prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:44Torsdagen den 12 decemberKl. 9.00 - 18.0019.00 - 23.51Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 december.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFörsvarsutskottets betänkande 1996/97:FöU13 § Arbetsmarknad och arbetsliv samt ekono-misk trygghet vid arbetslöshetFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU1Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. 1996/97:1 delvis,prop. 1996/97:5 delvis)betänkande 1996/97:AU7Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet (prop. 1996/97:1delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Många är djupt besvikna på densocialdemokratiska politiken. Många hade stora för-väntningar när Socialdemokraterna trädde till år 1994.Vi kan nu se resultatenav den socialdemokratiska politiken. Vi kan se dedemonstrationer som görs mot politiken, och vi kankonstatera att i stort sett har ingenting hänt sedanhösten 1994.Inför valet hade man i valkampanjen lovatatt fösa tillbaka den öppna arbetslösheten till5 %. Många trodde på Socialdemokraternas löfte omdetta och röstade på Socialdemokraterna i valet 1994.Men dessa arbetslösa är djupt besvikna på densocialdemokratiska politiken. är öppetarbetslösa, och arbetslösheten har ökat i jämförelsemed både november 1995 och november 1994.Till den öppna arbetslösheten skall läggas de somär i åtgärder. Totalt är i arbetslösaeller i åtgärd. Till detta skall läggas de som gått iförtidspension av arbetsmarknadspolitiska skäl. När-mare 1 miljon människor står alltså utanför arbets-marknaden. 1 miljon besvikna människor, och därtillderas anhöriga. 1 miljon besvikna på den socialdemo-kratiska politiken, och ingenting tyder på en bättring,snarare tvärtom.I AMS pressmeddelande den 4 decembersägs:"Den höga arbetslösheten består. Antalet arbets-lösa och personer i åtgärder har stabiliserats på enmycket hög nivå, och tillgången på lediga platser ärfortfarande helt otillräcklig för att förbättra situatio-nen för de arbetssökande." har20 000 fler personer blivit arbetslösa. Sysselsättning-en har sjunkit och gruppen latent arbetslösa vuxit.Så här illa ser det ut. Varför har det blivit så här?Varför har regeringen så totalt misslyckats med attminska arbetslösheten? Varför protesterar så mångamot den socialdemokratiska politiken, och varför ärså många djupt besvikna? Varför blir det inte flerjobb? Varför har den socialdemokratiska politikenblivit ett fiasko för landet, för företagarna och för dearbetslösa? Ordet fiasko är för övrigt inte bara mittbetyg på den socialdemokratiska arbetsmarknadspoli-tiken, utan även . den 4 de-cember kunde man i en stor rubrik läsa om fiaskot förden socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken.Låt oss nu se tillbaka i tiden och se när detta fias-ko startade. Regeringen insåg 1994 att det var i före-tagen de nya jobben skulle skapas. Man skulle satsapå företagen, sade man, varvid man snabbt på facketsinitiativ tog tillbaka de förändringar inom arbetsrättenden borgerliga fyrpartiregeringen infört. Dessa för-ändringar lovordades bland företagen, och även desocialdemokratiska företagarna lovordade dem, ochde skapade nya jobb. Flera tusen jobb ska-pades under fyrpartiregeringens sista månader vidmakten.Men det var viktigare att tillfredsställa facket änföretagarna. Det var viktigt med facklig betalning förstöd under valkampanjen än med jobb. Så var det medtalet om att satsa på företagen. I realiteten var detinget värt. Förlängd provanställningsperiod samtförlängda tidsbegränsade anställningar vid arbetsan-hopning togs bort liksom förändringarna i turord-ningsreglerna. som man gjorde detta sademan att arbetsrättsreglerna behövde ändras.Man lade ned men tillsatteen bestående av parterna påarbetsmarknaden. Denna skulle få fram nya arbets-rättsregler. I denna kommission satt LO, som justtvingat Socialdemokraterna att ändra arbetsrättsreg-lerna. Hur någon kunde tro att denna , med LO som svuren motståndare tillförändringar, skulle