prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Detfinns också med i den satsning som vi har föreslagit idag.När det gäller vill jag säga att också EvaGoës vet att vi diskuterade frågan i näringsutskottet.Vi fick beskedet att det inte är fråga om någon allmänexport av livsmedel, utan att det gäller speciella livs-medel som inte finns någon annanstans. Man kundeför forskningsändamål och annat tänka sig att köralivsmedlen vidare för att hjälpa balterna med densatsningen. Det är inte fråga om någon allmän exportav livsmedel.Anf. 229 () replikHerr talman! Vi får hoppas att det är kunskap ochkompetens man exporterar. Jag vet att redannu dumpar smör och andra livsmedel i Baltikum.Balterna kan inte bygga upp sin inhemska livsme-delsproduktion.Visst är det bra att satsa på småföretagsutveckling,men det handlar om innehållet. Sätter man Bert-OlovSvanholm på att administrera Ljusåret vet man vilkeninriktningen är. Det är därför jag talar om kvinnor ochkvinnors nyföretagande. Jag vet att det finns mångainom som jobbar för idéen med mento-rer och kvinnliga affärsrådgivare. Är ni beredda attjobba för att kvotera, så att satsningen kommer kvin-norna till godo och innehållet blir ett annat? Vi harsagt nej till Ljusåret på grund av att vi inte tror påinnehållet och inriktningen. Vi vill ha en ekologisktouch på det hela. Det skall inte bara handla om till-växt till vilket pris som helst.Anf. 230 () replikHerr talman! Jag kan bara säga att satsningen pågröna jobb omfattar både män och kvinnor. I de falldet behövs mer pengar till kvinnor får de det. Vi be-höver inte specialdestinera den delen.Det har funnits affärsrådgivare i framför allt stö-dområdena . Vi vill att den verk-samheten skall fortsätta.Det finns resurser både när det gäller män ochkvinnor. Jag har inte hört att man behöver några ex-traresurser i detta fall, utan det som satsas gäller bådepå män och kvinnor.Anf. 231 ()replikHerr talman! Jag är överens med att arbetslösheten är den viktigaste politiska frågavi har att hantera nu och att en framgångsrik närings-politik kan vara lösningen. Lösningen är knappast fleråtgärder inom arbetsmarknadspolitiken, utan detmåste komma till flera riktiga jobb.I går läste jag näringspolitiska rap-port. Den är bra på det hela taget. Där finns krav påborttagande av dubbelbeskattningen. Där finns sats-ningar på tjänstesektorn, förändring av arbetsrätten,satsningar på utbildningskonto, allmän och obligato-risk a-kassa osv. Jag skulle tro att ock-så delar mina synpunkter när det gäller momsreglerna,förlängd arbetsgivarperiod, en sjätte osv.När jag tittar på det program som finns i en av re-servationerna som vi skall ta ställning till senare serjag att det finns betydande likheter mellan den politiksom står för i sitt program och den politiksom finns i en av reservationerna.Känns det inte litet konstigt, , attrösta emot den politiken ? Tror KjellEricsson att han i nuvarande sällskap skall kunnaåstadkomma resultat på de områden där Socialdemo-kraterna är benhårt uppbundna ? Vargår gränsen för samarbete med Social-demokraterna, om näringspolitiken är lösningen ochom arbetslösheten är den viktigaste politiska frågan vihar att hantera?Anf. 232 () replikHerr talman! Det är bra att tarupp vårt näringspolitiska program. Jag har själv varitordförande i den programkommitté som har tagit framdet. Jag vill kommentera några punkter.När det gäller dubbelbeskattningen är det en bör-jan. Man kommer en bit på väg. Det är ett konkretreslutat. I annat fall hade det blivit en reservation, ochman hade inte kommit någonstans. har vi kommiten bit på väg, och jag tycker att det är väldigt viktigt.Förslaget om arbetsgivaravgifterna skall bl.a.hjälpa småföretagen inom tjänstesektorn. Det är ocksåett steg i rätt riktning. Det finns mer att göra här. Dethar tillsatts en utredning som skall se över bestämmel-serna för bl.a. hushållstjänster. Jag tycker att det är ettintressant område som man skall titta på. Det kommersäkerligen att behövas åtgärder även där, men arbetethar