prot · GJ0984 · 1996-04-23 00:00:00 — Det var verk-ligen så att storföretagarens söner och döttrar gick isamma skola, att vi alla skulle behandlas lika, att vifick umgås på rasterna och att det inte fanns någonskillnad mellan oss.Jag tror att detta är någonting som är ganska uniktför vårt skolsystem. Vi har så här långt lyckats medatt hålla ihop den svenska skolan på den här punkten,och det har nog varit mycket bra för det svenska sam-hället. Jag tror att detta har överbryggat klyftor ochhjälpt oss att få en demokratisk samhällssyn.Därför tror jag att överrepresentationen i självaverket kan vara negativ och bidra till att detblir en större segregation i stället. Jag tror att vi behö-ver göra mycket mer.Jag tror inte att det finns någon väg tillbaka och attdet går att avskaffa friskolorna. Den proposition somkommer handlar mer om hur vi skall ha det medtillsyn och med statsbidrag, så att inte friskolorna äterut det övriga skolsystemet och tryggheten för andraelever. Jag tycker att det verkar högst rimligt att mangör sådana förändringar.När det gäller svenskundervisning behöver vi göramycket mer. Jag tror att många av de invandrare somnu själva är ute i skolorna och pratar om värdet ochvikten av att tillägna sig det svenska språket tillräck-ligt väl gör en jätteviktig och bra insats. Jag har träffatnågra av dem. De kan också bli förebilder, och det ärviktigt.Grunden måste fortsättningsvis vara arbete åt alla.Vi måste göra mycket större insatser, så att man kanförsörja sig själv och bli skattebetalare i stället förbidragstagare. Då kan man också påverka sin egentillvaro och göra sina egna val på ett helt annat sätt änom man är bidragsberoende. På den punkten är detsjälvklart var jag och regeringen står.Anf. 29 ()Fru talman! Jag beklagar om jag har förvirrat so-cialministern.Jag tycker nog att min interpellation är myckettydlig. I och för sig nämns invandrare i interpellatio-nen. Men interpellationen talar om som ettallt mer segregerat land, och jag, i varje fall, är med-veten om att denna segregation inte bara drabbarinvandrare och flyktingar utan även dem som har sinarötter i . Min fråga löd: Vilka intitiativ avserregeringen vidta för att få till stånd ett förändringsar-bete som motverkar segregation och återger männi-skor möjligheter att påverka sin egen situation? Jagbeklagar om jag har varit förvirrande.Jag skall ge en kommentar när det gäller frisko-lorna och segregation. Många av de invandrar- ochflyktingbarn som går i friskolor tack vare skol-pengen har kommit bort från en segregerad miljö,eftersom de bor i miljöer där en dominerande del avfamiljerna är invandrarfamiljer. Det tycker jag attsocialministern också kan ta med i sina tankar.Jag vill i mitt avslutande inlägg citera , vilket jag också gjorde i min interpellation. TageErlander uttalade efter ett långt liv i reformistenstjänst: "Meningen var ju att hjälpa människor, inte attta ifrån dem ansvaret. "Efter de svar jag har fått måste jag tyvärr konstate-ra att socialministern fortsätter på den inslagna vägenoch ökar människors beroende av det offentliga.Anf. 30 Socialminister ()Fru talman! Varifrån kommer talet om att maninte skulle ta ansvar? Om det är någon som får taansvar för sitt liv så är det väl den som är arbetslösoch som har drabbats av sociala problem. Det krävsen enorm kraft och förmåga att fortfarande upprätthål-la sin mänskliga värdighet och sin tillvaro om man ärarbetslös. Det är inte så att man förvandlas till någotkolli som samhället tar hand om. Det krävs verkligenall kraft och styrka av en människa att leva i en sådansituation. Samma sak är det om man är gammal och ärutlämnad till människor som skall vårda och ta handom en; det krävs enormt mycket.Jag kommer ihåg att jag läste en artikel i om en man som var och som hade varit arbetslös . Hanbeskrev sin vardag och just detta att hålla sig uppe, attkliva upp , att fortfarande kunna hålla sigsnygg och att kunna gå ut och dansa ochfå sitt liv och sin värdighet tillbaka.Det är fel