förändra arbetsrätten är en gåta.Det gick inte heller, utan arbetsrättskommissionenhavererade den 9 maj 1996.Senare i dag kommer de allt för små förändringarsom regeringen lagt fram i proposition att behandlas.Det är ett steg i rätt riktning i vissa fall, men det är försmå förändringar och för litet omfattande. Under demer är som regeringen velat i denna fråga hartusentals människor gått miste om jobb, men fackethar varit nöjt. Ett nöjt fack är tydligen viktigare förregeringen än jobb och arbetslösa.Kommer någon ihåg RAS? Det är ännu ett av re-geringens misslyckanden. Det skulle ge 110 000 nyajobb, men gav enbart 23 000. Regeringen slängde utpengar till företagen, men det hjälpte inte. Dessutomhade nog de flesta av dessa 23 000 jobb kommit tilländå utan stöd. Det var en flermiljonrullning somknappast gav något. Trots att företagen var emot dettagenomfördes det. Det företagen ville ha, ändradearbetsrättsregler, gav man dem inte. Men RAS, somde inte ville ha, fick de. Tala om att lyssna på företa-gen för att minska arbetslösheten!I övrigt har regeringens politik utmärkts av ryck-ighet och panik utan strategi. Olika förslag har slängtsfram, det ena olyckligare än det andra. OTA - detlyckliga slutet, enligt - har hittillslyckliggjort 186 personer. 186 privatanställda har fåttjobb som inte skall vara jobb i den offentliga sektorn.Det var den sektorn som inte skulle öka. Det var ju iföretagen de nya jobben skulle komma.Även i övrigt har den socialdemokratiska politikenför nya jobb misslyckats. Man har fattat beslut om atthöja skatterna med netto 73 miljarder fram till 1998.Tror någon att höjda skatter skapar fler jobb? Trornågon att höjda energiskatter, höjda bensinskatter,minskade representationsavdrag för besök på restau-ranger skapar fler jobb, eller att en förtida kärn-kraftsavveckling skapar fler jobb?Vargön Alloys och andra energislukande industri-er varslar nu om uppsägningar på grund av regering-ens politik. Det var väl fler jobb och inte färre somGöran och ville skapa?Inte bara vi moderater utan även socialdemokratiskakommunalråd och fack undrar vad regeringen sysslarmed. Situationen för de arbetslösa blir allt värre.Statsministerns löfte om att halvera den öppna arbets-lösheten tror regeringen knappast själv pånu. För alla andra än regeringen förefaller det vara enutopi med den politik som regeringen nu för.Det är bara den öppna arbetslösheten som skallhalveras. kommer fortfarande många att varai arbetsmarknadsåtgärder. Risken är stor att de i åt-gärder blir allt fler. Inget tyder på att regeringen harnågra åtgärder att föreslå som skapar möjligheter tilljobb i företagen.Vi moderater har en samlad strategi för fler riktigajobb. Den vilar på fyra ben: lägre skatter på arbeteoch företag, högkvalitativ kunskapstillväxt, en öppna-re arbetsmarknad som utgår från den enskildes rollmed individuella avtal och en arbetsmarknadspolitiksom stöder de arbetslösa och öppnar möjligheter tillnyanställningar i företagen. Vår politik är samman-hängande.Att sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta skatterger fler jobb blir fler och fler medvetna om. T.o.m.TCO, dess ordförande och olika TCO-ekonomer är medvetna om detta.Det andra benet i vår politik utgörs av en politikför kunskap. Om jobben skall öka och kon-kurrenskraft bli bättre måste ge bättrekunskaper, liksom gymnasieskolan. Dessutom måsteden högre utbildning ha hög kvalitet.För det tredje måste en arbetsmarknad med indi-viduella avtal skapas. På dagens svenska arbetsmark-nad har makten gradvis förskjutits till de fackligaorganisationernas förmån. Det har skett på såväl en-skilda medarbetares som på företagens bekostnad.Denna obalans är en huvudorsak till att lönebildning-en inte fungerar. Anställningströskeln är hög förmånga företag, alltför hög. Det leder bl.a. till att deanställningar som skulle behövas inte kommer tillstånd.Det fjärde benet i vår politik är en reformering avarbetsmarknadspolitiken för att stödja dem som sak-nar arbete. Dagens arbetsmarknadspolitik