prot · GJ0947 · 1996-01-30 00:00:00 — Då borde rimligenupprättandet av rapporten ha skett med vetskap om attdet var ett ärende av den här känsliga karaktären, medallt som det borde innebära för hanteringen.Jag trodde att det var en vanlig traditionell , om uttrycket tillåts, som skulle hem och atthanteringen därför på något sätt inte sköttes med denpersonnoggrannhet som kunde varit angelägen.Det oroar mig litet att Arbetsmarknadsdeparte-mentet, i ett ärende som redan är avgjort, av någotskäl begär hem rapporter på det här sättet. Jag undrar,fru talman, om inte UD ändå skulle kunna instrueraambassaden att vara försiktigare just i den här typenav ärenden, som uppenbarligen kan vara aktuella. Jagtycker att borde ta ettstörre ansvar för att läckor som inte går att söka efteroch inte skall sökas efter ändå existerar från politisknivå i den här typen av ärenden.Anf. 18 ()Fru talman! Jag skall återvända till UD:s ansvar ifrågan, vilket jag känner är grundläggande. Om manfrån UD:s sida har tolkat sekretesslagen så att maninte har någon som helst möjlighet att skydda enskildperson i den här frågan, åligger det UD ett ännu störreansvar för att inte komma med rapporter där man intehar klara belägg för det man säger, vilket allvarligtskadar enskild person.Jag tror inte att vi kommer längre i den här dis-kussionen. Jag kan bara konstatera att man från UD:ssida inte har förstått hur allvarlig skada man kanåstadkomma och har åstadkommit. Allmänhetens kravpå ambassadrapporter som rör enskild person måstekunna ställas betydligt högre än man uppenbart hargjort i det här fallet.Anf. 19 Utrikesminister ()Fru talman! Det ambassadören gjorde var att åter-ge en uppgift som han hade fått av poliser som varmed vid transporten. Han hade inte anledning attifrågasätta den uppgiften och gå tillbaka och kontrol-lera. Skulle han över huvud taget kunna berätta förArbetsmarknadsdepartementet om förloppet underhela avvisningen, vilket en ansvarig myndighet somArbetsmarknadsdepartementet kan be en ambassadörgöra, måste rapporten komma in.Jag tror att ni ställer orimliga krav på statligatjänstemän om ni anser att de skall gå tillbaka ochkontrollera vad andra tjänstemän har uppgivit fördem. Sedan kan vi alla försöka vara återhållsammamed uppgifter som gäller människors integritet, om viinte är säkra på att vi kan stå för dem. Men just i dethär fallet tror jag att det är mycket svårt att ifrågasättadet ambassadören gjorde.Anf. 20 ()Fru talman! Jag skall tillåta mig att haka fast vidmysteriet med säckarna. Jag får det inte riktigt att gåihop. Var de här depeschsäckarna som utrikesminis-tern talade om tidigare - och som Arbetsmarknadsde-partementet inte ville invänta skulle anlända till Sve-rige och därmed öppnas - alltså avsedda för Arbets-marknadsdepartementet? Var det ändå inte en vanligUD-rapport i depeschsäckarna?Jag tycker alltså att Arbetsmarknadsdepartemen-tets agerande, att rusa fram fort och inte invänta UD-hanteringen och den omsorg som jag tror att man kanförvänta sig finns kring den här typen av handlingar iUD-hanteringen, skapade en olycklig situation. Dentycker jag att man skall anstränga sig att rätta till mednya instruktioner och möjligen med en ny översyn avden sekretesslagstiftning som finns. Vi kan även ifortsättningen få den här typen av hantering, dvs.människor som lämnar och som har ett behovav en stark integritet i det land de kommer till.Anf. 21 Utrikesminister ()Fru talman! I det här sammanhanget hade det intespelat någon roll till vilket departement rapportenhade inkommit. Sekretessprövningen gjordes av trehöga jurister i Arbetsmarknads-, Justitie- och Utrikes-departementet.Jag tycker nog också, som jag har sagt tidigare, attvi har en hel del att lära oss av hela den här hantering-en. Framför allt tycker jag att det är nyttigt med enstörre förståelse för och medvetenhet om vad vårgenerösa offentlighetslagstiftning faktiskt innebär.Den innebär också ett ansvar såväl för tjänstemän ochpolitiker som för massmedier.