att påstå att man skulle lämna över sigtill samhället. Det är inte så. Jag tror inte heller attmänniskor är hjälpta av att vi beskriver det så. Viskall vara väldigt glada för att vi har lyckats upprätt-hålla ett välfärdssystem så länge i det här landet.Att vi gör alla de här förändringarna nu beror påatt vi tror att det bästa sättet att garantera människorstrygghet och värdighet i fortsättningen också är att haett generellt välfärdssystem så att vi kan överbryggaklyftor mellan människor och integrera människor. Vimåste ha folk i jobb och utbildning för att klara av detoch för att ha råd med det. Det gäller ju inte baranästa år, utan det gäller för barn och barnbarn också.Vi vill att de skall ha samma rättigheter. Det är det vikämpar för.Jag tror fortfarande att vi håller alldeles rätt kurs.Vi försöker halvera arbetslösheten. Det är ett djärvtpolitiskt mål, men vi måste våga sätta upp det målet.Vi måste också se till att vi har den bästa utbildningeni världen för våra ungdomar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1995/96:128 omtrafiksituationen i GöteborgAnf. 31 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig omdet inte är politiska majoritet som skall fåavgöra Göteborgsprojektens genomförande.Finansieringen av Göteborgsöverenskommelsenhar som grundprincip att vägprojekten skall finansie-ras med vägavgifter och att kollektivtrafikprojeketenskall finansieras med statsbidrag och kommunernasegna medel.Riksdagen har bemyndigat regeringen att dels låtaVägverket ta upp lån på sammanlagt 260 miljonerkronor för att finansiera förberedelsearbeten för deavgiftsfinansierade delarna, dels betala ut bidragen på1,till kollektivtrafikinvesteringar-na. Dessa bemyndiganden har givits mot bakrgund aven av alla regionens kommuner godkänd överens-kommelse.Det pågår diskussioner i omavgiftssystemet i överenskommelsen. ochModeraterna i regionen har deklarerat att man intestöder förslag till vägtullfinansi-ering. Därmed finns det en viss risk att den överens-komna finansieringen av upptagna lån äventyras.Hittills har lån på ca tagitsupp. Genom att tills vidare stoppa aktuella igångs-sättningar av vägprojekt och utbetalningar av bidragtill kollektivtrafikinvesteringar kan dels ökningen avskulden hejdas, dels den uppkomna skulden finansie-ras. Om överenskommelsen inte längre visar sig gil-tig, dvs. att kommande kommunala ställningstagandenfortsatt är negativa mot vägtullsfinansieringen, måstehela överenskommelsen omprövas och omförhandlas.I så fall avser jag föreslå regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till användning av de till över-enskommelsen avsatta medlen. Om regionen däremotvill hålla fast vid överenskommelsen kommer jag viden sådan signal se till att utbetalningarna återupptasenligt den uppgjorda planen.Hittills har ca betalats ut istatsbidrag till kollektivtrafikprojekt av det i överens-kommelsen avsatta beloppet på 1,6 miljarder kronor.När det gäller vägprojekten har som jag tidigarenämnde använts till förberedelse-arbeten. I överenskommelsen anges att ca 7 miljarderkronor skall användas till vägprojekt. Detta innebär atthuvuddelen av de förbrukade medlen har gåtttill kollektivtrafiken.Mot bakgrund av de samband jag nu redovisat an-ser jag att det inte bara är en majoritet av Göteborgs-politiker utan också riksdag och regering som skall haett väsentligt inflytande i genomförandet av en över-enskommelse som är träffad mellan regionen ochstaten.Anf. 32 ()Fru talman! Jag får till att börja med tacka kom-munikationsministern för svaret. Jag kan förstå omInes Uusmann är orolig för att de statliga garantiernaskall behöva betalas ut och projektet finansieras påannat sätt än vad det var tänkt från början, när nu endel politiska partier lämnar den överenskommelsesom träffats. Jag kan alltså förstå förstå den oron, ochjag hoppas att lägger sig i den härdebatten litet med tanke på de miljöproblem somfinns i området och kanske även forsättningsvis gärnaser en finansiering av projektet genom