prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Överhuvud taget är det en konstig försäkringsform som vifår. Jag skulle vilja göra en jämförelse med att jagförsäkrar min bil för lackskador, inte för ett totalha-veri. Vi har, tyvärr, fått en förvänd försäkringsidé.Jag instämmer i tidigare yrkanden.Anf. 166 ()Herr talman! Risken finns beträffande en stor delav regeringens politik på det sociala området att detblir negativa konsekvenser för folkhälsan. Statsminis-tern säger alltid att alla måste spara. Jag har aldrighört honom säga att var och en av oss måste sparaefter förmåga. Regeringens upplägg av besparings-förslagen saknar en heltäckande analys av besparing-arnas effekter. Det saknas också konsekvensbeskriv-ningar av budgetförslaget. Och vad värre är: Det sak-nas uppenbarligen en vilja att genomföra en hälso-ekonomisk konsekvensanalys av de sammanlagdabesparingarnas effekter på folkhälsan.Socialstyrelsen och har visat påatt kvinnor med arbetarbakgrund har den minst gynn-samma hälsoutvecklingen. Ojämlikheterna i hälsaökar. Skillnader i arbete och inkomst får effekter påhälsoläget. Vi vet att arbetare har högre sjuklig-het och risk för tidigare dödsfall än högre tjänstemänhar.Ungdomars alkohol- och narkotikamissbruk tende-rar att öka, vilket leder till ökade skador. Vad soci-alministern vill i dessa frågor är oklart. Hennes utta-landen klargör inte om regeringen ens känner någonstörre oro för den ökade konsumtionen av folköl ochknark.Statsråden hävdar att arbetslöshetenskall bemästras. Trots det påståendet ökar arbetslöshe-ten. Vi kan bara konstatera att regeringen stått tom-hänt fram till och att den saknar en politik för attminska arbetslösheten. Är det någon som tror att detblir fler jobb om högre kostnader läggs på företagen?Folkpartiet motsätter sig att sjuklöneperioden förlängsdels därför att företagen inte kompenseras fullt ut,dels därför att det försvårar för handikappade att fåjobb.Jag har fått brev från Synskadades Riksför-bund. Man känner stor oro för konsekvenserna av enförlängd sjuklöneperiod. Jag delar den oron, eftersomde handikappade har mycket svårt att fåfotfäste på arbetsmarknaden. Att regeringen ochCentern förvärrar det hela genom att inte kompenseraarbetsgivarna fullt ut för kostnaderna bidrar självklarttill problemen för de handikappade.Herr talman! Mot den bakgrunden skall regering-ens socialpolitik bedömas. Besparingarna på pensio-närskollektivet, på de funktionshindrade och på resur-serna till rehabilitering och för att korta köerna i vår-den liksom förslaget om ett försämrat högkostnads-skydd leder sammantaget till att många människorshälsa försämras. Låt mig ta några exempel på bespa-ringar som leder fel.Högkostnadsskyddet för läkemedel och sjukvårdskall höjas två gånger - dels , dels senare närHSU 2000 avlämnar sitt förslag. Varför inte avståfrån höjningen och genomföra omläggningenenligt av HSU 2000 framlagda förslag? Regeringensoch uppgörelse om högkostnadsskyddet ärenbart en maktdemonstration för att klämma åt desjuka.Regeringens avisering om ett borttagande av tand-vårdsförsäkringen beskriver en total oförmåga tilllångsiktigt tänkande. Tandhälsan är bra. Om denrivs ned, syns effekterna först om ungefär 15-20 år.Då får staten mångdubbla kostnader, sommänniskors totala hälsa tar skada. Att spara föratt få ökade kostnader är en fullständigtobegriplig politik.Regeringen föreslår ett antal okänsliga besparingarinom pensionssektorn. Vi i säger nej tillatt förkorta tiden för omställningspensionen till efter-levande . Vi ställer oss också avvisan-de till en halvering av ATP-delen i barnpensionen.Jag trodde att socialdemokrater höll ATP som nå-got heligt. Så är tydligen inte fallet när det gällerföräldralösa barn. Då går det bra att dra in delar avbarnpensionen. Att den avlidne föräldern tjänat inATP-poängen spelar tydligen ingen roll.Herr talman! Det är lätt att konstatera att det i re-gel är papporna i familjerna som har de högsta in-komsterna. har drivit på för att föräldrarnai större