prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — I det betänkande vi nu diskuterar,näringsutskottets betänkande om aktiv förvaltning avstatens företagsägande, ger socialdemokraterna heltoförblommerat uttryck för den negativa syn som dettaparti har på företeelsen privat näringsliv.Man säger att bibehållandet av statliga företag har"en funktion att fylla som en motvikt till det privatanäringslivet". Den socialistiska majoriteten vill ha enmotvikt till det privata näringslivet!Kan det sägas tydligare? Socialdemokraterna serdet privata näringslivet som ett problem som statenmåste balansera. Klarare kan väl knappast detta partisnegativa inställning till det privata näringslivet ut-tryckas i ett betänkande. Tydligare kan väl inte denattityd som utgör själva grunden till den företagarfi-entliga politik som regeringen bedrivit sedan makt-övertagandet avslöjas än i den formulering vi finnerpå s. 21 i näringsutskottets betänkande nr 26. Här ståri klartext uttryckt ambitionen att man vill försäkra sigom statlig motvikt till det privata näringslivet. Förregeringspartiet är ett starkt svenskt näringsliv uppen-barligen ett bekymmer.Samtidigt som vi kan kon-statera detta, lägger Moderata samlingspartiet fram enmotion med ett batteri förslag för att stärka företag-samheten och minska arbetslösheten i vårt land. Viföreslår konkreta åtgärder, alla syftande till att stärkadet svenska näringslivet för att fler riktiga arbetenskall komma till stånd. När regeringen visade sinoförmåga och trots all vacker retorik inte mäktadelägga fram en aviserad proposition om sysselsättning,tog vi moderater initiativet och agerade så att denviktiga frågan om åtgärder mot arbetslösheten inteskjuts upp . Det räcker inte att som rege-ringen - här hemma och på europeisk nivå - prata omsysselsättning. Skall arbetslösheten minska måste mangöra något för att ta bort alla de hinder som i för tillkomsten av nya jobb.Medvetenheten om att den offentliga sektorn intekan skapa de jobb som krävs är stor. Det är endast iett starkt privat näringsliv som tillväxtförutsättningaroch möjligheter för nya arbeten finns. Med socialde-mokraternas negativa inställning till det privata nä-ringslivet och i synnerhet med den misstänksamhetman visat småföretagare och entreprenörer somsjälvständigt driver företag, har ett destruktivt skatte-system och regelverk vuxit fram vars yttersta konsek-vens är stigande arbetslöshet.Det moderata programmet för arbete har gjortsmed en djup insikt om att behöver fler männi-skor som förverkligar sina idéer och fler individersom startar och driver företag och anställer medarbe-tare, och att grunden för vårt välstånd är ett starktprivat näringsliv.Samtidigt som socialdemokraterna i slårvakt om statligt ägande har det gått en privatiseringsvåg genom världen. Viljanatt genomföra privatiseringar har funnits oberoendeav politisk färg på regeringarna i respektive länder.Det finns många skäl till denna privatiseringsvilja.Privatisering ger starka och konkurrenskraftiga fö-retag som lever på marknadens, inte politikens, vill-kor. Det ger ett tillskott till statskassan som annarsmåste täckas via budgetnedskärningar eller skatte-höjningar.En rätt utförd privatisering medför även att ägan-det sprids till fler människor. Det stärker också risk-kapitalmarknadens möjligheter att förse företagenmed nytt kapital.Det finns inga hållbara skäl för att staten skall ägaföretag som bedriver verksamhet i konkurrens. Stat-ligt ägande kan aldrig fullt ut förenas med en sundoch rättvis konkurrens, även om riktlinjerna för ägan-det är att företagen skall drivas under strikt kommer-siella principer. Konkurrensförutsättningarna för ettstatligt företag som har sitt kapital garanterat kan intejämföras med dem för ett privat företag som måsteordna sin finansiering via kapitalmarknaden.Staten bör inte genom ägande försöka styra ut-vecklingen i enskilda företag eller branscher. Omstaten både bestämmer reglerna på marknaden ochsjälv i egenskap av ägare uppträder som en aktör påsamma marknad, uppstår en uppenbar risk för osundkonkurrens.