en avgift påbiltrafiken i Göteborgsregionen.Det som händer när man nu stoppar utbetalningar-na är framför allt att projekten inom kollektivtrafikendrabbas. När det gäller vägbyggen har jag förstått attde i princip fortsätter som vanligt. Där har inte situa-tionen förändrats. Men när det gäller kollektivtrafikenhandlar det om att naturgasbussar inte kan köpas in såsom det lovats, för det saknas pengar, och det handlarom ringlinjer för spårvägen och bussterminaler. Det ärnaturligtvis så att inte kan de lokalatrafiksystemen i , och det begär jag inteheller, men man kan säga att kollektivtrafiken ärenormt mycket mer utbyggd i än i Göte-borg. är en stad som växer väldigt snabbt. IStockholm är det dubbelt så många som åker kollek-tivt. Det handlar framför allt om de satsningar somgjordes där staten också gick in med storasummor som garantier och i form av bidrag för attbygga ut främst tunnelbanan. I bygger mansnarare ut motorvägar och har ett av bästasystem vad gäller vägtrafik. Det kan naturligtvis sägasöka trafiksäkerheten, och det är bra.Jag menar att det faktiskt ligger ett starkt intresseäven från statens sida att minska biltrafiken i Göte-borg. Det kommer ju rapport efter rapport och dele-gation efter delegation som pekar på de problem somvi har med biltrafik, t.ex. Klimatdelegationen.Med tanke på de siffror som ligger till grund för heladen här överenskommelsen kan man kanske börjadiskutera att göra om den. En femtedel satsas på kol-lektivtrafik och fyra femtedelar på vägtrafik i en stadsom växer enormt och där vi verkligen behöver satsapå kollektivtrafik. Jag skulle vilja att kommunika-tionsministern kommenterar detta.Jag vill också poängtera att när det gäller kollek-tivtrafikdelarna i överenskommelsen är den politiskamajoriteten . Inget parti har gått emot tankar-na på ringleder för spårvägen. Det är också viktigt attkomma ihåg att det faktiskt är den delen som blirlidande. Jag skulle framför allt vilja ha en kommentartill projektets vidare finansiering. Jag tror att denpolitiska majoriteten i kommer att hittalösningar för finansieringen, även om det inte blir iform av vägtullar utan på något annat sätt. Jag skullevilja att kommunikationsministern poängterar att detär biltrafiken som skall finansiera systemet.Anf. 33 ()Fru talman! Det finns mycket i det som HannaZetterberg här framfört som är viktigt och riktigt medtanke på trafikarbetet och miljöarbetet i Göteborgsre-gionen. sade, som ministern nämnde, våren1991 ja till att ge ett värdesäkratbidrag på . Ett villkor för statsbi-draget var att syftet med Göteborgsöverenskommel-sen kunde uppnås i sina huvuddrag. hardärefter behandlat vissa planförändringar i överens-kommelsen och sagt ja till att ge begränsade lånega-rantier för att finansiera vissa förberedelsearbeten förvägprojekt som omfattas av överenskommelsen.Riksdagen har också sagt ja till att betala ut kol-lektivtrafikpengar i enlighet med överenskommelsen.Precis som kommunikationsministern sade förut haren del av de utlovade pengarna, ca 700 miljoner kro-nor, redan betalats ut. Men på grund av den uppkom-na situationen har beslut fattats om att inga ytterligarepengar kommer att utbetalas på grund av att man iförhandlingarna - därmed gällande beslutet om väg-tullar i nämnda region - inte lyckats nå en gemensamståndpunkt.De problem som uppstår är att även kollektiv-trafikarbeten läggs på is. På grund av att regeringenstoppar utbetalningarna av kollektivtrafikpengarkommer man inte att kunna fullfölja det arbete sompåbörjats med att göra det lättare för befolkningen inämnda region att åka kollektivt. Jag är helt på detklara med att det var en paketlösning som nåddes avriksdag och regering. Jag anser att det i det läge somuppstått är bättre att fullfölja utbyggnaden av kollek-tivtrafiken för att därmed göra det lättare för folk attresa kollektivt i än att nu efterpåbörjat arbete stoppa utbetalningen och därmedfortsätta att prioritera det enskilda bilåkandet.Det finns en god vilja i regionen att