påbörjats.När det gäller fåmansbolagens villkor kommer detatt ske en översyn. Det tycker jag också är viktigt.Förslag om regelförändringar när det gäller att förenk-la byråkratin finns med i propositionen. Jag sade imitt anförande att det måste ske en reformering avarbetsrätten. Parterna jobbar med det , och medlarehar gjort insatser. Vi får se vad de kommer fram till.Om man inte kommer fram till resultat måste det skeen förändring - en reformering i arbetsrätten.Jag kan räkna upp punkt efter punkt från pro-grammet. Vi har helt eller delvis tagit upp väldigtmånga av punkterna. Det är en början, som jag harsagt. Det är ett steg i rätt riktning. Den rikningen skallvi fortsätta i.Anf. 233 ()replikHerr talman! Jag kan naturligtvis ha respekt för enresultatpolitik, men det bygger på hur man värderarresultaten. Jag tycker att den uppgift som ligger fram-för er är synnerligen avskräckande, mot bakgrund avvad man har lyckats åstadkomma bakåt.Jag hoppas att skall lyckas bättre iframtiden och att vi skall få en näringspolitik värdnamnet som lägger grunden för en framgångsrik tidför svenskt näringliv. Jag tror att det är den endavägen att komma till rätta med arbetslösheten.Anf. 234 ()Herr talman! Socialdemokraterna har sedan makt-skiftet fört en företagarfientlig politik. Det föränd-ringsarbete som den borgerliga regeringen påbörjadeför att återskapa som en företagar- och till-växtnation, som då ledde till 1 000 nya arbeten iveckan, raserades. Socialdemokraternas välkändanegativa syn på företagare blev åter ledstjärna förpolitiken.Villkoren för företagen och nivån på arbetslöshe-ten är kommunicerande kärl. Vi kan mäta resultatet avden destruktiva socialdemokratiska politiken i antaletförlorade arbeten. Den prosposition vi diskuterar nuhar fel inriktning.Herr talman! För att människor skall återfå trygg-het och framtidstro måste det genomföras förändring-ar som underlättar tillkomsten av riktiga arbeten.Sverige måste bli ett land där företagare och företa-gande sätts i centrum.Anf. 235 ()Herr talman! För övrigt anser jag att kärnkraftenskall avvecklas. Satsa på gröna jobb och kvinnokraft!Anf. 236 ()Herr talman! De problem vi ser i vårt land är intenationella, utan de är internationella. Oberoende avpolitisk regim har alla länder en alldeles förhög arbetslöshet och en för låg tillväxt. pro-blem beror inte på att välfärdsstaten är för utvecklad.De största problemen ser vi i länder med minst ut-vecklad välfärdsstat. Det som och vi lider avär att marknaden faktiskt fått en större makt här än iandra regioner i världen.Ta t.ex. , som ibland hävdarväldigt starkt. Där finns det en utvecklad nationellpolitik, och där finns inte alls samma möjligheter somhos oss och i att driva med valutor och ränte-nivåer. Men i har de finansiella spekulanternafått fritt utrymme att göra affärer på medborgarnasbekostnad. I utkanten finns också en ökad svart eko-nomi med skattebrott och organiserad brottslighet.Det är mot den bakgrunden som jag är för ettstarkt , där finansiell spekulation i ränta ochvalutor begränsas maximalt och där vi åter får enekonomisk utveckling som tar fasta på de realeko-nomiska värdena och skapar varaktiga jobb. Det ärnödvändigt om vi skall få jobben tillbaka i Sverigeoch i andra länder i den utsträckningen att vi kan talaom arbete åt alla. Detta är särskilt viktigt för småländer med stor utrikeshandel som oss här i Sverige.Moderaterna föreslår ofinansierade skattesänk-ningar. Ni lär er ingenting. Ta bort händerna frånögonen och öronen! , och nuigen. Vill ni med berått mod föra oss tillbaka till detekonomiska träsk som vi faktiskt håller på att kravlaoss ur? Med er politik ökar budgetunderskott ochstatsskuld och räntorna sticker iväg uppåt igen, därförtroendet för vår förmåga att rätta till obalanser ochstärka valutan helt plötsligt försvinner. Det som KarinFalkmer och andra moderater föreslår är verkligen enogärning mot småföretagen. De om några vet vad enhög räntenivå vill säga. Ni envisas med att beskrivarättvisa som ett hot mot sysselsättningen. Det