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken äratt ange ramar och regelverk för företagens verksam-het och att bidra till att skapa gynnsamma förutsätt-ningar för långsiktig tillväxt, fler arbetstillfällen ochfler företag.Den borgerliga regeringen påbörjade ett omfattan-de privatiseringsprogram. 1991 bemyndigade riksda-gen regeringen att sälja 35 statliga företag. överfördes 20 av dessaföretag helt eller delvis i privat ägo. Stora svenskaindustriföretag som , , ochPharmacia fick privata konkurrenskraftiga ägarstruk-turer.Genom privatiseringarna stärktes statskassan med23 miljarder kronor. Aktieägandet spreds till bredagrupper i samhället och marknadsekonomin vitalise-rades genom att riskkapitalmarknaden breddades tillnya ägarkategorier. 590 000 personer köpte aktier iAssi Domän. Det motsvarar av be-folkning. aktier köptes av 520 000 perso-ner.Socialdemokraterna fortsätter nu sin kamp mot ettspritt ägande. I stället för den spridning av ägandetsom vi moderater eftersträvar genomdrev den socia-listiska majoriteten i ett nyttfondsocialistiskt projekt. Den fårsatsa i aktieköp i detsvenska näringslivet. Därmed ökas det statliga ägan-det i företagen.Sedan regeringsskiftet har regeringen dessutom in-fört diskriminerande beskattning av företagen, ochgenom försämrade villkor för aktiesparande har manstarkt försvårat för företagen att skapa riskvilligt kapi-tal via de normala tillvägagångssätten.Regeringen har under ge-nomfört den ena åtgärden efter den andra som mins-kar möjligheterna för det privata näringslivet attlångsiktigt bredda riskkapitalförsörjningen på ettmarknadsekonomiskt sunt sätt. går man vidare ochstoppar det borgerliga privatiseringsprogrammet.Fru talman! Mot bakgrund av de goda erfarenhetersom finns av försäljningen av statliga företag underden borgerliga regeringsperioden bör i stället privati-seringsarbetet fortsätta. All verksamhet som kan be-drivas bättre eller lika bra i privat som i offentlig regibör vara privatägd. All konkurrensutsatt verksamhetbör drivas i privat regi.Det är viktigt att de försäljningar somgörs bidrar till att långsiktigt bredda riskkapitalmark-naden. Strävan skall vara att bredda aktiesparandet allt bredare allmänhet.Självklart skall försäljningen av de statliga företa-gen ske på ett ansvarsfullt sätt. Varje enskilt företagskall bli starkare och konkurrenskraftigare genomprivatiseringen.I dagens situation, med stigande antal varsel ochalltfler människor som blir arbetslösa, är den social-demokratiska inställningen att det behövs en motvikttill det privata näringslivet direkt skadlig.Skall vi få ned arbetslöshetssiffrorna i Sverigekrävs det förändringar som stimulerar och stärker detprivata näringslivet och som tar hänsyn till att detbara är enskilda individers kreativitet och initiativ-förmåga som kan skapa de efterlängtade nya jobben.Den förnyelse vårt land behöver måste ha sin ut-gångspunkt i insikten att det privata näringslivet haren avgörande betydelse för tillväxt, arbeten och väl-stånd.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer till betänkandet med moderata namn,men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 60 ()Fru talman! Vi har under årens loppdiskuterat statligt företagsägande. Vilka företag skallstaten ha och vilka skall man sälja? Dagens debattförs också med anledning av näringsutskottets betän-kande om det statliga företagsägandet. Det regerings-förslag som ligger till grund för betänkandet föreslårbl.a. ändrade riktlinjer för förvaltningen av statensföretagsägande avseende de kommersiella företagen,men även försäljning av de i propositionen namngivnaföretagen får ske. Detta bemyndigande skulle då ersät-ta det bemyndigande som lämnade 1991.Från sida anser vi att både målen ochmotiven för statens ägande måste preciseras ytterliga-re. Med tanke på att en beredning, den s.k. budget-lagsberedningen, pågår är det inte nödvändigt att nu taställning till frågan om hur staten skall förvalta sinegendom. Det