omfattning skall dela på vården av barnen. Nubehåller regeringen mamma- och pappamånaden iföräldraförsäkringen men tar bort stimulansbidragetpå . Det innebär att papporna sannolikt avstårfrån sin pappamånad. Detta är ett exempel på social-demokratisk jämställdhetspolitik som motverkar för-äldrarnas möjligheter att dela på vården av barnen.Folkpartiet var den drivande kraften bakom denstora handikappreformen . var funk-tionshindrade utlämnade till den kommun som delevde i för stöd och service. I praktiken kunde de inteflytta till en annan kommun. En kraftfull opinion fickregeringen att backa från förslaget om att dra in900 . Trots opinionen skall de svagas-te i vårt samhälle bidra med besparingar på215 . Visst kostar reformen mycketpengar! Men var finns logiken i detta med att bidra tillbesparingar efter förmåga när de sämst ställda skallbära dessa bördor?Jag förstår inte hur kan medverka till den-na försämring för svårt funktionshindrade. Har nisocialdemokrater och centerpartister aldrig mött engravt funktionshindrad? Har ni aldrig mött dessa fa-miljer som år ut och år in sliter och släpar för sinabarns bästa? Det är faktiskt en skam att de föräldrarnaskall klämmas åt!Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation 49.Helt kort vill jag säga att jag också har ett annatengagemang. Det gäller ersättningssystemet för rov-djursrivna renar. Med hänsyn till kammarens tid, herrtalman, väljer jag dock att enbart yrka bifall till reser-vation 81.Anf. 167 ()Herr talman! redovisades detlägsta födelsetalet sedan mätningarna började för250 år sedan. Det står att läsa i det senaste numret avTCO-Tidningen. Detta är anmärkningsvärt.Möjligheten för kvinnor i att kombineraförvärvsarbete med skötsel av små barn har gjort attfödelsetalen hållits uppe till skillnad från hur det är it.ex. tog i Beijingemot en utmärkelse därför att var världensmest jämställda land. Frågan är vad den utmärkelsen är värd. Frågan är om inte FN skulle ha inväntatnedskärningarna och systemskiftet i innanplaketten delades ut. Världsrekordet i jämställdhet harju nu bytts ut mot ett världsrekord i nedskärningar.I vårbudgeten har regeringen lyckats med konst-stycket att åsidosätta alla direktiv och tillkännagivan-den vad gäller fördelningspolitik och jämställdhet.Alltfler människor ställs utanför trygghetssystemen.Alltfler barn, ungdomar och äldre får en sämre om-sorg. Arbetslösheten blandkvinnor stiger. fortsätter neddragningarnainom vård och omsorg, där kvinnornas andel av deanställda är särskilt stor. Den politik som regeringenbedriver är en nedskärningspolitik som drabbar grun-den för jämställdhet mellan könen.Regeringen har deklarerat att verksamheterna skallprioriteras framför transfereringarna. Är det därförsom man i rask takt sänkt barnbidrag, flerbarnstilläggoch bostadsbidrag? Är det därför som man sänkt a-kassa, sjukförsäkring och föräldraförsäkring till ?Är det därför som barntillägget till vuxenstudiestödetslopats? Detta har tvingat många ensamståendemammor att avbryta sina studier.Oomtvistat är kvinnor mera beroende av socialför-säkringarna än män. Nedskärningarna i socialförsäk-ringssystemen drabbar därför kvinnor hårdare än män.Det visar sig bl.a. i det alltmer ökande antalet kvinnli-ga socialbidragstagare i olika kommuner. Är det barasocialdemokratiska statsråd som inte inser att ned-skärningar i fråga om bidrag och transfereringssystemleder till ökade socialbidragskostnader för kommu-nerna, som därför tvingas skära i verksamheterna?