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:235 om kon-sekvensanalys av förslag rörande läkemedelskost-naderAnf. 22 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om jagavser att se till att delbetänkandet från Kommittén (S1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) kompletteras med kon-sekvensanalyser innan det sänds ut på remiss. MargitGennser hänvisar i sin fråga till kommittéförordning-en (1976:119). Enligt denna skall en kommitté redovi-sa en beräkning av de kostnader kommitténs förslagkan medföra och vilka effekter förslagen kan få förden kommunala självstyrelsen.Hälso- och sjukvårdsutredningen överlämna-de sitt delbetänkande (SOU 1995:122) Reform pårecept till . Islutet av samma månad skickades betänkandet ut påremiss till ett stort antal instanser, ca 130 stycken. Enviktig utgångspunkt vid urvalet av remissinstanser varatt underlag och förslag i betänkandet skulle bli nog-grant belysta från bl.a. medicinska, ekonomiska ochjuridiska utgångspunkter. Inget ytterligare underlaghar således tillförts delbetänkandet innan det remitte-rades.Jag anser att övervägandena i betänkandet och denbreda remissbehandling som pågårskapar goda förutsättningar för att de frågor MargitGennser berör blir tillfredsställande belysta. Motdenna bakgrund har jag inte för avsiktatt initiera några nya utredningsinsatser.Anf. 23 ()Fru talman! Tack för svaret. Delbetänkandet gällerläkemedelsfrågor, och aktörerna inom läkemedelsom-rådet är väldigt många. De påverkas på olika sätt avregeländringar. Aktörer är industrin, sjukvården, denmedicinska professionen, distributionen, olika nivåerav det politiska systemet etc. Antalet instanser somfick remissuppdraget var 130.Dessa intressenter kommer att agera på ändradesignaler, dvs. lagändringar, och detta får en mängdföljdeffekter på hela systemet. Konsekvensanalyserkan visa hur sådana plausibla effekter uppstår. Ettfruktbringande remissarbete måste därför inbegripakonsekvensanalyser. Hur kommer det annars att bli?Jag måste fråga statsrådet om detta.När 130 remissinstanser själva skall fundera övervilka konsekvenserna blir kommer de att göra partiel-la analyser. Hur skall departementet sammanställadessa analyser och se hur systemet påverkas? Det bliren mycket mångdimensionell påverkan. Jag tycker attdetta är äventyrligt.Låt mig bara ta upp prissättningen, för vilken detskall inrättas ett helt nytt verk och kanske även införashelt nya regler. I intressanta ärenden - vad det nu är -skall det tillsättas förhandlingsgrupper, i mindre in-tressanta sannolikt inte.Vad är faran med sådant här? Jag vet inte vad somhänder, men en fara som kan uppstå är att företag drarsig bort från marknaden, så att vi inte kan få nödvän-diga läkemedel. Felaktig prissättning leder - det finnsredan nu exempel på detta - till brister, och jag tror attvi här kan få en cementering av strukturella brister förframtiden. Har fru statsrådet tänkt på detta?Anf. 24 Socialminister ()Fru talman! Det finns ju i ett mycket gottutredningsväsende med en lång tradition dels av par-lamentariska inslag, dels av att man i sekretariat underutredningens gång tillför olika typer av kompetenser.Till utredningsväsendet hör också remissförfarandet,som är mycket viktigt.Om man i utredningen som ett alternativ till re-missförfarandet skulle i förväg ha vägt in juridiska,ekonomiska och andra konsekvenser, tror jag att manhade varit mycket farligt ute. har man i utredning-en redovisat konsekvensanalyser, för det första i detstora förslaget om överförandet av huvudmanna-ansvar. Man har redovisat att detta görs i två steg ochatt det granskas däremellan. För det andra är sättet attprissätta mycket väl beskrivet. Jag utgår också från attde synpunkter som nu för fram kom-mer in i remissbearbetningen.När det sedan gäller konsekvenser för den enskil-de individen finns det på s. 190 en inledning till enbeskrivning av sådana konsekvenser. Jag tror inte i avvägningarna inför ett propositionsskrivandehär behöver gå till väga på ett sätt som avviker sär-skilt mycket från