fungerarenligt vår mening dåligt. Den har dålig effektivitet,den saknar personliga incitament för den enskilde atthitta ett riktigt jobb. Vi anser att arbetsmarknadsut-bildningen skall ges en klar inriktning mot att skapaarbetstillfällen. Kvalitet måste ersätta kvantitet. Ar-betsmarknadsutbildningen skall i allt väsentligt ge-nomföras tillsammans med och på företagen.Vid besök på arbetsförmedlingar runt om i Sveri-ge hör man den ständiga kritiken mot regeringen attför regeringen är volymkraven det viktigaste, inte attresurserna sätts in på att ge möjligheter för förmed-lingarna att hitta riktiga jobb. De olika arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna är till stor del enbart tillför att statistiskt gömma arbetslösheten. Att talaom att ge arbetsförmedlarna mer tid för individuellaprogram för de arbetslösa är ju nästan ett hån motdem då mer tid och individuella program inte ger flerjobb utan bara en förtvivlan hos de arbetslösa. Åtgär-der får ju inte kosta för mycket, eftersom det är vikti-gare med fler i åtgärder för statistikens skull än attförsöka skaffa fram riktiga jobb.För oss moderater kommer alltid kvalitet att varaöverordnat kvantitet. Vi ser att behovet av mer aktivaåtgärder finns framför allt för yngre, som ännu intekommit in på arbetsmarknaden bl.a. till följd av bris-ter i utbildning, och för äldre. Arbetsmarknadspoliti-ken måste ges en tydlig inriktning på dessa grupper.Vi förespråkar ett lärlingssystem för unga enligt föl-jande principer. Lärlingen skall erbjudas både arbeteoch utbildning. Lärlingstiden bör normalt vara ett år.Lärlingssystemet bör vara öppet för ungdomar mellan20-25 år. Lärlingslön skall utgå.Över 7 % av de arbetslösa är . Dessamöter ett växande problem på arbetsmarknaden. Viföreslår att företagen får en återbäring på arbetsgivar-avgiften med förslagsvis om de anställer arbets-sökande . Vi är övertygade om att dettakommer att ge incitament för företagen att anställa.Till skillnad från OTA ger detta jobb i företagen.Fru talman! Vi moderater har tydligt visat hur vimed vår politik får arbetslösa i arbete genom bättrevillkor för företagen, mindre regler, mindre företags-stöd, sänkta skatter, satsningar på kunskaper i skolan,förändrad lönebildning, moderniserad arbetsrätt, nyakonfliktregler med minskad makt för facket, en effek-tiviserad arbetsmarknadsutbildning med lärlingsut-bildning för de unga och förslag på hur arbetslöshetenhos de äldre skall lösas.Mot dessa förslag står regeringen och Centerpar-tiet med sin politik som med sin tvehågsenhet, kon-servatism, brist på nyskapande och förmåga till ny-tänkande bibehåller massarbetslösheten på en högnivå. En företagsovänlig politik kan inte ge fler jobb.Läpparnas bekännelse om att stödja företagsamhetenmåste omvandlas till att reellt ge företagen bättrevillkor. Endast detta ger fler jobb.Låt mig så säga några ord om regeringens be-handling av a-kassan. Hela hanteringen av arbetslös-hetsförsäkringen förtjänar allvarlig kritik. Efter uppri-vandet av den allmänna obligatoriska arbetslöshets-försäkringen har reglerna ändrats ett stort antal gångerför att sedan ändras igen. Det är nu hart när omöjligtatt veta vilka regler som gäller. Löften ges och tastillbaka. Människor vet inte vilka regler som gäller.Rimliga krav på rättssäkerhet uppfylls inte. Det beslutsom fattades gäller inte, och regeringens pro-position gäller inte heller.Vi moderater anser att försäkringen skall görasallmän liksom tidigare och inte vara ett fackligt privi-legium. Men osäkerheten om a-kassan består, och nyaförslag är tydligen att vänta till våren.