är intevälfärdsstaten som hotar sysselsättningen, utan det ärandra krafter.Anf. 237 ()Herr talman! Jag kommer från ett län, ,där arbetslösheten ökat med drygt5 000 personer. Antalet öppet arbetslösa i vårt län ärnu ungefär 18 000 människor, och ungefär lika mångabefinner sig i olika typer av åtgärder - detta på enbefolkning på bara 260 000 människor. Det är verk-ligheten bakom den debatt vi för , verkligheten iett län under en regering vars politiker vunnit ett valjust på att den lovat en politik mot just arbetslösheten.I ett län med många beroende av a-kassa kommerdet beslut om bortre parentes och sämre möjligheteratt ta sig in i systemet som vi snart skall besluta om attslå särskilt hårt. Dessa försämringar måste avvisas,och jag ansluter mig till de argument som anförts avflera vänsterpartister i dagens debatt.För drygt ett år sedan beslutade att vifram till 1998 skall satsa på ettsamarbetsprogram för Öst- och . I densenaste statsbudgeten lades samordningsansvaret föröstbiståndet i . Det finns hososs en viss oro för att statsministerns nya Östersjörådmedför dubbelkommando på östbiståndets område.Jag noterar att utrikesutskottet tycks dela denna oro.En annan oro som finns är att den lovvärda sats-ningen på Östersjösamarbete medför att Barentsregi-onen fortfarande kommer att hamna i skugga. Jagnoterar att även den liberala gruppen i har givit uttryck för en sådan oro.Barentsområdet är inget öde område. Där bor un-gefär 4,6 miljoner människor. Det är alltså ungefärlika många som i . Det är visserligen mindreän de 50 miljoner som bor runt , men mil-jöproblem, arbetslöshet och kommunikationsproblemär betydligt större om vi räknar per invånare. Ett ra-dioaktivt utsläpp från någon av de många kärnkrafts-reaktorerna eller avfallslagren på kanåstadkomma omfattande skador och också drabbaÖstersjöområdet. Vissa experter talar om att riskenför en allvarlig kärnkraftsolycka är , settöver en tioårsperiod. Det är skrämmande siffror.En omfattande exploatering av råvarutillgångarsom olja och gas i , ellerKarelenområdet kan också få konsekvenser för miljöni vårt närområde, i såväl som Öster-sjöregionen.Under en sexmånadersperiod - från oktober 1995till har satsat inte mindre än79 i . Under sam-ma period har satsat bara 16 miljoner. På baramiljöområdet har norrmännen gått in med 52 miljo-ner. Jag tror inte att det i längden är bra för det nor-diska samarbetet med den här obalansen i insatsermellan grannländerna.Nu säger utrikesutskottet att pengarna i den nyaÖstersjöfonden också kan användas i Barentsregio-nen. Det är givetvis positivt, men det vore bättre attslippa ta pengar ur Östersjöfonden och använda dem iett annat område. Därför har föreslagiten särskild fond för på 100 miljo-ner . Vi har givetvis kvar dennaidé, men får väl återkomma i den frågan till hösten.Jag instämmer för övrigt i de yrkandena om bifalltill v:s reservationer som har ställts.Anf. 238 ()Herr talman! kan inte krypa bakom männens högre arbetslöshet föratt legalisera ROT-program. kan hon inte an-vända männens högre arbetslöshet för att lägga utdimridåer för vad som händer med kvinnors arbetstill-fällen i den offentliga sektorn. har vi siffror frånAMS som visar att kvinnornas arbetslöshet nu ärhögre än männens. Kvinnornas långtidsarbetslöshethar ökat med 1 000 personer, medan männens harminskat med lika många. Till det skall läggas de150 000 deltidsarbetslösa kvinnorna.Då borde förstås den regering som slår sig förbröstet och hävdar att den prioriterar jämställdhetenåtminstone fördela de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna lika. Men så är det inte. 2 098 män får rekryte-ringsstöd, medan 802 kvinnor får det. Nästan dubbeltså många män som kvinnor får arbetslivsutveckling.Dubbelt så många män som kvinnor får starta-eget-bidrag.Men att bryta den könssegregerade arbetsmarkna-den är att gå för långt, tycker Socialdemokraterna ochCentern. Det räcker med att motverka könssegrege-ringen. Det tycker inte . Vi är trötta påallt prat om att politik är att vilja