Ännu värre kommer det att bli med ett utgiftstak förhela den offentliga sektorn.En av grundtankarna bakom den generella väl-färdspolitiken är ju att de olika delarna skall ses somkommunicerande kärl. Genom sänkta nivåer i social-försäkringarna, genom sänkta barnbidrag, pensioneroch bostadsbidrag, bostadstillägg och genom ett höjthögkostnadsskydd blir alltfler beroende av socialbi-drag, helt eller delvis. Socialbidragskostnaderna sti-ger, vilket i sin tur tränger ut verksamheterna. Detsom finns kvar att skära i för kommunerna är ansla-gen till daghem, skola och äldreomsorg. Färden till-baka till det gamla klassamhället går allt snabbare.Barnombudsmannen rapporterar att alltfler barn iSverige mår psykiskt dåligt. Andra undersökningarvisar på en katastrofal ökning av antalet barn medspråkstörningar, vilka enligt experter beror på ned-skärningarna inom barnomsorgen, med allt störrebarngrupper som följd, och på att föräldrarna mårpsykiskt dåligt på grund av en pressad arbetssituation.I stället för att anställa fler förskollärare inrättarkommunerna särskilda avdelningar för barn medspråkstörningar. Barn som har arbetslösa föräldrar fårinte vistas på dagis. När barnen som bäst skulle behö-va en fast punkt i form av dagis skickas de hem.Utvärderingen av ÄDEL-reformen visar att äldrefår allt sämre omsorg på sjukhus och ålderdomshem.Köerna till gruppboende är långa. vistasde gamla i sina egna bostäder - många utan tillsynunder helgerna, eftersom skurit ned påsin service. rapporterar att männi-skor kommer undernärda till dess soppkök.En av grunderna i den generella välfärden är denfulla sysselsättningen. Politiken måste därför inriktaspå att få människor i lönearbete. Regeringens försökhittills har inte burit frukt. Det är bara att hoppas attde förslag till åtgärder som lades fram på mor-gonen leder till en kraftig minskning av arbetslöshe-ten.Jag ställer mig dock undrande inför ett av försla-gen. är jag 55+, som det heter. Arbetsmark-nadsministern lovade mig ett värdigt slut påmin arbetsaktiva tid. Innan jag kom in i varjag arbetslös efter att ha haft ettarbete inom den offentliga sektorn.På vilket sätt anser finansministern att det är ettvärdigt slut för mig att placeras i ett tvåårigt , där jag ersätter en kvinna med förskollärar-utbildning som fått sparken och som med sin kunskapoch erfarenhet så väl skulle behövas på dagis? Påvilket sätt anser finansministern att det är ett värdigtslut för mig att ersätta ett utbildat och erfaret sjuk-vårdsbiträde i äldreomsorgen? På vilket sätt anserfinansministern att det är ett värdigt slut för mig attbidra till den gigantiska lönedumpning som förslagetinnebär?Under tiden som regeringen tillsammans medCentern anpassar den offentliga sektorn till konver-gensprogrammet, genom att sätta bortre parenteser ia-kassan och manipulera med nivåerna i socialförsäk-ringarna, ökar klass- och könsskillnaderna. Barn ochäldre far illa och kan inte vänta tills den ekonomiskapolitiken prioriterar den fulla sysselsättningen. Barn-och äldreomsorgen måste därför redan nu återanställaförskollärare, sjukvårdsbiträden, hemtjänstpersonal,skolkuratorer och elevvårdare.Nivåerna i socialförsäkringarna och a-kassanmåste därför återställas till verk-liga för att människor inte skall belasta kommu-nernas socialbidragskonto, något som minskar ut-rymmet för verksamheterna. Bostadstillägget tillpensionärerna måste höjas för att inte låginkomstpen-sionärerna skall behöva köa till socialkontoren ellertill soppkök.Till sist: Att det var den manlige finansministernoch inte de två kvinnliga arbetsmarknadsministrarnasom presenterade de arbetsmarknadspolitiska propo-sitionerna fick mig att förvånat höja på ögonbrynen.Jag skall inte lägga mig i regeringens interna arbets-ordning, men det hade varit intressant att höra fi-nansministern kommentera hur han har för avsikt attlåta jämställdhetsperspektivet genomsyra alla politi-kområden.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla Väns-terpartiets reservationer, men för tids vinnande yrkarjag inte bifall till någon reservation.Anf. 168 ()Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 48 av-seende mom. 22.När det gäller utgiftsområdet invandrare och flyk-tingar kommer utgifterna att successivt minska, efter-som det nu endast kommer ca 400 asylsökande i må-naden. Det är en stor minskning. Där sker alltså ennaturlig sänkning. Orsaken till denna minskning ärden av regeringen förda asylpolitiken, bl.a. genom attvisum krävs från mer än hundratalet länder - däri-bland återfinns nästan