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla demoderata reservationerna, men nöjer mig med att yrkabifall till reservation 1 i AU:1. I övrigt hänvisar vi tillvår politik i de särskilda yttrandena till AU:1 ochAU:7.Låt mig som avslutning få läsa litet ur det doku-ment från EU som är en sammanfattning av 1996 årsgemensamma rapport om sysselsättningen inför Euro-peiska rådets möte i . Där skriver man följan-de: De offentliga finanserna behöver konsolideras,särskilt genom minskade utgifter snarare än genomökade inkomster, vilket konstaterades av i . Dessutom är de indirekta arbetskrafts-kostnader alltför höga i många medlemsstater, särskiltpå grund av socialförsäkringarna och en illa avvägdbeskattning av olika inkomstkällor.Detta har anslutit sig till. Jag tänkte frågaMargareta om man tänker föra den politikenatt minska de indirekta arbetskraftskostnaderna. Jagtror att det är väsentligt viktigare för att tillskapa jobbän ett allmänt pratande om en sysselsättningsunionsom knappast ger några jobb.Till slut skulle jag vilja fråga minskar arbetslösheten? Vilka åtgärder ämnarregeringen vidta för att arbetslösheten skall minska?Är det så som man har sett att detär i den offentliga sektorn som jobben skall tillkommai stället för i företagen? Man blir litet tveksam närman läser tidningsrapporterna. Det skulle vara trevligtatt få höra utveckla detta. Harregeringen bytt strategi till fler offentliga jobb i ställetför fler jobb i företagen?Anf. 2 ():Herr talman! Kampen för fler jobb och en kraftigtminskad arbetslöshet står överst på dagordningen föross i . har vi presenterat en radrapporter med konkreta åtgärder som skulle ge flerjobb. Vi vill satsa på en politik för fler jobb, och vi ärövertygade om att enda chansen att få rätsida på Sve-riges problem är att det kommer nya jobb och dåframför allt jobb genom företagande.Socialdemokraterna har också kampen mot arbets-lösheten och för fler jobb högt på sin lista. Men dengoda ambitionen har kommit av sig. Det har fleraorsaker, inte minst den egna tilltron till statliga systemoch att man ingriper alltför ofta i detaljer på arbets-marknaden. Socialdemokraterna har i alltför hög gradvarit bundna av vad man drivit för åsikter i vissahögre fackliga kretsar. Visserligen är denna allians nui gungning, men resultatet är besvärande. Just nupågår en debatt bland socialdemokrater på landetstidningssidor om huruvida det är brist på ledarskap.Fru talman! Det må vara hur det vill med den sa-ken. Men ryckigheten i politiken, uppblåsta löften ochalltfler reträtter in i dimridåerna talar sitt tydligaspråk.Jag har här i kammaren betonat Folk-partiets hållning i arbetsmarknadspolitiken och talatom att den måste vila på tre stadiga ben, nämligen enaktiv arbetsmarknadspolitik, ett gynnsamt närings-livsklimat och sunda och sanerade statsfinanser.Dessa olika ben är beroende av varandra. Det ver-kar som om regeringen har bortsett från detta sam-band och begränsat sig till att föra politik som visser-ligen sanerar statsfinanserna. Dessutom bemödar densig om att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Detsom har saknats är det goda klimatet för näringslivet.Men, fru talman, nu skall det bli annat av det.Jag lyssnade på radionyheterna och dåsades det från det socialdemokratiska partihögkvarte-ret att nu har utgått påbud om att det är småföretagensom skall bli de nya hjältarna. Det är alldeles utmärkt.Det skulle vara intressant att höra om arbetsmark-nadsministern gör samma bedömning som sin företrä-dare, och för övrigt också skatteministern, som sadesligga bakom det djärva utspelet. Från liberalt håll harvi efterlyst det, och ligger det allvar bakom skulle detbetyda mycket. Därför är det intressant att få arbets-marknadsministerns bekräftelse. "Politiker kan inte skapa nya arbetstillfällen i nå-gon större utsträckning, men politiker kan bana vägför nya jobb. Om detta inte görs, kommer arbetslöshe-ten inte att halveras ." Så skrev Folkparti-ledaren och ordförande i en mycket uppmärksammad DN-artikelnyss. De efterlyste båda en mera seriös debatt då deideologiska övertonerna kunde dämpas och blickenhöjas. De påstod att nya jobb skapas inte genom teo-rier eller byggnader av luftslott. Nya jobb skapasgenom att hinder undanröjs. Intressant är att allt flerefterlyser just nytänkande och realism i arbetsmark-nadspolitiken. En väg de förordade var att sänka pri-set på arbete.En annan tanke var att skatteomläggningens