prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — Utskottet gör ett tillkännagivande tillregeringen att ett förslag som möjliggör den förordadeutvidgningen av kretsen av bidragsberättigade skynd-samt bör föreläggas tillsammans med be-räkningar av kostnaderna för ett genomförande.Om det skulle visa sig att det av lagtekniska ellerandra tungt vägande skäl inte är möjligt med en snabbförändring bör det enligt utskottets mening kunnaövervägas att som ett första steg utvidga kretsen bi-dragsberättigade med homosexuella sambor. En sådanbegränsad utvidgning skulle kunna åstadkommasrelativt enkelt genom att bostadsbidragslagen tas inbland de lagar som räknas upp i lagen om homosex-uella sambor.I reservation nr 11 anför att det nu ärmindre angeläget att överväga kretsen av bidragsbe-rättigade. Jag trodde att det gjordes mot bakgrund avatt propositionen föreslår att bidragen skall avvecklasför ungdomar som inte studerar och att ungdoms-bostadsbidragen skall tas bort i sin helhet. Men nuhörde vi av anförande att Modera-terna helt enkelt inte vill utvidga kretsen.Nu har ju utskottet tagit ställning för att bostadsbi-dragen för ungdomar skall behållas. Ut-skottet menar att ungdomar skall kunna få stöd för sittboende när deras inkomst- och boendeförhållande såmotiverar. Det är därför motiverat att se över kretsenav bidragsberättigade.Det är kanhända inte så många som kommer att fåfördel av att kretsen bidragsberättigade utvidgas tillatt omfatta personer som bor tillsammans oavsettsamlevnadsform. Om vi ser på boendekostnaderna förhushåll utan barn ersätts de avkostnaderna i intervallet och med50 % av kostnaderna därutöver . Bo-stadsbidraget reduceras om hushållets bidragsgrun-dande inkomster överstiger 41 000 för ensamståendeoch 58 000 för makar. Det här innebär att det försammanboende personer kan vara bättre att precissom beräkna bostadsbidrag för var och en ombåda har hyreskontrakt på bostaden.Herr talman! Lagen om bostadsbidrag är integammal. Den gäller från då statenövertog kostnadsansvaret och administrationen avbidragen överfördes från kommunerna till försäk-ringskassorna. Jag vill påstå att den här lagen ärsvårtolkad på många sätt. Det gör jag med hänsyn tillvårt arbete i utskottet med de föreslagna förändringar-na och mot bakgrund av mitt arbete på försäkrings-kassan där jag har varit ansvarig för bostadsbidragen.En redaktionell översyn av bostadsbidragen skullebehövas. Det är inte rätt att prata om att stävja fusk ialla former. Det kan vara så att det är lagen som ärluddigt formulerad. Det kan vara svårt att göra av-stämningar och hävda vad som är rätt eller fel. Därförskulle den behöva ses över.Herr talman! har under våren1995 anmodat regeringen att förelägga riksdagenförslag till ändring av lagen om bostadsbidrag så attkrav ställs på att bostadsbidragssökanden, om det intefinns särskilda skäl, skall vara folkbokförd på denbostad han söker bidrag för. Regeringen säger i pro-positionen att den delar uppfattning attkrav på folkbokföring skall ställas men har inte ansettdet nödvändigt med en lagreglering. Ett enigt utskottanser att kravet på folkbokföring på bostaden skallkomma till direkt uttryck i bostadsbidragslagen ochhar därför fört fram ett förslag till lagändring. Änd-ringen föreslås införas i lagens 1 §. Genom ett sådantförtydligande underlättas förståelsen hos de bidrags-sökande av de krav som ställs och administrationenblir enklare.Herr talman! De förändringar av bostadsbidragensom genomförs genom den här propositionen ochbostadsutskottets betänkande BoU11 är omfattandeför den administrativa hanteringen, särskilt inled-ningsvis. I den ekonomiska vårpropositionen föreslåsdärför att och försäkringskas-sorna skall tillföras sammanlagt iextra anslag för genomförandet. Den ökade arbetsbe-lastningen för administrationen och utvecklingen avnya ADB-system samt information till allmänhetenbehöver detta extra anslag för att hanteringen av bo-stadsbidragen skall bli effektivare i fortsättningen.I reservation 12 