ingåtts.Närmare kommentarer till konkreta affärer tyckerjag inte att jag bör göra, särskilt inte i den lagstiftandeförsamling som har bestämt att den här sortens infor-mation skall vara omgärdad av vissa sekretesslagar.Vi har diskuterat detta förut i kammaren, och jagrekommenderade då dem som ville ha ut informatio-nen att motionera om lagändring. har motionstidenlöpt ut, och jag utgår från att den motionen nu liggerför behandling.Anf. 62 ():Fru talman! Jag ställde en principfråga, och en så-dan bör även en regering kunna ha en offentlig upp-fattning om. Säg att ett företag har fått tillstånd attleverera två eller tre kanoner. Innebär det konkret attdet automatiskt uppfattas som följdleveranser attsedan fortsätta att leverera t.ex. hundra kanoner? Detvar en klar principfråga.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på den frågan är nej. Det finnsingen sådan automatik. Det bedöms från fall till fall.Det är en noggrann process där alla partier är inblan-dade.