bemyndigande som finns kan ocksågälla tills vidare.Jag vill gärna göra klart att jag anser att det ärviktigt att den utförsäljning som påbörjades under denborgerliga regeringen skall fortsätta. Grundprincipenbör vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedri-vas i privat regi. Statens främsta uppgift är att angeramar och regelsystem för näringslivet och att skapaett långsiktigt bra företagsklimat. Det finns ett pro-blem med att staten både utformar regler och samti-digt är ägare av konkurrensutsatta företag.När det gäller utförsäljningen anges den målsätt-ning som finns angiven i konvergensprogrammet, attförsäljning av statliga tillgångar till ett sammanlagtvärde av 50 miljarder skall fullföljas.Med ett privatiserande av de statliga företagen fårvi en tydligare ägarroll och även en icke oväsentligspridning av ägandet. De försäljningar som gjordesunder den förra regeringen inbringade, som vi tidigarehörde, 23 miljarder till statskassan. Därtill kommerutförsäljning av Nordbankens aktier.Detta minskar den statliga upplåningen i motsva-rande omfattning. Försäljningen ledde också till enspridning av aktieägandet till grupper som inte tidiga-re innehaft aktier. Det är också viktigt. Det är bra omutförsäljningarna kan fortsätta.Det finns dock vissa undantag, där staten av bådesociala och regionalpolitiska skäl kan behöva ha ägar-rollen. Sådana företag kan vara Vin & Sprit och Sys-tembolaget. Även företag med stort serviceansvar förhela landet finns det skäl att ha kvar i statlig ägo.När det gäller angavs i riksdagensbeslut , i samband med att företagen bolagi-serades, att försäljning av mark till privata är viktigoch syftar till att stärka det enskilda skogs- och jord-bruket. Dels skulle mindre enskilda skogsskiften,understigande , bjudas ut till försäljning,dels skulle privata skogsägare som var i behov av merskogsmark för att uppnå effektivitet av begära förhandlingar om förvärv av skogsmark.I det avtal som då upprättades mellan staten ochAssi Domän sägs bl.a. följande: Inom de områden därDomän kommer att ha stora markinnehav, men därprivata skogsägare är i behov av mera skogsmark föratt uppnå effektivitet, skall Domän på begäran avsådan skogsägare uppta förhandlingar med denne omförsäljning av skogsmark. Domän åtar sig att pålämpligt sätt informera om principer och praktiskaformer för försäljning av mark till enskilda.Enligt vad jag erfarit, bl.a. av , har inte alla fått kännedom om att det finnsmöjlighet att köpa mark. Därför vore det bra om tidenför försäljning kunde förlängas. Det skall då sägas attdet skett många försäljningar under den här tiden.Men det finns fortfarande skogsägare som är intresse-rade av att köpa. Därför är det viktigt att utförsälj-ningen till enskilda skogsägare fortgår så länge somstaten är ägare och kan påverka detta.Jag vill också slutligen beröra en fråga som rörApoteksbolaget. Här anser jag att bolagets ensamrätttill detaljhandel med receptfria läkemedel skall av-skaffas. Det kommer att öka tillgängligheten när detgäller läkemedel, minska påfrestningarna på sjukvår-den och medföra lägre kostnader.Fru talman! Jag står bakom de reservationer tilldetta betänkande som är med på, men jagnöjer mig med att yrka bifall till nr 5.Anf. 61 Tredje vice talman ()Fru talman! Meningsmotsättningarna i det här be-tänkandet handlar egentligen inte i första hand omteknik, alltså på vilket sätt staten skall agera i sin rollsom företagare. Den bakomliggande och viktiga frå-gan är i vilken utsträckning staten över huvud tagetskall äga företag som verkar på en marknad där mankonkurrerar med privat näringsliv.Socialdemokraterna menar att staten skall spela enbetydelsefull roll som ägare i näringslivet. Man skall"fylla en funktion som motvikt till det privata nä-ringslivet", heter det. Precis som harpåpekat är det ett synnerligen avslöjande ordval, somvisar på den misstro man känner när det gäller privatföretagsamhet. Det är staten, det är politikerna somskall korrigera och styra för att motverka brister imarknadsekonomin. Bl.a. skall man skapa sysselsätt-ning, som det numera heter, och klara regionalpolitis-ka krav.