av Vänstern och kds tas frågan omen analys av de samhällsekonomiska sambandenmellan statens insatser för att stödja boendet och desseffekter på de kommunala kostnaderna upp. I reser-vation 13 av efterfrågas en analys avskatteomläggningens effekter på boendet.I en bilaga till propositionen redovisas fördel-ningseffekterna av de föreslagna förändringarna ochrisken för en övervältring på socialbidragen. Dess-utom finns det en analys i det utredningsbetänkandesom ligger till grund för förslagen i propositionen. Idet utredningsbetänkandet finns också redovisat enanalys av bostadsbidragens funktion i relation tillskattesystemet.Utskottet delar de synpunkter som har framförts imotioner och som ligger till grund för reservationer-na. De förslag som föreläggs bör i så storutsträckning som möjligt innehålla analyser av försla-gens ekonomiska konsekvenser i olika avseenden. Detär mycket viktigt. I det här fallet har vi också fått enmycket omfattande redovisning av konsekvenserna ide olika förslagen. Mot bakgrund av de analyser somhar redovisats anser utskottet att de ändringar som nuhar föreslagits kan genomföras utan krav på ytterliga-re analyser. Mot den bakgrunden avstyrks reservatio-nerna.Herr talman! Utskottet har ytterligare ett tillkän-nagivande som innebär att det uppdras åt regeringenatt göra en översyn av vilka regeländringar som er-fordras för att möjliggöra direktutbetalning av bo-stadsbidragen till annan, t.ex. till hyresvärd, om denenskilde bidragstagaren begär det.Herr talman! Våra yrkanden är redan framförda,och jag behöver inte upprepa dem.Anf. 69 () replikHerr talman! Jag vill först bara förtydliga en sak.När man lyssnar på kan man få upp-fattningen att det bara är och kds sominte vill vidga denna krets.För ordningens skull, och till protokollet, vill jagtala om att den uppfattning vi har delas av en gruppmänniskor, nämligen regeringen med partivänner. Den är alltså ingen ropandes röst iöknen.I dessa tider, när vi tvingas sparamer eller mindre motvilligt, läggs det nu fram ettförslag vars ekonomiska konsekvenser vi inte kännertill. Vi vet dock att det kan finnas stora mörkertal,som kan bli oerhört kostsamma. I slutändan kan det fåeffekten att vi kanske väcker förhoppningar somvi senare får stora problem att infria. Framför allt motbakgrund av regeringens egen motivering, det statsfi-nansiella läget, tycker jag inte att man skulle ha haftså bråttom med att göra gruppen större.Anf. 70 () replikHerr talman! Jag kommenterade den reservationsom hade gjort. Det var alltså Modera-terna som ansåg att detta förslag inte skulle läggasfram nu.Jag vill fråga vad det finns förrimlighet i att ha olika principer. Skall de som bortillsammans och är homosexuella ha sämre villkor änandra sammanboende par? Är det bara sambor avolika kön som skall kunna få bostadsbidrag?Anf. 71 () replikHerr talman! Låt mig säga så här: Det finnsmycket som många av oss säkert uppfattar som orätt-vist. Men vi har inga möjligheter att på en gång sägaja till alla förslag om och beställningar på mer ochmer rättvisa. Vi har inte de pengar som vi tror att det,tyvärr, kommer att kosta att genomföra utskottsma-joritetens förslag.Därför kan jag inte heller precisera vem somskulle få vad eller inte få vad. Kammaren diskuterarnu den kanske största besparingspropositionen nå-gonsin inom det aktuella området. Att då samtidigtföreslå en utvidgning som kostar mer pengar tyckerjag inte är särskilt lättsålt. Det är inte lätt att gå ut ochtala om det för folk utanför huset, dvs. våra upp-dragsgivare - väljarna.Anf. 72 () replikHerr talman! säger att man kaninse att detta är orättvist, men att det inte finns någramöjligheter att göra något åt det.Vår uppfattning är att detta ändå behöver ses över.Man måste se om kostnaderna blir så stora så att maninte kan klara det, eller om det ändå går att genomföravia omprioriteringar. Vi är också osäkra på vad dettakommer att innebära. Det har inte gjorts några beräk-ningar av de ekonomiska konsekvenserna. Därför villvi gå