alla länder från vilka det kom-mer flyktingar.Transportbolagens betalningsansvar minskar yt-terligare flyktingrännilen och antalet direktavvisning-ar vid gränsen. Logiskt är därför att utgifterna mins-kar allteftersom den mera restriktiva behandlingen avasylansökningarna slår igenom.Flykting- och asylpolitiken kommer att behandlasunder hösten, och då återkommer till frå-gan.När det gäller trygghet vid sjukdom och handikappsamt föräldraförsäkringen har vi i före-slagit ett brutet tak och grundtrygghet. Det förslagetintar en central plats. Vi vill höja för de lägst betalda,medan de mer välbeställda får betala mer. Sammabrutna tak gäller vid arbetslöshet.Vi har också gått emot minskat anslag till assistan-sersättning. De svagaste svaga, som tycker att dehar fått ett värdigt liv, skulle vara med och betalasänkningarna. Vi i tycker inte att allaskall vara med och betala budgetunderskottet. Detskall man göra efter den möjlighet man har att göradet. Det finns de som inte kan avstå mer.Trots att låginkomsttagare med vårt förslag fårhöjd ersättning i sjukförsäkring, föräldraförsäkringoch a-kassa innebär förslaget att man sparar en mind-re summa, i det här fallet 300 miljoner. Om regering-en höjer ersättningen generellt till i januari år1998 innebär vårt förslag en besparing på 1,2 miljar-der . Det är en besparing som innebär att manskulle kunna lägga på ytterligare några procent utövervåra med brutet tak.Höjningen av högkostnadsskyddet drabbar pensio-närer med låg pension och låginkomsttagare hårdast.För stora grupper innebär det ofta en straffskatt årli-gen på enligt det ursprungliga förslaget ochenligt det andra förslaget på . Det är väldigtviktigt. När man talar med dem som är kroniskt sjukaeller mycket sjuka säger de att de mycket snabbtkommer upp till den summan, och det gör de varje år.Det är skillnad för dem ibland kommer upp till densumman. Då kan det väl gå an. Det får de helt enkelträkna in i sina kalkyler. Men vi vet ju hur alla andrasänkningar av bidrag, sänkningar av pensioner ochhöjningar av avgifter har betytt för de låginkomsttaga-re och pensionärer det gäller.Vi godtar inte de förändringar som har aviserats itandvårdsförsäkringen. Det skall finnas ett högkost-nadsskydd på . Därutöver anser vi att skall fastställa en åtgärdstaxa. Denförsta sänkningen går vi med på, men nästa sänkningkommer vi att motsätta oss. Däri skall också tand-vårdstekniska produkter ingå. Det ger besparingar ochbättre förutsättningar för en bra tandvård än medregeringens förslag.När det gäller bostadsbidragen till pensionärer ac-cepterar inte sänkningen från till83 %. Vi accepterar inte heller att fritidshusen skallingå. Vi tycker att en pensionär skall kunna få ha ettfritidshus utan att bostadsbidraget skall minska. Oftaär de inte några lyxhus, utan det är det andningshålsom de behöver även efter sin pensionering.Jag stöder bifall till reservationernaoch står även i övrigt bakom reservatio-ner.Anf. 169 ()Herr talman! Denna dag utgör ett övertydligt ex-empel på hur ojämn regeringen är i sitt arbete medåtgärder för att bemästra stora problem.När det gäller sysselsättningsfrämjande åtgärderhar regeringen varit så saktfärdig att oppositionen fåttdriva fram regeringens agerande. Förslaget har pre-senterats på för kammaren.När det gäller den kamerala saneringspolitiken ärdet närmast tvärtom. Där far finansministern frammed rödpennan i en så vådlig fart att han inte har fullkontroll. Resultatet blir i vissa fall ogenomtänkt ochdärigenom dåligt, och i värsta fall oförsvarligt urfördelningspolitiskt perspektiv. Konsekvent saknaskonsekvensanalyser.Herr talman! Högkostnadsskyddet i sjukvården ärexempel på detta . Utredningen 2000 harägnat mycken tid, energi och möda åt att lägga framgenomtänkta förslag. Dessa kan regeringen plötsligtinte invänta. De skall man fundera på senare för etteventuellt införande . Men vid halvårsskif-tet skall en kraftig höjning träda i kraft. Utskottetsmodifierade förslag är inte mycket bättre än regering-ens. Reaktionerna