Även om det här, som jag nämnde, är en relativtavgränsad näringspolitisk fråga grundar sig förslagetpå samma förlegade syn på företag och företagaresom har lett fram till socialdemokraternas misslycka-de politik på det här området.Lika litet som höjda arbetsgivaravgifter och mar-ginalskatter stimulerar företagande och jobb, lika litetgör ett vittomfattande statligt företagande det.Lika litet som dubbelbeskattning och en jobbfi-entlig arbetsrätt underlättar nysatsningar i näringsli-vet, lika litet gör propåer om att staten skall bli enaktivare ägare det.Lika litet som kraftigt höjda energiskatter ochminskad konkurrens i den kommunala sektorn skaparframtidstro hos företagarna, lika litet gör signaler avdet här slaget det.Den förra regeringen arbetade efter en helt annanmodell när det gäller det omfattande statliga ägaren-gagemanget. 1991 begärde man och fick ett bemyndi-gande från att och ilämplig takt sälja ut ett antal företag. Det handlade om35 stycken namngivna företag, som också i stor ut-sträckning numera har privatiserats.Men det är inte bara syn på statligt fö-retagande som gör att vi föredrar den modellen, alltsåmed ett entydigt och begränsat uppdrag till regeringenframför det betydligt vidare mandat som regeringennu begär. När det gäller andra, för den statliga före-tagsförvaltningen viktiga principbeslut måste riksda-gen, menar vi, vara det beslutande organet. Ett synsättsom för övrigt stoppade ett liknande regeringsförslagsom detta , efter det att näringsutskottet dåhade sagt nej.Det är inte ett omfattande och aktivt statligt före-tagande som skall ge vårt land tillväxt och jobb ochdärmed nödvändiga resurser till t.ex. vård och utbild-ning.Däremot skall staten bestämma spelreglerna ochse till att de följs. Och framför allt skall staten ochpolitikerna skapa förutsättningar för nyföretagande,för mångfald och för konkurrens. Man skall göra detmeningsfullt och intressant för det privata näringsli-vet, för dem som driver och äger företag, att utvidgasina verksamheter, att investera och att nyanställa.Det offentliga företagandet - det må vara det stat-liga, som vi nu diskuterar, eller de till såväl antal somomsättning ständigt växande kommunala bolagen -innebär bl.a. ökad koncentration av ägandet, en otyd-lig ägarroll, stora risker för konkurrenssnedvridningoch bristande effektivitet. Det är faktorer som mot-verkar i stället för stimulerar den tillväxt i ekonominsom vi måste få till stånd.Därför borde regeringen ha fortsatt den privatise-ringsprocess som den förra regeringen påbörjade.Förutom det här resonemanget - redovisningen avhur vi från olika håll ser på statligt företagande - finnsdet i det här betänkandet också ställningstagandensom rör enskilda företag.För del gäller det bl.a. och ,som vi menar borde stå i tur för privatisering. Det ärsamma sak med , som är ett annatstatligt företag som bör ingå i ett nytt bemyndigandeom utförsäljning.När det slutligen gäller Apoteksbolaget, fru tal-man, har vi inte haft några invändningar mot att statenövertar samtliga aktier, dvs. löser in pensionsstiftel-sens andel. Men vi ser det som en lösning på kortsikt - i avvaktan på en snar privatisering också av denverksamheten.Till skillnad från regeringen tycker vi dessutom attApoteksbolagets monopol på receptfria läkemedelborde upphävas. Vi är övertygade om att det skullevara till gagn för konsumenten. Även om det också ifortsättningen krävs någon form av reglering av läke-medelsförsäljningen behöver det inte innebära att heladetaljhandeln koncentreras till ett enda företag.Fru talman! synpunkter finns redovi-sade i flera reservationer, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 1.Anf. 62 ()Fru talman! står i huvudsak bakombetänkandet. Det är mycket positivt att vi nu kanavskriva den borgerliga regeringens ideologiska ut-försäljningsförslag av 35 statliga företag. Man kansäga att samhället återtagit vett och balans i den härfrågan.Mycket bra är också ambitionen att verka för ettmer aktivt ägande. Både regering och riksdag måsteengagera sig i de statliga företagens skötsel och fram-tida utveckling. De statligt ägda företagen är viktiga.De sysselsätter drygt 200 000 personer och omsätterdrygt . I ett internationellt per-spektiv är andelen statligt ägda företag låg.Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen harambitionen att utveckla och förbättra den årliga skri-velsen till med redogörelse för statens före-tagsägande. Särskilt intressant blir det att ta del avregeringens bedömningar av den långsiktiga utveck-lingen och av aktuella övergripande ägarfrågor förolika delar av den statliga företagsgruppen.Ägarstrukturen i näringslivet har genomgått storaförändringar . Det institutio-nella ägandet genom fonder, försäkringsbolag ochstiftelser har ökat kraftigt på bekostnad av ägargrup-per som har svarat för aktivt och långsiktigt ägande avstora företag. Detta är antagligen en naturlig utveck-ling, som är svår att stoppa. Desto viktigare blir detatt dessa institutioner, i likhet med staten, ökar sittägarengagemang.Den stora förändringen i ägarstrukturen beror ock-så på det ökade ägandet från utländska pensionsfon-der och företag. äger utländska intressen 30 %av börsvärdet på . Aktuellt justnu är tyskt och franskt intresse för svenska energitill-gångar.Vänsterpartiet tycker inte att det är ointressantvem som står för ägandet av svenskt näringsliv. Vi uppfattningen att nationellt ägande, genom natio-nella ägargrupper, fonder, försäkringsbolag och sta-ten, är avgörande för den långsiktiga utvecklingen avsvenskt näringsliv. Utländskt ägande som ofta, mendock inte alltid, bygger på kortsiktigt vinsthemtagan-de eller kontroll över svenska naturtillgångar är intebra för näringslivets långsiktiga utveckling.Fru talman! Även om till störstadelen står bakom det aktuella betänkandet, anser vi attdet finns ordentliga skönhetsfel i detta.Det gäller Nordbanken, där regeringen ännu inteändrat sin inriktning om utförsäljning. Vänstern haruppfattningen att det behövs en statlig bank för attupprätthålla konkurrensen i banksystemet. Frågan omNordbanken är dock behandlad vid ett antal tillfällen,och vi kan väl endast hoppas på en sinnesförändringhos regeringen.Vad som däremot är nytt i detta betänkande är attutskottsmajoriteten nu är beredd att ge regeringenmandat att genom nyemissioner minska statens ma-joritetsägande i . Bakom den luddigaskrivningen i propositionen döljer sig möjligheten attminska statens ägande från nuvarande nedtill 34 %Denna smygande utförsäljning av strategisk sam-hällelig egendom är något förvånande. Man frågarsig: Har detta verkligen diskuterats exempelvis i densocialdemokratiska gruppen? Är fackliga organisatio-ner och kommunerna i och infor-merade?Fru talman! Det finns olika motiv för statensägande av en del av den svenska skogsindustrin. Detkan vara rekreations-, kultur- och miljömässiga aspek-ter. Det kan handla om ansvar för inlandssågverken iNorrbotten. Men det handlar också om den långsikti-ga kontrollen av skogsråvaran. Det finns ett klart hotför framtiden, i form av utländska uppköp av svenskskogsindustri och skogstillgångar. Skogsindustrin kani detta fall jämföras med energibranschen. I detta lägeär det av stor vikt att staten finns kvar som majoritets-ägare i , fru talman, yrkar jag bifall till reservationnr 2.Anf. 63 ()Fru talman! Regeringen skall inta en aktivareägarroll för att främja utvecklingen av företag medstatligt ägande, står det i dagens betänkande frånnäringsutskottet. Vi i lägger andra vär-deringar i detta uttryck eller vill utvidga det till attgälla hänsyn till det kretsloppssamhälle som alla ingåri - även de statliga företagen. Önskemålet att erhållaen rimlig avkastning på av skattebetalarna satsat kapi-tal, som eftersträvas i propositionen, är bara ett mål.Vi anser att staten skall vara ett föredöme när detgäller god etik i relationerna till företagets intressen-ter, som ägare, anställda, leverantörer och kunder,men