den här vägen. Om det av någon anledning integår att lägga fram ett förslag för hela gruppen vill vi ialla fall, som ett första steg, ta med de homosexuellasamborna.Anf. 73 () replikHerr talman! Som man ropar får man svar, brukarman säga. Det är precis vad gör när honhänvisar till regeringens synpunkter på fördelningsef-fekter osv. av försämringarna av bostadsbidragen.Om man lyssnar på andra - ,, m.fl. - hör manatt de säger att det inte är på det här sättet, att dettainte är riktigt. I remissvaren till utvärderingen avskattereformen säger man t.ex. på att någonutvärdering av bostadsbidragens möjligheter ochfördelning i anslutning till skattereformen inte hargjorts.Man kan då inte gå in bakvägen, och bara titta påde förändringar som görs . Det blir inte hållbart.Som man ropar får man alltså svar.Anf. 74 () replikHerr talman! Jag får väl ropa igen för att få svar.Jag har också läst att utredningen av skattereformeninte i tillräcklig grad skulle ha tagit hänsyn till boen-det och konsekvenserna för det.Jag vill påstå - och det finns också med i underla-get till yttrandet - att de beräkningar som har gjorts ianledning av alla de förändringar i bostadsbidragenoch konsekvenser som utredningen har tagit fram harbelysts. Där finns också det som rör skatterna med.Jag menar alltså att vi nu har det underlag vi behöverför att kunna ta ställning till bostadsbidragen.Man skall komma ihåg att utvärderingen av skatte-reformen inte är helt klar. Vi får återkomma till den.Anf. 75 () replikHerr talman! I den analys som Riksrevisionsverkethar gjort påstås - helt fräckt, måste jag säga - att mani princip kan ta bort från var och en som fårbostadsbidrag för att komma ned i ett nollsummespel.Frågar man folk på säger de attdet inte alls är på det viset. Detta skulle tvärtom attleda till ökade socialbidragskostnader för kommuner-na. Sanningen ligger väl någonstans mittemellan.Därför tycker jag att sätter alltför stortilltro till regeringens analys av de fördelningspolitis-ka effekterna.Anf. 76 () replikHerr talman! Det är inte bara en analys vi pratarom. uppehåller sig mycket vid utvär-deringen av skattereformen.Jag menar att det är både ochutredningen som har föregått förändringarna av bo-stadsbidragen, plus regeringens överväganden som vihar bedömt när vi i bostadsutskottet har tagit ställningtill detta. Utifrån dessa värderingar och analyser harutskottet fastnat för detta förslag, som vi tror är detbästa möjliga ur fördelningspolitisk synvinkel.Anf. 77 ()Herr talman! Frågan om bostadsbidrag till samborav samma kön har diskuterats , då utred-ningen om homosexuellas situation, den s.k. homo-sexutredningen, i sitt betänkande föreslog att ävenhomosexuella par skulle få möjlighet till gemensamtbostadsbidrag. Detta förslag saknades dock i densenare propositionen.År 1987 slog fast att homosexuella inteskall diskrimineras, och att alla former av diskrimine-ring aktivt bör motarbetas. Trots detta diskriminerasfortfarande homosexuella sambor när det gäller möj-ligheten att få bostadsbidrag.Sedan dess har frågan gång på gång aktualiserats,och gjorde ett tillkännagivandeom att sammanboende personer av samma kön skallha rätt till bostadsbidrag oavsett samlevnadsform.I november samma år presenterade sitt betänkande där den föreslår att dis-krimineringen skall upphöra genom en ny sambolag,som skulle jämföra homo- och heterosexuella sambor.Kommitténs förslag har dock inte lagts fram av varesig den förra eller den nuvarande regeringen.Det är därför glädjande att bostadsutskottet medanledning av min motion återigen begär av regeringenatt den skall komma tillbaka med ett förslag sominnebär att diskrimineringen av de homosexuella pådetta område upphör.Det är också glädjande att det råder stor uppslut-ning kring detta, men lika ledsamt och anmärknings-värt om än inte förvånande är det att ochkds inte vill medverka till att diskrimineringen upp-hör.Nu utgår jag ifrån att regeringen tänker om och ienlighet med tillkännagivande skyndsamtåterkommer till med