försöka finnaen lösning på de problem som uppstått. Man arbetarvidare för att gemensamt lösa de problem som upp-stått.De som drabbas är Göteborgsre-gionens ca 1 miljon invånare. Det finns i , liksom i , en stor skara män-niskor som är skeptiska mot biltullar. Därför anser jagatt vi borde ge politikerna ytterligare möjligheter attse över vad det kan finnas för andra lösningar. Medtiden kommer de att finna lösningar i gemensam anda.Detta är bättre än att tvinga på dem lösningar somman inte är till freds med.Därför vill jag fråga kommunikationsministern:Finns det någon möjlighet att tänka sig att ta tillbakabeslutet om innehållande av resterande pengar förkollektivtrafikutbyggnaden och därmed också ge tidför att finna den bästa och gemensamma lösningen förden övriga utbyggnaden och trafikplaneringen i ?Anf. 34 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag vill först påminna om att detta harvarit en överenskommelse mellan två parter. Om denena parten backar får det naturligtvis konsekvensersom den andra parten också måste ta. Det är det somär orsaken till att regeringen nu tillfälligt har hållitinne dessa pengar och inte betalat ut dem. De inne-hållna pengarna måste utgöra säkerhet för de upptag-na lånen. Regeringen kan inte komma tillbaka tillriksdagen om vi inte håller på detta. Det är grundentill det hela.Jag skall som svar på fråga sä-ga att jag också har uppfattningen att det är biltrafikensom skall betala infrastrukturen för bilresenärerna. Vitycker likadant i den frågan. Det är det som är orsakentill att vi anser att det skall vara ett avgiftssystem.Exakt hur det skall utformas resonerar man nu om engång till. Men det är viktigt att få detta genomfört.Jag tror och hoppas att man skall komma fram lösning i regionen. Vad jag har förstått vill man hatid på sig fram innan man åter-kommer med något som alla parter i regionen kanställa sig bakom. Om det då skulle visa sig att maninte kan komma överens, då är man i en helt ny situa-tion. Men min förhoppning är att man skall kunnavara överens och kunna gå vidare på den inslagnalinjen med bilavgifter. Då kan vi också fortsätta utbe-talningen.Jag har också ett starkt intresse av att minska bil-trafiken i precis som i andra stor-stadsregioner. Det finns många förklaringar till detfaktum att det är en mindre andel kollektivtrafik än iStockholmsområdet. En förklaring är att man faktisktcyklar mer i än i . Det får natur-ligtvis konsekvenser för kollektivtrafiken. Det vill viju inte förändra. Det finns även andra förklaringar.Det var t.ex. inte lika lätt att bygga tunnelbana i Göte-borg som det var i osv.Vägtrafikprojekten är inte stoppade av sammaanledning som vissa kollektivtrafikprojekt inte hellerär stoppade. Det gäller de projekt där arbetet är igång. Det gäller Lundbytunneln. Men på kollektivtra-fikområdet gäller det ombyggnaderna på . På båda håll finns det alltså sådana delar somfaktiskt är i gång.Avslutningsvis vill jag säga att jag delar bådeHanna och förhoppningom att man skall komma fram till en gemensam lös-ning ganska fort. Det är inte så kvar till au-gusti, och då vet vi vad som gäller.Anf. 35 ()Fru talman! Jag tycker att det är jättebra att mancyklar mer i . Det beror också på att man därhar satsat på cykelbanor, vilket är mycket bra.Jag tycker fortfarande att det är litet problematiskti den här situationen just därför att det är så passmånga av kollektivtrafikprojekten som har stoppatsnär man har lovat att upphandla naturgasbussar.Men detta kan man inte finansiera . Därför stårman litet handfallen och vet inte riktigt hur man skalltackla situationen. Det är möjligt att det går att lösa påett sätt som jag inte vet något om just . Det hoppasjag verkligen.Som jag har förstått det finns det en ganska storvilja i att lösa detta problem, och lösa det påett sådant sätt att det är biltrafiken som på något sättfinansierar det.Jag funderar på andra projekt där staten har gått inmed garantier när det gäller lån och där man inte allsär lika noga med