det som man normalt gör. Manväger då samman remissinstansernas synpunkter ochtar hänsyn till dem. Om man ser att det finns väldigtmånga komplicerade samband som ytterligare behö-ver belysas, genomför man kanske t.o.m. en hearing,där remissinstanserna med delbetänkandet som ut-gångspunkt kan ge ett bra underlag för propositions-arbetet.Jag känner alltså inte någon stor oro för hantering-en av konsekvensanalyser i detta sammanhang.Anf. 25 ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att remissförfa-randet är en del av vårt kommittéväsende. Kanske varkommittéberättelserna bättre förr - det är svårt attavgöra - men det stadgas i kommittéförordningen måste ha konsekvensanalyser. Det gäller då intebara att göra statiska kostnadsberäkningar, utan detgäller faktiskt att få fram hur olika åtgärder påverkarsystemens olika delar och hur interaktionen utformas.Jag blir förskräckt när jag hör att man tror att mankan göra en sådan här sammanvägning efteråt. Vadjag begär är bara att utredningen faktiskt visar var detfinns känslighet och riskmoment, och det saknas iutredningen.En hearing kan möjligtvis göra en dålig sak någotbättre, men jag tror att vi med nuvarande uppläggningfår ett alltför dåligt beslut. Därför vill jag fråga: Hurskall man kunna sammanväga alla de spridda syn-punkterna på konsekvenserna utan att ha försökt få ensamlad uppfattning i detta sammanhang?Anf. 26 Socialminister ()Fru talman! Enligt min uppfattning går MargitGennser händelserna ganska dramatiskt i förväg ochskapar därmed också en bild av någonting som viännu inte har sett.För det första är det inte så att utredningen saknarkänslighet och beskrivningar. För det andra är det inteså att man i utredningen inte har vägt av t.ex. huvud-mannaskapsförändringar. Man har i utredningen pekatpå att förändringen måste ske i två steg i en processsom måste genomgås.Huruvida de uppfattningar som kommer att redo-visas i remissomgången blir mycket spridda återståratt se när remissvaren kommer in. Som jag tidigaresade, fru talman, vill jag peka på att vi har instrumentför att hantera detta, om det skulle bli så som MargitGennser säger, innan vi går vidare i ett propositions-skrivande. Efter den här processen kommer frågornaju också att bli föremål för en politisk behandling iform av ett propositions- och ett motionsarbete.Anf. 27 ()Fru talman! Risken är naturligtvis den, när mankastar in jästen i ugnen efter brödet, att det leder tilllitet dåliga beslut. Låt mig peka på en del av proble-met som inte är beaktad, nämligen läkemedelsindust-rin. Man har inte funderat över hur den berörs avförändringarna, och jag anser att det är mycket allvar-ligt. Läkemedelsindustrin är en av fåhightec-industrier. Den är vidare mycket betydelsefullför utvecklingen av vår sjukvård.I kommittéförordningen föreskrivs att det skall gö-ras konsekvensanalyser. Anser statsrådet att det är ettför strängt krav i kommittéförordningen? I så fallborde man ju ta bort det.Anf. 28 Socialminister ()Fru talman! Nej, det anser jag inte. Jag tycker attdet är ett alldeles utmärkt krav. Jag menar också både i betänkandet och i genomgångar som manhaft med olika berörda, såsom framgått, har gjortsådana sammanvägningar och även att man i denremissomgång som ligger framför oss kommer attföra in sådana avvägningar.Det är inte korrekt, , att säga inte har lyssnat till läkemedelsindustrin. Jag harpersonligen lyssnat till och haft möjlighet att ta del avdess synpunkter. Men det är klart att det i hela dennaförändring av huvudmannaskap, prissättning ochannat finns ganska påtagliga politiska dimensioner.Sådana här synpunkter får föras fram under remis-somgången, och efter det att vi har lämnat en propo-sition till riksdag får allt detta vägas sam-man.Anf. 29 ()Fru talman! Jag tycker att den politiska värdering-en skall komma in litet i efterhand. Jag tycker att manförst skall visa hur kartan ser ut, var de stora riskernaligger och var känsligheten finns. Jag saknar faktisktdetta.Jag vill bara påpeka att man löper en stor risk närdetta inte är ordentligt belyst i utredningen. Vi kanskeglömmer bort detta och viftar bort det som en politiskvärdering. Det gäller industrins förhållanden och hurdessa kan påverka tillgången av de läkemedel som ärså viktiga för våra patienter och för sjukvårdens ut-veckling.Jag hade önskat att man hade följt kommittéför-ordningen betydligt mera strikt. Vi hade då fått ettmycket bättre beslutsklimat, något som vi behöver iSverige med den dåliga ekonomi som vi har.