ett förslag där diskri-mineringen upphör, och att sambor oavsett sexuellläggning i fortsättningen skall vara berättigade tillbostadsbidrag.Anf. 78 ()Herr talman! Jag hade egentligen inte tänkt attanmäla mig till den här debatten, eftersom jag harfullt förtroende för vår representant i bostadsutskottet,Per . Jag ställer mig för övrigt bakom allt hansade.Det har i debatten förekommit en del konstiga ar-gument om ungdomar. Man har t.ex. sagt att det ärenklare för ungdomar att flytta på sig och att de ärrörligare. De kan väl bo hemma, säger man. De inläg-gen har gjort att jag helt enkelt inte kan avhålla migfrån att gå upp i debatten. Samma skäl låg bakom denmotion jag skrev. Jag kunde helt enkelt låta bli attskriva en motion och påtala vissa saker.Vad är det som skiljer ungdomar från andra lågin-komsttagare? Ungdomar är låginkomsttagare av denenkla anledningen att de är ungdomar. Här är detalltså yttre faktorer som påverkar ens ekonomi, trotsatt man själv inte bidragit till det. Jag talar då om deåtgärder som staten själv har beslutat om, där det gåren klar gräns vid för olika ekonomiska villkor.Detta gäller t.ex. också fackliga avtal. Är man anställdi har man automatiskt mycket lägrelön på grund av ålder än om man utför samma arbets-uppgifter men är äldre. Detta är relevant i samman-hanget. Här är man enbart på grund av att man är ungi ett sämre ekonomiskt läge.Sedan har samhället också förändrats. Först ochfrämst finns det en mycket större självständighet i dagbland ungdomar. Det är absolut relevant när man talarom att barn skall flytta hem igen, . Denekonomiska strukturen hos de enskilda barnfamiljer-na, som värnar så mycket om, ser intelängre ut som den gjorde för 30 år sedan.Vad är det som och Kristdemokra-terna föreslår i stället? har citerat enlägerkollega, om jag får uttrycka det så, från Storbri-tannien, nämligen . Han sade att kärnfamil-jen är fundamentet för samhället. Helt plötsligt upp-täcker man hur ihålig den retorik som kds för framgenom är, när man ställer barnfamiljermot ungdomar.Det kds gör är inte att man ställer barnens bästaeller skyddandet av en relation versus ungdomar, utanman ställer barnfamiljer som struktur mot ungdomar-na. Den diskussionen hör inte hemma i det här seklet.Då spelar det ingen roll vilken bokstav man byter till.Man kan lika gärna heta K som Z eller ö. Det tyder ivarje fall inte på någon förnyelse. Detta resonemangvill jag absolut ta avstånd ifrån.Vi integreras alltmer i de villkor som råder i övri-ga . Jag vill också påminna om att det i Tysk-land, där det länge har rått kristdemokratiskt styre,finns väldigt många ockuperade hus med ungdomar. IStorbritannien, där det för tillfället är en konservativregering, finns det också väldigt många hemlösa ung-domar. Jag hoppas verkligen inte att det är den medi-cinen som ni kristdemokrater föreslår.Anf. 79 ()Herr talman! Eftersom jag är apostroferad just idetta inlägg vill jag förtydliga mig litet grand. Det ärinte så att jag på något sätt har satt ungdomar motbarnfamiljer. Jag sade tvärtom att det egentligen är enmycket svår prioriteringsfråga. Jag har all respekt ochkänsla för detta. Jag skulle gärna se att även ungdo-mar fick ett bostadsbidrag. Men väldigt mycket avpolitik handlar om att prioritera med begränsade re-surser.Vi tror så här långt - och jag tror så här långt - attdet är enklare, om vi nu tvingas att prioritera, förungdomar i dessa åldrar. menar jagatt man kanske kan stanna hemma extra, ellerkanske extra, om man dessutom inte har arbeteoch inte skall studera. Varför skall man då behövaflytta ut till varje pris, ha en egen bostad och begärabostadsbidrag och andra typer av bidrag, kanske so-cialbidrag?Det är kanske lättare som ensamstående att klaradetta än en familj. Vad vet jag. Jag känner det som attläget kan vara så. Därför har vi valt den prioritering-en. Men det är inte för att vi vill ställa några grupperemot varandra. Jag har full förståelse för det hela.När det gäller talade han inte om kärn-familjen. Det nämnde