när Socialdemokra-ternas vilja inte sträcker sig till att ge och i övergripande mål att bryta -inte motverka - könssegregeringen på arbetsmarkna-den.I syfte att minska arbetslösheten har regeringentillsatt en utredning av hur man skall kunna stimulerautbud av och efterfrågan på tjänster, och det är bra.Men i uppdraget till RSV ingår också att undersökahur vi skall kunna införa det franska systemet förbetalning av tjänster. Det system som regeringen villinföra i är i skattesubventioneradhemhjälp och innebär att de som har gott om resurserköper checkar liknande våra rikskuponger. Antingenhar finansministern inte läst propositionen eller ocksåbidrog han till att lägga ut dimridåer när han i kammaren sade att han inte vill ha subventione-rad hemhjälp. får rika frans-ka familjer dra av för att köpa äldreomsorg, barnom-sorg och hushållstjänster i hemmet. Timbrogängetmåste jubla.Detta system har lett till 20 000 heltidstjänster kostnad av . För samma kostnad,dvs. , skulle vi kunna låta 400 000personer till en lön av göra sinanödvändiga arbetsuppgifter i den offentliga sektorn.Det kostar nämligen bara mer ,, att låta bli att säga upp en offentli-ganställd polis, undersköterska, förskollärare ellerbarnskötare. Prata om systemskifte!Herr talman! Innan jag kom in i var jag,tack vare socialdemokratisk och centerpartistisk ar-betsmarknadspolitik, arbetslös i två och ett halvt år.Tidigare arbetade jag inom den offentliga sektorn. Jaghar alltså inget jobb att gå tillbaka till. Arbetsmark-nadsministern har dock lovat mig ett värdigt slut påmin arbetsaktiva tid. Efter en lång samhällstjänst - jaghar fött och fostrat tre barn och bidragit med mittarbete i den offentliga sektorn till att bygga upp sam-hället - vill jag arbeta med det som jag är bäst lämpadtill. Jag behöver inte anpassa mig till hämtning pådagis utan kan själv styra min tid och mitt liv. Dåtvingar mig in i fortsatt samhäll-stjänst. Finns det ingen bortre parentes när det gällerkvinnors samhällstjänst? På vilket sätt anser arbets-marknadsministern att det är ett värdigt slut för migatt placeras i ett tvåårigt där det jag görinte får tränga ut den ordinarie verksamheten? Om jagläser en saga för ett barn på dagis tränger jag ut denordinarie verksamheten. säger attjag skall ägna mig åt icke-arbetsuppgifter till en icke-lön som en icke-arbetstagare. Vad finns det för vär-digt i det, ? Hur kan en ministerfrån ett f.d. arbetarrörelseparti bära sig åt så mot demänniskor som utan egen förskyllan har blivit av medsitt arbete? Hur kan en f.d. kvinnoförbundsordförandeföreslå något så kränkande för de kvinnor som arbetarinom dagis, skola, sjukvård och äldreomsorg?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 104,och bara för att markera hur kränkt jag är yrkar jagavslag på regeringens förslag om 55+ och bifall tillreservation 126.Anf. 239 ()Herr talman! Det är svårt att se vad en sådan härurtima riksdag kan uträtta för de arbetslösa. De skullevara mer betjänta av aktiva handlingar än av ord, dvs.mer handlingskraft och mindre ordkraft.Hela har rullat i gång med utskottsarbe-te och partikansliarbete. Matsal och kafé har öppnats.Då har jag bara nämnt några exempel. Allt från mi-nistrar till ledamöter har rest hit. Sedan verkar detviktigaste vara att sätta munkavle på talarna. När vinu har samlats borde alla i stället ha uppmuntrats attyttra sig och dra sitt strå till stacken med idéer ochkreativitet.Styrandet borde gå från ekonomer till humanisteroch socialt medkännande. Ekonomer har blivit ettsamhällets prästerskap. Jag tycker att människorna istället för pengarna skall sättas i centrum. Detta gälleri allra högsta grad arbetslösa. Sätt den arbetslöse icentrum! Då kommer vi att inse att vi måste delarättvist, både på arbetet och . Annars mårsnart hela svenska folket dåligt. Stora grupper mårdåligt för att de pressar sig i jobbet och arbetar över-tid och andra grupper mår dåligt för att de inte kanförsörja sig själva.Massor av kvinnor har på egen bekostnad infört 6-timmarsdag. Kanske finns