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1995/96:243 om tandvårds-försäkringAnf. 30 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen, innan behandlingen av förslaget i socialför-säkringsutskottet, kommer att göra en fördelningspo-litisk konsekvensanalys av sitt förslag om tandvårds-försäkringen.I propositionen Reformerad tandvårdsförsäkringföreslås att en ny alternativ ersättningsmodell förvuxentandvård i form av premietandvård införs sam-tidigt som nuvarande prestationsinriktade åtgärdstaxabehålls. Vårdgivarna får rätt att tillämpa endera aveller båda dessa system, och patienterna har såledesockså möjlighet att välja system. Totalt sett skallsystemen förhålla sig neutrala till varandra vad gällerbåde standarden på vården och det ekonomiska stödetfrån försäkringen. Vidare skall försäkringens kostna-der för den reformerade tandvårdsförsäkringen varadesamma som , eller knappt 2,3 miljarder kronor.När det gäller frågan om hur premietandvårdenekonomiskt drabbar olika patientgrupper vill jag gedet svaret att det genomsnittliga ekonomiska stödetfrån försäkringen per patient i de två åldersgruppernai premietandvården skall vara lika stort som i dagensåtgärdstaxa oberoende av vilken åldersgrupp patiententillhör. Premietandvården innebär således ingen om-fördelning av stödet från äldre och vårdbehövande tillyngre och friskare patienter, vilket motståndare tillpremietandvården gjort gällande.Nuvarande och även kommande åtgärdsrelateradetaxa innebär att patienter med stora tandvårdsbehovfår betala höga patientavgifter. Det är därför enligtmin uppfattning naturligt att ekonomiskt svaga grup-per och riskgrupper gynnas, om det går att identifierariskerna och förebygga att behandlingsbehov uppstår.Detta är ett viktigt syfte med premietandvården.Jag vill också peka på att förslaget om premie-tandvård innehåller ett särskilt ekonomiskt stöd tillpatienter som till följd av sjukdom eller funktionshin-der har ett långvarigt och väsentligt ökat tandvårdsbe-hov och som på grund av detta får betydande kostna-der för sin tandvård. Denna patientgrupp beräknasuppgå till ca 150 000 personer. Till stöd för dessapersoner har avsatts inom dentidigare nämnda kostnadsramen. Något motsvarandestöd finns inte i dagens ersättningssystem. Dessutomföreslås att det i premietandvården, liksom i åtgärd-staxan, skall finnas ett särskilt högkostnadsskydd.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att förslagetvad avser premietandvård ur fördelningspolitisk syn-punkt inte innebär försämringar för ekonomiskt svagagrupper och riskgrupper. Min bedömning är att dessagrupper kommer att gynnas av systemet medpremietandvård.Anf. 31 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Anledningen till min fråga är att jag har fått tele-fonsamtal från oroliga äldre. En av fördelarna medden höga levnadsstandarden och den utvecklade sjuk-vården är ju faktiskt att vi alla lever . Många av70-åringarna har sina tänder kvar. Men för attkunna leva längre blir våra äldre beroende av medici-ner. De vanligaste är hjärtmediciner och blodtrycks-sänkande mediciner som minskar salivproduktionenoch som har stor betydelse för tändernas friskhet.Om kostnaderna höjs för de äldre blir risken för attde av ekonomiska skäl tvingas att avstå från nödvän-dig tandvård uppenbar. Man kan visserligen hävda attdet finns socialbidrag, men för den här gruppen män-niskor är det ingen lösning eftersom ekonomiskt bi-stånd enligt socialtjänstlagen bara lämnas för akutavårdbehov, inte för vårdinsatser under längre