inte jag heller. Vad jag sade varatt man borde titta på hur varje politiskt beslut slår förbarnfamiljer i samhället. Barnfamiljen och familjen ärgrunden i samhället. Det var så han sade.Anf. 80 ()Herr talman! Då förstår inte jag vad sagt. Det måste jag erkänna. Det jag har hört un-der den jag har suttit här ikammaren är just att från kds har ställtungdomar och barnfamiljer mot varandra. Han har härpekat ut dem som stött ett avslag till regeringens för-slag om att ta bort bostadsbidraget för ungdomar sommedskyldiga till att försämra för barnfamiljerna.Det är en prioritering, precis som jag säger. Manställer ungdomar mot barnfamiljer. Det är självfalletfel att göra så. Men det intressanta är inte att ställaungdomar mot barnfamiljer. Det gör äratt han ställer ungdomsbostadsbidragen mot kärnfa-miljen i sig och inte mot barnens väl, barnens relatio-ner till sina föräldrar, förhållandet mellan man ochkvinna osv., som är det som skall prioriteras i förstahand. Det finns väldigt många åtgärder man kan vidtai samhället för att stödja de villkoren. Inte minst upp-skattade t.ex. jag att kds tog ett initiativ till en särskilddebatt om barnens situation, som jag upplever sommycket oroande.Det handlar inte om att ungdomar lika gärna kanstanna hemma ett eller extra, för att citera UlfBjörklund. Det handlar om att kunna behålla det bo-ende man har. Det är för det mesta inte något första-klassboende. Det kan jag försäkra om.De ungdomar som inte studerar har inte någravälbetalda jobb och har följaktligen redan i hög gradanpassat sitt boende till sin inkomst.Det är inte så att ett eget boende gör att man au-tomatiskt söker socialbidrag. Däremot är den ekono-miska strukturen, precis som jag sade tidigare, intesådan att t.ex. föräldrarna när barnen har blivit storahar råd att ha kvar ett boende på stora ytor eller ettstort hus. De kanske väljer att flytta till ett mindrehus. Dessutom blir människor mognare tidigare, harjag fått för mig. Det har också skett sociala föränd-ringar som gör att det inte är så pass enkelt som attsäga att ungdomar skall flytta hem igen.Anf. 81 ()Herr talman! Jag menar inte att ställa dessa tvågrupper emot varandra. Bara eller två årsedan stod jag här i kammaren och försvarade bo-stadsbidragen till ungdomar, eftersom jag tyckte attdet var mycket viktigt. Men har det hänt väldigtmycket av nedskärningar ochkostnadsökningar som gör att särskilt barnfamiljer ärlitet extra drabbade. Jag har tvingats att konstateradetta.Även om jag med mina argument inte klarat av attförklara detta så att alla förstår det har jag nu deninställningen, och jag menar egentligen ingenting meddet. Jag lyssnar gärna på argument för att ta åt migdem. Men verkligheten är ändå att regeringen i denproposition som lagts fram åtminstone från början inställningen att vi inte skall ha något bostadsbi-drag för ungdomar i åldern . Sedan har dis-kussionen i utskottet gjort att utskottet har vänt och attvi hamnat i denna situation.Jag ser som sagt inte någon motsättning i detta.Jag tar väldigt gärna emot argumenten. Jag har säkerten del att lära i dessa frågor. Jag har också ungdomar ide aktuella åldrarna, så jag kan mycket väl förståproblemen. Men så här ser jag på dem just nu.Anf. 82 ()Herr talman! När säger att väldigtmycket har hänt i samhället undrar jagvilka bitar han har sett och vilka bitar jag har sett. Detjag har sett är en klar försämring för ungdomarnassituation. Det handlar här om framtida barnfamiljeroch framtida föräldrar. Vilka förutsättningar skall deha att kunna rota sig i samhället på ett vettigt sätt? UlfBjörklunds reservation mot avslag på regeringensförslag om att ta bort bostadsbidraget för ungdomarrör faktiskt en annan sak. Det är faktiskt egen konstruktion att ställa det här mot barn-familjerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § betänkande 1995/96:TU17Öresundsförbindelsen (skr. 1995/96:130)Anf. 83 ()Herr talman! Det är obegripligt att 1990-taletspolitiker, som skall lösa 2000-talets problem, hållerfast