har varit kraftfulla, och det är fulltförståeligt. Vi kristdemokrater ställer inte upp på dettahastverk. Vi är däremot beredda att diskute-ra förändringar utifrån förslagen i HSU 2000.Det nu liggande förslaget innebär att patienter medsvåra och långvariga sjukdomar tvingas bära ettmycket tungt besparingskrav. För oss kristdemokraterär det en viktig grundprincip att ingen skall behövaavstå från vård av ekonomiska skäl. Högkostnads-skyddet bör ligga kvar oförändrat på 1 800 kronorbudgetåret ut. Jag yrkar därför bifall till reservation48.Herr talman! Regeringens förslag på tandvårdsom-rådet är ytterligare ett exempel på dåliga, ogenom-tänkta förslag. som regeringen i praktikenaviserar den allmänna tandvårdsförsäkringens avskaf-fande föreslås en omfattande revide-ring av nuvarande tandvårdstaxa fr.o.m. den 1 oktoberi höst. Den reviderade taxan skall bara gälla i 15 må-nader och sedan skrotas. Men innan den allmännatandvårdsförsäkringen skrotas skall den ge ett ökatstatligt stöd till dem som har relativt låga tandvårds-kostnader och ge minskat stöd till dem som har högrekostnader.Detta kallar jag omvänd fördelningspolitik. Det ärdirekt stötande att höja stödet till dem som har kost-nader på , sänka för dem som harkostnader på , och sänka kraftigtför dem som har på . Den nivånkallar jag för hög tandvårdskostnad. Där skall manminska från till i den statliga subventionen.Regeringens förslag stöds av en utskottsmajoritetbestående av , och Miljö-partiet i både socialförsäkringsutskottet och finansut-skottet. Motivet till denna acceptans är mycket märk-ligt. Att flertalet medborgare får sänkta tandvårds-kostnader motiverar ställningstagandena i utskotten.Detta kan inte kallas för något annat än omvänd för-delningspolitik.Denna politik innebär ett gynnande av flertalet ochett missgynnande av den minoritet som har de störstabehoven. Jag trodde att fördelningspolitik gick ut påatt skydda dem med de största behoven. Vi kristde-mokrater hävdar fortfarande att det är det som ärfördelningspolitik. Däremot accepterar vi kristdemo-krater den besparing som regeringen föreslår inomdetta område. Men när besparingen genomförs skalldet ske på ett sådant sätt att de ökade kostnaderna tasut av det stora flertalet med någorlunda god tandhälsaoch relativt låga tandvårdskostnader. Det är för ossfullständigt självklartHerr talman! Jag yrkar därför bifall till reservation53. Dessutom yrkar jag bifall till reservation 33, somhandlar om biståndet.Anf. 170 ()Herr talman! Jag har några kommentarer i anled-ning av de senaste inläggen när det gäller förslagen ibetänkandet inom socialförsäkringssektorn. har närmast yttrat sig över utgiftstaksamt ändrade anslag innevarande budgetår, dvs. detsom finns under rubriken tilläggsbudget. Övriga be-sparingar som regeringen har pekat på bereds fortfa-rande och presenteras för . Därför harutskottet inte nu behandlat detta, utan det kommeralltså senare.Frågan om utgiftstak och budgetförstärkande åt-gärder måste ju självfallet sättas in i ett ekonomisktsammanhang. Vi vet ju alla hur statsfinanserna såg utpå . I det läget gällde det att snabbt kom-ma till rätta med budgetunderskottet och få stopp påökningen av statsskulden. Därför kom de sanerings-program som vi har lagt fram.Att göra besparingar i socialförsäkringssektorn äringet mål i sig för oss socialdemokrater. Det hängerhelt ihop med det statsfinansiella läget. Vi klarar intesocialförsäkringarna och den gemensamma sektornom vi inte har en stabil och säker ekonomi. Det är därför vi tvingas göra detta.Oppositionen talar med mycket stor indignationom besparingarna. Jag tror att ni skall vara någotförsiktiga där. En stor del av oppositionen hade juansvaret då vi fick ettsammanbrott i ekonomin. Jag tror att ni också skallvara försiktiga eftersom ni också tvingas göra in-dragningar som får mycket stora konsekvenser förenskilda människor därför att ni inte har något störreekonomiskt utrymme.Vi kan konstatera att oppositionen saknar en sam-syn i socialförsäkringarna. De olika