tid.Det finns ett ställe i svaret där statsrådet säger"om det går att identifiera riskerna och förebygga attbehandlingsbehov uppstår". De människor jag talarom utgör, som jag ser det, en klar riskgrupp. De äröver och de är en identifierbar grupp, men jagkan inte se i propositionen att det finns någonting somskyddar dem. Jag tycker alltså inte att detta räcker.Med all respekt för statsrådets kunskap när detgäller att bedöma fördelningspolitiken tycker jag attdet skulle ha varit bra om man i propositionen hadeföljt det som socialförsäkringsutskottet har påpekat ettantal gånger: Vi vill ha fördelningspolitiska analysernär propositionerna som gäller förändringar inomsocialförsäkringssystemen läggs fram.Anf. 32 Socialminister ()Fru talman! Jag håller fast vid att det i den härfrågan inte sker några förändringar i förhållande tillläget vad gäller jämförbarheten mellan premie-tandvården och åtgärdstaxan. Tvärtom kan man sägaatt det genom de förändringar av trappan i åtgärdstax-an som sker - det sker vissa justeringar där - blir enviss lättnad när det gäller högkostnadsskyddet för justden grupp som talar om.Dessutom ingår i förslaget till tandvårdsförsäkringvissa förändringar som berör just äldregruppen. Manlyfter in moderna metoder som inte tidigare fannsmed i åtgärdstaxan; exempelvis går man ifrån behovetav använda proteser till att i stället acceptera inplan-tat. Detta är en väldigt stor fördel, eftersom tänderna,precis som säger, är så mycket hos äldregruppen.Jag tror kanske inte att det kommer att finnas be-hov av att göra den fördelningspolitiska kon-sekvensanalys som jag uppfattade att efter just , dvs. en jämförelse mellan tvåolika taxor och förändringarna dem emellan. Men jagtror att det finns behov av att följa upp tandvård överhuvud taget, eftersom det är sant att andelen kronoroch ören som kan tas ur försäkringssystemet är be-tydligt lägre av ekonomiska skäl. Vi har judragit ned en hel del på den totala kostnaden för tand-vårdsförsäkringen. Av det skälet tror jag att man be-höver följa upp tandhälsan över huvud taget. Men jagär personligen mycket övertygad om att en successivväxling från åtgärdstaxa över till premietandvårdkommer att ha stor betydelse, både för äldre och yng-re, när det gäller tandhälsan.Anf. 33 ()Fru talman! Det låter som ett väldigt positivt svar,framför allt att statsrådet har för avsikt att följa upphur förändringen kommer att slå för olika grupper, omjag förstod svaret rätt.Sedan tycker jag att det skall tas till protokollet attäldregruppen här består av dem som är ,vilket innebär att bl.a. jag tillhör äldregruppen. Detvar inte riktigt den gruppen som jag tänkte på.Att vara ute efter fördelningspolitiska konsekven-ser och analyser är inte något som är påhittat av mig.Det är visserligen föreslaget av mig, men socialför-säkringsutskottet har tagit detta förslag som sitt ochhar haft ganska skarpa skrivningar om just nödvän-digheten av fördelningspolitiska analyser innan pro-positionen skall diskuteras i utskottet.Anf. 34 Socialminister ()Fru talman! När jag talar om äldregruppen talarinte jag heller om personer vid 40-årsgränsen och däröver, utan jag talar om avsevärt äldre personer.Jag vill påstå att den här propositionen i sina be-skrivningar, både i bakgrundsbeskrivningar, över-gångsbeskrivningar och beskrivningar av förslag,väldigt tydligt redovisar att när det gäller de olikametoderna - åtgärdstaxa respektive premietandvård -blir det inga förändringar. Det blir snarare tvärtompositiva möjligheter när det gäller premietandvården.Det senare är, skall jag erkänna, erfarenheter av det vihittills har sett i ganska små försök. Det handlar meraom vilka strukturella möjligheter man har framöver.Jag vill lägga till att det kommer ettuppdrag att se över innehållet i den nuvarande åt-gärdstaxan. Det gäller inte beloppsgränser utan vilkaersättningsmöjligheter som finns inom ramen för den.Anf. 35 ()Fru talman! Jag nöjer mig tills vidare med det här,men avser förstås att återkomma. Kanske är det så attpremietandvården skulle kunna bli en del av den lev-nadsnivåundersökning som kommer att utföras förpensionärer och de äldre i vårt samhälle.