vid värderingar!Världen förändras i en allt snabbare takt. Gårda-gens sanning gäller inte . Det måste ingå ipolitikerns självklara uppgift att möta konsekvensernaav samhällets förändring, vilket sannerligen intemärks i det ärende vi har att behandla nu.Den ekonomiska och miljömässiga utvecklingenhar för länge sedan sprungit ifrån planer påen . Ändå skall dessa realiseras.Demokratiskt fattade beslut skall respekteras -javisst. Men denna demokratiska process lämnarmycket övrigt att önska.Broprojektets utveckling har kantats av skandaler.I danska tidningar har man kunnat läsa rubriker somÅrhundradets skandal och Politiker ljög om . Beslutsfattarna fick inte information omhur osäkra de ekonomiska beräkningarna för miljöpro-jektet är och inte heller om att förutsättningarna förbrobudgeten ändrats genom nedräkningav räntan och uppräkning av trafikprognosen.Miljöskandaler är det också gott om:? t.ex. att den internationella expertpanel som till-sattes för att granska nollösningen kördes över i sam-band med den beslut ,? t.ex. att och harhoppat av som miljögranskare då Öresundskonsortietuppenbarligen inte tog miljöfrågorna på allvar,? t.ex. att danska staten har stämts av Greenpeace- dels därför att det inte finns någon miljökon-sekvensbeskrivning för hela projektet, dels därför attkraftigt förorenade massor används för den konstgjor-da halvön vid . Rättegången skulle ha startat imåndags men skjuts upp för komplettering av mate-rial utredande.Ole , professor i juridik i , ut-tryckte vid en presskonferens i häromdagenatt det är ett mycket cyniskt spel som pågår för attbygget skall komma så långt att det inte går att stoppa.Någonting ditåt kan man även säga om den svens-ka regeringens agerande. Vid ett flertal tillfällen harkommunikationsministern hävdat att ekonomin kringprojektet är stabil, trots tecken på motsatsen. Då äntli-gen regeringens skrivelse om ekonomin presenteradesvisade det sig att brokalkylen redan spruckit, och detinnan ens de egentliga byggarbetena satts i sjön!De ekonomiska glädjekalkylerna håller alltså inte.Notan för gigantiska byggnadsprojekt av det här sla-get brukar sluta på mer än beräknat på grundav successiva fördyringar. När broprojektet redaninnan det egentliga arbetet kommit i gång visar sig bli2 miljarder eller dyrare är det ytterst allvarligt.Kostnaden för kust-till-kust-delen är i svenska kronoroch dagens penningvärde uppe i 20 miljarder. Därtillkommer landanslutningarna på den svenska sidan, ochsanningen är att det inte finns några bra lösningar vadgäller landanslutningarna - varken för ,för regionen, för svenskt näringslivs transportbehoveller för brokonsortiets ansträngda ekonomi. Det härfinns noggrant redovisat i min motion.Regeringen, herr talman, var så uppfylld av för-tjusning över det här prestigeprojektet att den inteägnade det redan hårt trafikdrabbade Malmöområdeten tanke. Den totala bristen på planering tillsammansmed ett detaljerat mellanstatligt avtal som har före-gripit miljöprövningen har skapat detta svåra dilem-ma, som kan komma att fördyra projektet med ca 10miljarder. Det är heller inget annat än en skandal.Avsikten med Öresundsförbindelsen var att till-sammans med förbindelser över Stora Bält ochFehmarn Bält binda samman och Danmarkmed kontinenten - något som inte minst företrädareför det sydsvenska näringslivet krävde. Men det vardå det. Verkligheten förändrades under historiensgång. karta ritades om då muren föll. Be-slutsfattarna tog dock ingen som helst notis om dettafaktum. Det gör inte heller trafikutskottet i sitt betän-kande.I dag finns inget intresse av att ta omvägen överDanmark då man snabbt vill komma till kontinenten.Det blir dyrare och tar , och väl framme påden tyska sidan hejdas både bilar och tåg av trafikin-farkter respektive långa köer vid rangerbangården iHamburg.Det näringslivet behöver av snabba och säkratransporter till kan inte tillgodoses på det härsättet. Transportföretagen nobbar bron, då direktfär-jorna till kontinenten anses helt överlägsna.