prin-ciper skulle komma till heders igen, då detskulle löna sig att arbeta, spara och satsa på företa-gande. De menar att den principen är engrundbult för en dynamisk samhällsekonomi. Kanskeär det den artikeln som har inspirerat herrarna . Det är bra att ta till sig goda råd.Men jag hävdar precis som skribenterna att vi t.ex.inte kan acceptera att värnskatten permanentas. Istället bör vi återvända till marginalskattereformen,som och Socialdemokraterna enats om.Sänkta skatter på arbete med lägre arbetsgivaravgifterär ett annat viktigt moment.I lokaltidningen hemma i skrev en civil-ekonom med lång och skiftande arbetslivserfarenhet:"När arbetslösheten i vårt land uppgår till mer än 10procent av den arbetsföra befolkningen må det välvara varje medborgare obetaget att ha synpunkter påhur denna landsplåga kunde mildras. För egen del harjag oehört svårt att förstå varför inte den privatatjänstemarknaden med sin slumrande potential avarbetstillfällen kan ges möjlighet att fungera. "Fru talman! I våra kammardebatter har jag hävdatatt arbetslöshet inte beror på arbetsbrist. Det är tvärt-om tre andra brister som svensk arbetsmarknadspoli-tik häftar fast vid: brist på lönsamhet i företagen, bristpå pengar i offentliga kassor, brist på vår förmåga ochfantasi att organisera arbetslivet. Dessa brister behö-ver vi komma till rätta med om vi skall få ett välfärds-samhälle värt namnet. Då är inte lösningen - som endel med stor envishet upprepar - att det gäller attförkorta arbetstiden, höja skatterna och att ännu merreglera arbetslivet.Skall klara strukturomvandlingen ochjobben är det tjänstesektorn som behöver växa ochskapa många nya jobb. Alltför många tycks vara fixe-rade vid det traditionella som dessutom passar in i ettvisst samhällsmönster. Men kvinnor och ungdomarhör till dem som behöver få nya chanser, liksom hög-utbildade och arbetslösa akademiker.Det är frågor som har lyft fram ochsom vi reservanter menar att bör stödja. Detfinns en stor marknad för bl.a. hushållstjänster, somskulle kunna skapa många nya arbeten. Men de fast-låsta positionerna och höga nivåer på skatter ochavgifter är trösklar som de flesta inte kan forcera. Denprivata tjänstesektorn behöver uppmuntras. Det inne-bär inte att vare sig industri eller offentlig sektor harspelat ut sin roll. Men det gäller att kunna minskaarbetslösheten med okonventionella medel och attfinna ny arbetsmarknad.Liknande tongångar hörs också från andra kvin-nor. Förbundsordförande från litet andra utgångspunkter pekat på nya ar-betsmarknader. Arbetsmarknadsministern har någragånger talat om behovet av en sänkning av arbetsgi-varavgifterna.Jag tycker, fru talman, att det är intressant att detjust är kvinnorna som går i bräschen. De är värda alluppmuntran. Det är nödvändigt att komma i en nyposition om vi skall klara den svåra och höga arbets-lösheten. Men visst finnst det motstånd. Den förlega-de och i negativ mening manliga synen på arbetslivethar varit ett hinder, inte minst för socialdemokratiskaregeringar och debattörer. En blick i backspegeln handen att motståndet har varit hårt i en rad frågorsom har varit negativt för framför allt kvinnornasmöjligheter till ett eget arbete. Skall "de nya hjältar-na" få sin chans behövs det mycket av nytänkande ikanslihus och partihögkvarter.Vi kräver i vår fp-reservation när det gäller in-riktningen av den framtida arbetsmarknadspolitikenatt vi måste komma bort från statiska metoder attgömma arbetslösheten i åtgärder. Det är dags att setill arbetslöshetens bakomliggande strukturella orsa-ker. Utifrån de förutsättningarna menar vi att rege-ringen i en särproposition skall presenteraen analys och nya insatser som leder till fler jobb, därservice- och tjänstesektorn får en chans till expansion,där ungdomar och kvinnor får ökade möjligheter att tasig in på arbetsmarknaden.Områden som vi har sett som angelägna att få ensnabb hantering av är t.ex. utvärdering av ALU-verksamheten, den reform som startade av den borgerliga regeringen. Då varden hårt