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1995/96:239 om det enskildavägnätetAnf. 36 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att utveckla detenskilda vägnätet. Bakgrunden är att beslu-tade att halvera anslaget till drift och byggande avenskilda vägar för år 1996.Vägverket har på regeringens uppdrag analyseratbidragen till den enskilda väghållningen. Jag avserefter att genomfört en komplettering av sinanalys att remittera utredningen till berörda parter. Jagavser vidare att i budgetarbetet års budgetpröva anslagets storlek. Med hänsyn till att budgetar-betet just har påbörjats i är det där-för för tidigt att säga någonting om utfallet för deenskilda vägarna.Anf. 37 ()Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för ett snabbt, kort svar, även om jag hade hop-pats på någon värdering av de enskilda vägarna i det.Det är otvetydigt så att analys bekräf-tar och styrker min och kritik av halveringenav anslaget innevarande budgetår och tankarna på eneventuell kommunalisering av denna verksamhet. Ianalysen står det: En konsekvens blir troligen attåtminstone av de statsbidragsberättigade vägar-na kommer att stängas för allmän trafik. Antalet av-stängda vägar och övriga negativa konsekvenser tordeöka om medlen överförs till kommunerna, heter det iVägverkets analys.Jag vill fortfarande hävda att vi i vårt land inte harråd, vare sig nu eller , att missköta ochmisshandla landets längsta vägnät, 280 000 kilometerlångt med bara i mitt hemlän, Kalmarlän. Detta är ett vägnät som utgör själva förutsättning-en för en levande landsbygd, och som i sin förgreninglikt vener och artärer förser samhällets blodomloppmed insatser, invaror, utvaror, råvaror, service ochtillgänglighet. Det bidrar till regional utveckling ochdet ger allmänheten möjligheter till rekreation, natur-upplevelser och fria aktiviteter.Det berör direkt mer än en miljon av be-folkning och av den totala skogs- och åkerarea-len i landet. Dessutom medverkar det genom färje-verksamheten till en levande och beboelig skärgård.Det enskilda vägnätet bärs upp av många enskildasideella arbete. Dessutom tror jag att en satsning på detenskilda vägnätet, som alltså får ett betydligtmindre anslag än vad exempelvis får, i sigär en framtidsinvestering och en tillväxtfaktor. Ja, ökat distansarbete, ökad produktion av energiinom jord- och skogsbruket, ökad turism, EU:s regio-nalpolitiska målsättning m.m. gör att det enskildavägnätet kommer att spela en allt viktigareroll. Delar kommunikationsministern denna min upp-fattning?Kommunikationsministern sade i en debatt:Analysen skall få avgöra om man måste spä på mednya pengar. Delar ändå inte kommunikationsministernmot bakgrund av analysen min uppfattning att det nubehövs en rejäl uppräkning av anslaget till det enskil-da vägnätet?Anf. 38 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag förstår att delarVägverkets bedömningar. Det finns mycket av be-dömningar i analysen. Det finns mycket som jag stäl-ler upp på. Men för att vi skall kunna ha ett riktigt brabeslutsunderlag när vi skall påbörja budgetarbetetkrävs det en del kompletteringar. De kompletteringar-na handlar bl.a. om hur man kan utforma ett någotannorlunda regelsystem än dagens. Det handlar inteexplicit om kommunalisering, utan det handlar om attvi skall ha ett regelsystem som gör det möjligt medbåde rättvisa och tillgänglighet för de många hushål-len. drabbas en del hushåll hårdare än andra aven neddragning på grund av att regelsystemet inte ärriktigt rättvist.Vi behöver också analysera hur stor andel av deenskilda vägarna som är av synnerlig betydelse för detrörliga friluftslivet - badplatser, tillgång till värdefullanaturområden osv. Den kompletteringen behövergöras innan vi skall remissbehandla rapporten. Viskall som sagt göra en slutgiltig analys för att vi skallkunna få ett bra beslutsunderlag för budgetpropositio-nen.Anf.