partiernas förslagspretar åt olika håll. Längst från verkligheten befinnersig vars utgiftstak understiger Socialde-mokraternas med hela 94 miljarder. Det ger natur-ligtvis mindre resurser för välfärd och utbildning.Som jag ser det skiljer därmed ut sig iväsentlig grad när det gäller synen på samhället.Anmärkningsvärt i den här debatten och i den härfrågan är att i dagens kärva ekonomiskaläge kräver omfattande skattesänkningar med hela 60miljarder. Därutöver drar man bort 15 miljarder frånden kommunala sektorn. Vem tror på fullt allvar atten sådan politik gynnar vårt land och skapar välfärdför folkflertalet?I det läge vi befinner oss i är det naturligtvis vik-tigt att åstadkomma någorlunda rättvisa i det politiskahandlandet. De som har de största ekonomiska margi-nalerna får bidra mest. Det är riktigt och rättvist.Fördelningspolitiskt finns det därför skäl att komplet-tera neddragningar med skattehöjningar, och det skerju också. Så ser alltså den fördelningspolitiska profi-len ut.Det finns ändå anledning att noga följa fördel-ningseffekterna, inte bara av saneringsprogrammetutan också av hur arbetslösheten, den ekonomiskakrisen och förändringarna i den kommunala verksam-heten har drabbat enskilda människor. Där har social-försäkringsutskottet begärt att regeringen i sambandmed kommande förslag utförligt skall redovisa kon-sekvenserna. Regeringen har också utlovat detta.Oppositionen försöker att göra en stor politisk grejav detta. Låt mig då säga att det måste finnas enskyldighet för alla som lägger förslag, inte bara förregeringen, att redovisa vilka konsekvenser de får.Det gäller speciellt om man tar i så våldsamt somflera talare gör här. Jag kräver att ni själva redovisarvilka konsekvenser det ena och det andra får. Nitvingas ju också att göra kraftiga besparingar, speci-ellt som begär mycket kraftiga skatte-sänkningar.Jag menar att hela den här debatten slår tillbaka påer själva. Ni måste själva redovisa var ni står i de härfrågorna.Låt mig säga att för att få ordning på eko-nomin har vi under tvingats göra vissabesparingar. Men det sker med största omsorg omvälfärden och socialförsäkringarna. Jag vill slå fast attvi anser att även skall vara ettvälfärdsland med väl utbyggda trygghetssystem somomfattar alla och har en gemensam finansiering. Enviktig förutsättning är att vi har en stabil och starkekonomi. Det måste vi uppnå.Anf. 171 () replikHerr talman! Först har jag några kommentarergällande utgiftstaket. Regeringen säger att man skallbereda detta vidare. Men man kan inte bara säga attett utgiftstak skall ligga på en viss nivå och ange vissareformer som man över huvud taget inte vet hur manskall genomföra. Jag kan ta upp detta med efterlevan-depensioner och änkepensionen. Man vet över huvudtaget inte vad det ger. Man vet inte hur det skall ge-nomföras osv. Det måste leda till att det blir storaproblem och att hela budgetprocessen mister itrovärdighet.När man inte kan argumentera mer säger man attde borgerliga efterlämnade en dålig ekonomi. Dendåliga ekonomin grundlades . Jag villhänvisa till Hans Tson som påpekade attrealräntechocken kostade ungefär 1 000 miljarderkronor. Vad berodde det på? Jo, på en kreditregleringoch en valutareglering som hade legat kvar alldelesför . Det berodde på en felaktig skattestrukturunder . Det kommer klart fram i enforskningsrapport som refereras i att det var gamla synder som ledde till de storaproblem som vi fick i början av 90-talet.Nu försöker man lösa samma strukturfel genom atthöja skatterna, och då får man massarbetslöshet. Detär mycket sorgligt, eftersom det äventyrar Sverigesframtid.Anf. 172 () replikHerr talman! Meningen med vårpropositionen äratt man lägger fast ett mål för den ekonomiska politi-ken. Där säger vi att det skall vara balans 1998. Dåanger man också vissa utgiftstak. sig skyldig till ett slarvigt citat tidigare när detgällde utgiftstaket. I propositionen på s. 61 står det attde normalt inte skall omprövas. De utgiftstak som vilägger fast skall självfallet hållas.