kritiserad av den socialdemokratiska opposi-tionen, men ser det ut som om det är ingen hejd påvad ALU skall lösa.Starta eget-möjligheten för kvinnor är en annanfråga som vi aktualiserar i motion och reservation. Vihar hårt drivit kravet att ge mera till anslaget för lö-nebidrag och för dem som är verksamma inom . Detta i avsikt att förhindra uppsägningar somskulle innebära att handikappade, dvs. de som har detsvårast på arbetsmarknaden, skulle drivas ut i öppenarbetslöshet. Starta eget-stödet för kvinnor tycker viskall vara betydligt bredare än vad regeringen före-slår. Arbetsmarknadsutbildningen menar vi måste tasikte på dagens och morgondagens arbetsmarknad ochinte utgå från det historiska.Utskottet har på fem tunga områden tagit intryckav det som prioriterar och där vi under-känt regeringens förslag:Det gäller den hårda prutningen på Samhall.Det gäller de knappa resurserna på arbetshandi-kappades lönebidrag.Det gäller invandrarkvinnornas svåra situation.Det gäller arbetsförmedlingsnämnderna som harsatts under alltför hård styrning.Det gäller den höga volymen av arbetsmarknads-politiska åtgärder som, om regeringens förslag hadegodtagits, skulle ha blivit alltför svaga och haft alltförlåg kvalitet.Dessutom skriver utskottet i mycket kritiska orda-lag att de höga arbetslöshetstalen under inga omstän-digheter kan accepteras. Utskottet instämmer i våruppfattning om allvaret i den aktuella arbetssituatio-nen för ungdomarna. Man säger att det är någon för-bättring för gruppen, men inriktningen måste ändåvara att arbetslösa skall erbjudas ett arbete, enutbildningsplats eller en åtgärd. Även om majoriteteninte har velat göra ett formellt tillkännagivande, förut-sätter vi att regeringen tar allvarligt på problemen.I betänkande AU7 Ekonomisk trygghet vid arbets-löshet konstaterar utskottsmajoriteten att ramen höjtsmed nästan i förhållande till rege-ringens förslag. Uppräkningen är en följd av utskot-tets ställningstagande till förändringar i a-kassan somriksdagen beslöt och som skulle ha trätt ikraft . A-kasseförsäkringen kommerunder våren, säger utskottsmajoriteten. Några fögaoriginella principer är med, men man vill skjuta för-ändringarna till nästa halvårsskifte.Hela denna fråga har blivit tung för regeringenoch Socialdemokraterna, därför att man under oppo-sitionstiden så hårt gick mot de förändringar ochreformer som fyrpartiregeringen fick stödför. var med och medverkade till ensänkning av a-kassan vid arbetslöshet till . Fördetta fick både vi och dåvarande regeringspartier utståmycket smälek såväl från fackligt håll, särskilt LO,som - och inte minst - här i från dåvarandeoppositionen som skällde som bandhundar. Trots attSocialdemokraterna spelade med i den opinion somkrävde en snabb återgång till aktade man inteför ord att i egen regeringsställning ytterligare sänkaa-kassan till . Det var någonting som vi i Folk-partiet motsatte oss. Vi höll fast vi 80 %-nivån, ochdärför tycker vi att det är bra att Socialdemokraternanu äntligen söker räkna upp det till den nivå som viför vår del anser vara en anständig balanspunkt.Vi har också hävdat att ege-navgiften skall räknas upp så att staten får ett mindrefinansieringsansvar och den enskilde får stå för enstörre del av försäkringsavgiften. Kompensation skallutgå genom en skattesänkning. Slutsatsen är att vifortfarande inte har fått en långsiktigt stabil reformgenomförd på a-kasseområdet. För detta bär den so-cialdemokratiska regeringen ett stort och avgörandeansvar för. För mig är det obegripligt hur en social-demokratisk regering kan ha okänsligheten - såvälideologiskt som praktiskt - att riva upp en statligallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Menvarken handlande eller ideologi överraskar numera.Raserandet av den statliga a-kassan har slagit allrahårdast mot dem som har haft det allra svårast. Urarbetsmarknadspolitisk och socialpolitisk synpunkt ärdetta mycket olyckligt.Som jag sagt har det för varit ett ange-läget mål att pressa ned den totala arbetslösheten.