också ett föredöme när det gäller miljö- ochresursfrågor i vid bemärkelse. Det gäller exempelvisinförandet av miljörevision.Under de senaste åren har ett renodlat marknad-stänkande kommit att dominera teorin kring det statli-ga företagandet. Vinstmaximering - i huvudsak kort-siktig - blir då dessa företags enda mål. Detta tänkan-de tycks också dominera i regeringens proposition.Miljöpartiet ifrågasätter detta enögda perspektiv.Motivet för staten att äga och driva företag i den kon-kurrensutsatta sektorn bör vara något mer än renvinstmarkering.Vår syn på innehållet, kvaliteten, i de statliga före-tagen bör lyftas fram. Det är här svenska staten har enchans att påverka och gå före. Redan under perioden1988-1991 påtalade min föregångare i näringsutskot-tet, , vikten av att staten bör formuleraen genomtänkt företagarpolicy. Den skulle kunnabesvara följande frågor:1. Hur skall staten försäkra medborgarna en rimligoch likvärdig service inom områden där det föreliggernaturliga monopol?2. Hur skall demokratisk insyn garanteras när detgäller statsägd verksamhet?3. Hur skall statligt ägande förenas med och an-vändas för utveckling av ekonomisk demokrati?4. Hur skall statliga företag användas för attfrämja miljövänliga produkter och miljövänliga pro-duktionsmetoder, energihushållning, kretsloppstän-kande och livscykelspecifikationer?5. Hur skall statliga företag användas för attfrämja utveckling av bättre arbetsmiljöer?6. Hur skall det statliga ansvarstagandet organise-ras när statliga företag råkar i kris? Aktuellt är företagsom är inriktade på krigsmateriel, t.ex. ochCelsius. Här borde staten för länge sedan ha tillsatt enkrisgrupp för att möta den nödvändiga omställningen.I propositionen nämns fyra olika typer av verk-samheter. Den fjärde typen deklareras så här: Företagsom inte kan komma till stånd på normala kommer-siella villkor på grund av att risktagandet är stort,vinstförväntningarna små, långsiktigheten är ovanligtstor, men där samhällsintresset motiverar att företagstartas.Fru talman! Här skulle energipolitiken komma in.Beslutet 1980 hade moti-verat startandet av ett antal företag inom områdenaförnybar energi och energieffektivisering, så att manhade haft färdiga produkter som kunnat fasas in vidden reaktoravveckling som borde ha påbörjats förflera år sedan. Jag kan intyga attSverige är ett föregångsland på det området. måsteman gå till praktisk handling när det gäller solfångeri,solenergi och solcellsteknik och utveckla fabrikermed fullskaleprojekt. Och det kostar. Här skulle sta-ten kunna gå in.Staten bör också göra en kritisk genomgång avtekniska monopol. Inom post, telefon och kommuni-kation finns stora områden där konkurrensen ofta ären ren chimär.Vi i vill ta ett helt nytt grepp för attgarantera den demokratiska kontrollen av monopolfö-retag. Vi föreslår att staten inrättar demokratiskt valdataxekommissioner med uppgift att granska och fast-ställa priser och kostnader inom monopolverksamhe-terna. I , där denna modell finns, har kommissio-nen möjlighet att hejda oskäliga prishöjningar. Om vitar Apoteksbolaget som exempel, så skulle taxe-kommissionen kunna övervaka prissättningen avläkemedel. Är priserna orimliga kan man gå in ochpåverka och stoppa prishöjningar. Man skulle ocksåkunna granska den totala ekonomin och upptäckafallskärmsavtal, vilka indirekt trissar upp priserna.Jag skall ta ett annat prisexempel, nämligenSkogshögskolan i , . Det har berät-tats för mig att man mitt uppe i skogen debiterar1 per kvadratmeter i hyra för dess lokaler,dvs. Det är det statligabolaget som tjänar bra på detta, menvilka konsekvenser får det? Undra på att man ansersig inte ha råd att bedriva skogsutbildning om prisernasätts utifrån storstadsmodell! En normal marknadshy-ra i denna bygd är nämligen per kvadrat-meter.När jag ändå är inne på skogen måste jag nämnaatt vi i är väldigt oroliga för den negativautförsäljning som har skett av skog. Viinstämmer i reservation. Vi har också ettkriterium om att bo och bruka när man säljer till en-skilda.