det inte heltidsarbete fördem eller så orkar eller kan de inte arbeta heltid pågrund av sitt dubbelarbete. De väntar nu på politiker-nas beslut om 30-timmarsvecka som normalarbetstid.I sätts nu svaga grupper mot svaga grup-per, arbetslösa mot sjukskrivna, äldreomsorg motbarnomsorg osv. Det finns stora grupper som helteller delvis står utanför trygghetssystemen. De skallställas mot de starka. Det är de friska och högavlöna-de som skall dela med sig. Här har ettbärande och bra förslag. De som tjänar bra skall få enlägre procent av sin lön genom det brutna taket vidsjukdom, föräldraförsäkring osv. Vi vill också att detskall finnas en grundtrygghet efter avsjukskrivning eller arbetslöshet. Det betyder att vi inteskulle behöva få stora grupper som står med mössan ihanden och vänder ut och in på sitt privatliv för att fåsocialbidrag. Vi vet att LO:s kvinnor har flest arbets-skador. LO:s kvinnor är mest sjuka. Det är flest LO-kvinnor som blir förtidspensionerade. Varannan LO-kvinna förtidspensioneras.Handikappade behöver behålla sina lönebidrag.Även en 10-procentig arbetsinsats ger på plus-sidan både ekonomiskt och resursmässigt, och det gerarbetsglädje.Om den här dagen inte ger effekter för nämndagrupper har vi kommit hit förgäves. Det är naturligtvisinte det värsta. Det värsta är att de förhoppningar somde arbetslösa eventuellt har haft i så fall har grusats.Det är billiga arbeten som finns inom vård och om-sorg. , bl.a., har tagit fram uppgifter om att detekonomiskt är en förlust att friställa inom vården. Dåhar man inte räknat med vad det kostar att skapa nyajobb.Inom sjukvården ökar riskerna för de sjuka pågrund av personalbrist. Det har kommit in flera ska-kande rapporter. är inkopplad påhela , och i kommer manatt kalla in den. I finns endast akutsjukvårdpå barnkliniken, ett universitetssjukhus. Barnöverlä-karen har yttrat att det kan bli allvarligt för kronisktsjuka barn, diabetiker, hjärtsjuka, eksembarn m.fl.Detta sker medan arbetslös sjukvårdspersonal betalastill utan att få arbeta. Man skulle kunna ge enbra sjukvård för av sin lön. Det be-hövs ett annat sätt att se.Svenska riksdagsledamöter och regeringen! Annars gräver vi demokratiskt valda politi-ker vår egen grav och seglar skeppet i sank. Hurdjup är solidariteten mellan facken och regeringen?Måste inte facken i sina medlemmars intressen gå inpå en ny egen väg?Anf. 240 HANS ()Herr talman! I dagens debatt har mycket blivit sagtom olika åtgärder för att minska arbetslösheten, såvälden öppna som den totala. Jag har därför tänktägna min tid i talarstolen till att tala om arbetslöshets-försäkringen. Det är en del av arbetsmarknadspoliti-ken som mest röner uppmärksamhet ur statsfinansielltperspektiv, mer sällan med tanke på den enskildesbehov.Enligt mitt sätt att se har arbetslöshetsförsäkringentre huvuduppgifter: att skapa ekonomisk trygghet förden enskilde vid arbetslöshet, att utgöra en del avintressebalansen mellan arbetskraften och företagenoch att skapa förutsättning för en dynamisk och ut-vecklande arbetsmarknad.Den första uppgiften, att skapa ekonomisk trygg-het för den enskilde vid arbetslöshet, är väl känd. Detär också det som de flesta förknippar med arbetslös-hetsförsäkringen. Jag skall därför inte ägna någonlängre tid åt den delen utan nöja mig med att konstate-ra att också graden av trygghet för den enskilde starktpåverkas av ersättningsnivå, beräkningsgrunder ochandra villkor i försäkringen.Herr talman! En bra arbetslöshetsförsäkring gerförutsättningar för löntagarna att agera utifrån en vissstyrkeposition. Att ställa krav innebär nämligen alltidockså risker på arbetsmarknaden. Den löntagare somställer krav och driver sina intressen löper risk atthamna i onåd hos sin arbetsgivare eller blir betraktadsom besvärlig och därför inte önskvärd. När arbets-löshetsförsäkringen gav i ersättning och arbets-lösheten var låg var det inte särskilt farligt att varapådrivande och ta kampen för sina egna och arbets-kamraternas intressen. När arbetslösheten är hög ochförsäkringen är alltmer urholkad är det inte likasjälvklart att ta kampen mot orättvisorna på jobbet.