vad som händer eller om underlagetför överenskommelsen förändras. Vi har talat omdetta tidigare. Det gäller t.ex. , där storadelar av underlaget för faktiskt harförändrats.Jag vill därför ställa en fråga till kommunika-tionsministern. Med tanke på de rapporter som kom-mer och med tanke på att överenskommelsen ärså pass lös i , är det då inte läge attfaktiskt ta en strid och påverka överenskommelsen idess helhet så att det blir mer kollektivtrafik än vaddet var från början, nämligen bara en femtedel, vilketjag inte tycker motiveras av det lilla antalet cykelba-nor som finns i ? Jag tycker att åtminstonehälften av detta stora projekt borde vara kollektivtra-fik.Det finns inte en enda utredning som har lagtsfram i eller internationellt som pekar på att vibehöver mer bilism i eller i världen och sompekar på att bilismen är bra på något sätt. Och Göte-borg är en stad som behöver enormt mycket kollektiv-trafik. Det räcker inte med de cykelbanor som vi har.Det skulle jag gärna vilja ha en kommentar till.Kommunikationsministern kan faktiskt i sin rolltrycka på ordentligt , vilket jag också kan i min roll,men från ett annat håll. Jag önskar få en kommentartill detta.Anf. 36 ()Fru talman! Jag tycker nog att det svar som vi fickav kommunikationsministern verkade lovande medtanke på det fortsatta arbetet. De partier som har gåttemot själva finansieringen av tunnlar och avgifter ärju inte emot att man tar ut någon form av fordons-skatt. Men de vill i så fall diskutera en annan form,t.ex. någon form av regional fordonsskatt under en tidför att finansiera detta. Jag tror inte att det skulle varahelt fel att göra det. Jag vet alltså att man försökerfinna lösningar. Det är ingen som vill stoppa självautbyggnaden, utan det som händer just nu är att detskapas oro, och därför vågar man inte starta nya pro-jekt, därför vågar man inte köpa in miljövänliga bus-sar, därför vågar man inte köpa in nya moderna spår-vagnar, och därför vågar man inte bygga ut den ring-linje som kanske skulle bli mycket bra för hela regio-nen. På samma gång är man också rädd för att manmed biltullar skulle få ett centrum i som ärmindre levande. Det vill man trots allt ha med tankepå alla butiker m.m. som finns där.Jag fick inte heller något svar på om resterandepengar kan tänkas betalas ut under hand som arbetetpågår. Jag tror inte att man vill ha något i förskott,utan man vill veta att man kan få dessa pengar sedanför att fortsätta arbetet och inte tappa tempot i arbetet.Det vore bra att få svar på detta. Jag tror att kommu-nikationsministern kan lita på att politikerna i Göte-borg kommer att finna en lösning på detta, eftersomde är intresserade av att få ett bra och miljövänligttrafiksystem.Anf. 37 Kommunikationsminister ()Fru talman! När det gäller relationerna mellankollektivtrafik och vägtrafik är det inte alltid antaletkronor som man satsar på det ena och på det andrasom är det mest avgörande för vilket resultat man får.Ibland kan man använda ganska litet pengar i kronoroch ören, men det kan ändå ge möjligheter för t.ex.bussar att komma fram i stadsmiljön och göra kollek-tivtrafiken betydligt mer attraktiv. På det sättet gällerdet att använda varje krona så effektivt som möjligtoberoende av om denna krona går till väginvestering-ar eller till kollektivtrafikinvesteringar. Det är vi sä-kert egentligen överens om.När det gäller vägtrafikinvesteringarna har demesta pengarna inte planerats att ingå i några nyavägar, utan det är förbättringar och förbättrade fram-komstmöjligheter i det befintliga systemet som dethandlar om för att miljön runt dessa leder skall blibättre och vettigare. Jag tror att man måste kommaihåg det.Sedan tycker jag det är viktigt att man skiljer påsina roller. Det kan absolut inte vara min roll att tastrid för att nu göra om överenskommelsen, utan minroll är att hålla i överenskommelsen så länge Göte-borgsregionen vill hålla i den. Jag skall inte riva uppen överenskommelse som visserligen kan ansesvacklande men som jag