Även lönebildningen påverkas av arbetslöshets-försäkringens kvalitet. Låg ersättning och hårda vill-kor för att kvalificera sig pressar lönerna neråt. Sär-skilt märkbart är det när det gäller de lägsta lönerna.En otillräcklig arbetslöshetsförsäkring ökar löneskill-naderna och därmed klyftorna i samhället.Herr talman! Den tredje huvuduppgiften för ar-betslöshetsförsäkringen är att skapa förutsättning fören dynamisk och utvecklande arbetsmarknad. En braarbetslöshetsförsäkring underlättar rörlighet på ar-betsmarknaden. Man vågar byta jobb om försäkringenger trygghet. Man vågar bryta upp och övertala famil-jen att flytta till en ny plats och ett nytt jobb om detfinns en trygghet i botten. Särskilt viktigt är det i denarbetsmarknad som vi nu upplever. Det är nödvändigtatt människor vågar byta jobb och vågar bryta uppfrån hemorten.Arbetslinjen gynnas av en bra försäkring. Den somhar marginaler i sin ekonomi har lättare att ta initiativän den som är nedtryckt även ekonomiskt. En dåligarbetslöshetsförsäkring riskerar att konservera arbets-löshet och passivitet.Herr talman! Det är avslutningsvis angeläget attslå vakt om en bra arbetslöshetsförsäkring, inte enbartför den enskildes ekonomiska trygghet vid arbetslös-het utan också för att upprätthålla en viss intresseba-lans mellan arbetskraften och företagen. Det är ocksåviktigt att ha en tillräcklig försäkring mot arbetslöshetför att arbetsmarknaden skall fungera på ett bra sättoch stimulera till rörlighet och utveckling.Därmed yrkar jag bifall till finansutskottets betän-kande.Anf. 241 (m)Herr talman! Socialdemokraterna har gjort stortnummer av sin "Perssonplan", att sätta 100 000 vuxnai utbildning. Detta är den största utbildningssatsningsom gjorts, påstod finansministern i debatten omvårpropositionen. Den uppblåsta marknadsföringengör att man undrar om socialdemokraterna har hörttalas om införandet av den allmänna folkskolan iSverige 1842. Det måste väl i rimlighetens namn havarit större.Nu verkar regeringen i alla fall ha sansat sig.Verklighetens Perssonplatser är inte 100 000. En stordel av platserna finns redan, men på ett annat anslag.Likväl går de 100 000 i repris för tredje gången i ettregeringsförslag. Tala om återanvändning!Det är naturligtvis granskningen av regeringensförslag som gjort att någon särskild debatt om utbild-ning inte har ansetts befogad , utan hänvisats tillfyraminutersinlägg under rubriken . Inget stats-råd har heller funnit anledning att tala om utbildning isitt anförande.Jag beklagar men förstår det. Tiden nu medgeringen sång till utbildningens lov eller någon redovis-ning av de erfarenheter som finns av samband mellanutbildningsinsatser och ökad tillväxt. Men behovet avökade kunskaper och kunskapsintensitet i all produk-tion växer. ligger efter de viktigaste konkur-rentländerna när det gäller utbildningsnivå, och det ärallvarligt.Under den förra mandatperioden inleddes arbetetför att långsiktigt åstadkomma ett kunskapslyft. Hög-skoleutbildningen byggdes ut kraftigt somläroplaner och kursplaner för grund- och gymnasie-skolan moderniserades. Vi moderater anser att detlångsiktiga arbetet för att göra svensk utbildning bästmåste fortsätta.I det här perspektivet är också insatser för vuxnamed kort utbildning och kunskapsbrister väsentliga.Tanken på att vidga vuxnas möjligheter till att skaffasig kompetens motsvarande gymnasiekurser är inteny.Problemet är att socialdemokraterna nu har hittatpå ett ovanligt dyrbart och klumpigt sätt att erbjudafler sådan utbildning på. Man kan på goda grunderfråga sig om förslaget kommer att ha någon inverkanpå massarbetslösheten. Detta panikprojekt, som i sinadetaljer har snickrats ihop på departementet undernågra intensiva vårveckor, innebär att kommunernaskall ansöka om särskilda medel hos en särskild dele-gation på departementet. Risken för växande byråkra-ti, sifferexercis och att det i slutändan inte blir såmycket mer utbildning är uppenbar.