uppfattar att parterna i verkligen är angelägna om att hållaihop. Då skall inte jag klampa in som en elefant i enporslinsfabrik och säga att jag tycker det vore käcktatt göra om alltihop. Den signalen får i så fall kommafrån Göteborgspolitikerna själva, och det har den integjort.Det finns en utbetalningsplan, och det är bara 1996års pengar som är tillfälligt stoppade. Om man nu intevågar starta några nya projekt tror jag det beror på känner osäkerhet parterna emellan i regionen.Om parterna i regionen i stället kände trygghet sinse-mellan tror jag att man hade kunnat förskottera depengar det handlar om. finns det en osäkerhet,men jag hoppas att den skall lösa upp sig i slutet avsommaren.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:135 omE 4:ans sträckningAnf. 38 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig om har fått i uppdrag av regeringen att planera fören alternativ sträckning av från ochsöderut samt, om så ej är fallet, om regeringen avseratt ta upp principfrågan med Vägverket.Nej, har inte fått något uppdrag att pla-nera för en alternativ sträckning av väg E 4 frånLjungby och söderut.Utbyggnadsplanerna för väg 23 och väg 19 fram-går av de regionala väghållningsplaner för RegionSkåne och Region som är antagna tidigare.Regeringen har inte för avsikt att ta några initiativ föratt förändra innehållet i dessa väghållningsplanerredan nu.De godkända planerna gäller till dess att planernarevideras, vilket sker . Enligt gällandeplaner kommer ett projekt att påbörjas på väg 23innan nya väghållningsplaner har antagits. Det gällerförbifart vid , som beräknas komma attpåbörjas under år 1997.Nya väghållningsplaner kommer att föreliggafr.o.m. och avse tidsperioden fram till år2007. De principer som föreslås att gälla vid upprät-tandet av dessa planer kommer regeringen att presen-tera för . En utgångspunktför regeringens förslag kommer att vara betänkande, vilket överläm-nades till regeringen.Anf. 39 ()Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för svaret.Enligt kommunikationsministern har alltså inte fått något uppdrag att planera för en alter-nativ sträckning av väg E 4 från och söderut.Det vore i så fall uppseendeväckande med tanke påvad landets högsta beslutande församling, , har beslutat.Regeringen har i proposition föreslagit att E 4:anskall vara utbyggd till motorvägsstandard hela sträck-an från till inom den kommandetioårsperioden. har för sin del, med hän-visning till den betydelse har för landets kom-munikationer, uttalat att alla förseningar av utbyggna-den måste undvikas. I första hand bör man, enligtutskottets mening, utan dröjsmål bygga om nuvarandesträckning genom till motorvägsstandard.Det som gjorde att jag ställde frågan var att det harframkommit olika uppgifter om att man från Vägver-kets sida inte respekterar beslut utan disku-terar andra alternativ, framför allt alternativ 4.Vi är alla överens om att det är viktigt att få enenhetlig standard på hela E 4:ans sträckning. Vi vetatt har stora internationella transporter och storbetydelse för kontakterna med övriga . Avflera olika skäl måste alltså få en god interna-tionell standard hela vägen. Internationellt god stan-dard är motorvägsstandard.Jag kan därför bara hoppas att regeringen följerriksdagens uppmaning att undvika förseningar när detgäller utbyggnaden av till motorvägsstandard.Jag förstår att ministern inte kan föregripa utredningaroch annat, men det vore ändå upplyftande för demsom är oroliga om ministern kunde ge någonindikation på att det inte skall bli så allvarligt som detnu talas om: att vi i och fårminst halverade anslag. Detta skulle naturligtvis ocksåkomma att slå mot E 4:ans möjligheter att byggas ut.Anf. 40 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag förstod att citeradefrån ett riksdagsbeslut som vi båda känner väl igen -vi satt nämligen båda och tryckte på knapparna närdet fattades. Beslutet handlar om att i sydväst-lig riktning skall prioriteras före de andra delarna.Detta beslut gäller.