prot · GJ0976 · 1996-03-27 00:00:00 — En långsiktigthållbar ekonomisk utveckling kräver faktiskt också enstabil miljö och en riktig hantering av naturresurserna.Vi kan se hur den ekonomiska utvecklingen för delarav insjöfisket eller hur den ekonomiska utvecklingenför delar av skogsbruket i stora delar av , föratt ta några exempel - det kan också gälla den eko-nomiska utvecklingen kring Tjernobyl - har begrän-sats på grund av en negativ miljöutveckling. Det gäl-ler, menar jag, att vända på detta och se till att det blirett positivt samband mellan å ena sidan ekologin ochdet riktiga miljötänkandet och å andra sidan ekono-min.Fru talman! Vid sidan av kopplingen mellan sys-selsättningen och arbetslösheten och miljön ochkopplingen mellan ekonomi och ekologi finns entredje punkt, som kanske är den viktigaste, och dethandlar om att utnyttja människokraften, att utnyttjaengagemanget i miljöarbetet hos de många enskildamänniskorna. Jag noterar att det i regeringens redo-visning talas bl.a. om kommittéer som tillsätts för atthantera t.ex. Jag tror, fru talman,att det viktigaste är att använda människors engage-mang i de frågorna, att stimulera det, att bejaka det,att se till att människor får utlopp för miljöengage-manget och naturligtvis att hjälpa till med en sådanutveckling.Jag hoppas, fru talman, att detta är sådant somåterkommer i kommande redovisningar från regering-en över miljöarbetet under det gångna året.Det finns, fru talman, en sak i den här redovis-ningen som jag är litet förvånad över, nämligen attkärnsäkerhets- och strålskyddsfrågorna, som ju hör tillMiljödepartementets ansvarsområde, bara redovisas ien bilaga, utan någon politisk bedömning, och dettamed hänvisning till att en del rapportering kring Os-karshamn inte fanns inne för samman-ställandet av materialet. Detta är, fru talman, möjligenen förklaring, men det är ingen ursäkt. Det finns ettmaterial kring kärnsäkerhets- och strålskyddsfrågoratt bedöma, och jag menar att det är angeläget för denallmänna debatten, för energidiskussionen och inteminst för jordbruksutskottet, som ju framöver kom-mer att få ansvaret också för de frågorna, att vi i godtid får en politisk bedömning av hur de här sakfrågor-na ligger till.Nu saknas en sådan bedömning. Vi beklagar detfrån sida, och vi menar att man bör tala omför regeringen att det inte bör vara på det sättet. Re-dovisningarna av de olika miljöfrågorna bör ha ocksåen politisk bedömning. Detta är, fru talman, anled-ningen till vår reservation nr 12, till vilken jag härmedyrkar bifall. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan i jordbruksutskottets betänkande.Anf. 153 ()Fru talman! Hur har det gått 1995? När man gören utvärdering och en analys av som liggerbakom en är det meningen att man utifrån detta ocksåskall dra positiva slutsatser och att det skall ge erfa-renheter inför framtiden.En sak är ganska klar när det gäller vårt eget landsmiljöpolitik, nämligen att den har fått en mer interna-tionell prägel, framför allt utifrån det EU-samarbetesom har tagit form . Det råderinget tvivel om att EU-samarbetet har utomordentligtstor betydelse för svensk miljöpolitik. Vi vet att viinte kan lösa de övergripande miljöproblemen pånationell nivå, utan det krävs ett internationellt sam-arbete. Då är det också naturligt att vi i vårt närområ-de, i vårt eget , ser till att vi får detta positivasamarbete. Här ligger de stora möjligheterna, härligger de goda möjligheterna att skapa en bättre miljöockså i vårt eget land.Det är när vi diskuterar miljöfrågor också viktigtatt diskussionen förs utifrån en optimistisk syn. Viskall inte angripa miljöfrågorna utifrån pessimism,utan vi har anledning att diskutera, lägga fram förslagoch analysera de här frågorna utifrån en optimism,utifrån att vi skall kunna klara av att se till att de pro-blem vi har minimeras och att också framtiden blirsådan att vi och våra efterkommande kan leva i engod miljö.Det här hänger också samman med den människo-syn man har. Vi moderater ser det som väldigt viktigtatt man i det här sammanhanget utgår från en männi-skosyn som markerar den enskilda människans an-svar. Vi har ju erfarenheter från vår egen historia avatt kollektiva styrinstrument i mycket stor omfattningär oerhört destruktiva för miljön - de är i principmiljöskadliga, miljöfarliga. Detta har visat sig i degamla statskapitalistiska staterna.Om vi skall klara våra miljöproblem framöver ochockså kunna skapa förutsättningar för en god miljömåste vi i stället utgå från den enskilde, från det indi-viduella ansvaret. Människan är skapelsens krona, ochi detta ligger också att människan har förnuft och atthon har möjligheter och ansvar att ta sig an problemoch ta till sig förutsättningar och möjligheter. På detsättet skall vi också, menar vi, gå in och angripa,analysera och delta i de här viktiga frågorna.Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reserva-tionerna nr 1 och 9. Vi har fler reservationer, men jagyrkar inte bifall till alla. Det innebär, som vi brukarsäga, inte någon gradering av innehållet i reservatio-nerna, utan det hänger samman med att vi vill sparatid åt kammaren.En sak är säker när det gäller det hittillsvarandemiljöarbetet, nämligen att vi inte har lyckats uppnåvåra uppsatta miljömål. Av de 150 miljömål som vipå det ena eller andra sättet har ställt upp har vi upp-nått enbart ett minimum. Detta kräver, menar vi frånmoderat sida, att vi nu går in i en djupgående analysav målen och våra föreställningar om hur vi skalluppnå målen. Det här är en så angelägen analys att vivill ge regeringen detta till känna. Utskottet förutsätteratt regeringen ändå genomför detta. Det kan man ioch för sig förutsätta, men vi har den uppfattningenatt den här frågan har den digniteten att riksdagenmåste ta ett ansvar på den här punkten. Vi menar attdetta är nödvändigt, eftersom det här är fråga omrespekt för de politiska besluten och de politiska må-len. Om vi bara skriftligen sätter upp mål som är finaoch vackra men inte uppnår målen, då förlorar viockså respekten för det stora och viktiga miljöarbetet.Därför måste vi gå in mer ingående och analysera måloch metoder för att se hur vi bättre skall kunna uppnåvad vi eftersträvar i det här sammanhanget.En annan viktig fråga som vi tar upp är sjösäker-heten. Vi har fått rapporter om katastrofer, stora ka-tastrofer, när det gäller tonnaget som passerar i våravatten och på våra världshav. Vi har fått rapporter omatt det är dåligt ställt med en stor del av det interna-tionella tonnaget. Vi har från moderat sida också i EU- framför allt genom - tagit upp de härfrågorna och varit pådrivande. Om vi skall komma tillrätta med de här viktiga frågorna måste det ske påinternationell basis, och framför allt måste det skeinom ramen för det europeiska samarbetet.Utskottet hänvisar till en utredning, som regering-en tillsatte , i anledning av Estoniaka-tastrofen. Det som skulle tas upp i utredningen varinte i första hand miljöaspekter utan säkerhetsaspek-ter, framför allt i anslutning till personbefordran. Vimenar att det arbete som pågår i den utredningen inteär tillräckligt. Jag skulle ändå vilja fråga miljöminis-tern om man i den utredningen tar upp de övergripan-de säkerhetsfrågorna ur miljösynpunkt. Det är nämli-gen litet oklart i vilken omfattning de frågorna kom-mer in i bilden. Vi tycker att det är så angeläget att vifår en ökad säkerhet vid sjötransporter att i dehär frågorna måste vara pådrivande i det europeiskasamarbetet och i internationella forum.En annan sak som vi tar upp tillsammans medFolkpartiet och är frågan hur vi skallanvända miljöersättningarna i jordbruket. EU står därför av finansieringen, och vi finansierar inomramen för anslag . Vi vet att dessa ersättningarinte kommer att utnyttjas, bl.a. beroende på att det ärså krångligt att tillgodogöra sig det här miljöstödet.Detta är till stort förfång för vår miljö i och med att vipå det här sättet inte uppnår de mål som låg bakomden gemensamma finansieringen, mål som är gemen-samma med EU:s.Vi säger därför i reservation nr 9 att regeringen nuskall gå in och mycket aktivt pröva en utvidgning avvallstödet, eftersom detta är en viktig del i det härsammanhanget.Det är viktigt just från miljösynpunkt - inom ra-men för ett utvidgat vallstöd får vi då enklare systemnär det gäller att uppnå miljömål, och till-godogör vi oss de ersättningar som finns framförhand-lade i EU. Det är ett starkt önskemål från näringen.Det är faktiskt också en fråga om konkurrensneutrali-tet när det gäller svenskt jordbruk visavi jordbruk iinternationella sammanhang, men miljömålet är detviktiga. Jag beklagar att vi i utskottet inte har kunnatfå majoritet för den här viktiga saken, som väldigtmånga har pekat på.Ytterligare en punkt är frågan om våtmarkerna. Vivet att våtmarkerna har stor betydelse när det gällerreningsmöjligheter, och här har vi nu förutsättningaratt inom ramen för EU-stödet och inom ramen för enaktiv inhemsk politik se till att vi kan anlägga ochåterupprätta våtmarker. I en reservation säger vi frånmoderat håll att om det är så att man anlägger våt-marker på värdefull jordbruksmark - ellerannan mark - skall man få ersättning utifrån avkast-ningsvärdet. finns det gränser för ersättningen,och det innebär att man på jordar som har högre av-kastningsvärde helt enkelt inte har råd att anläggavåtmarker. Så är förhållandet i t.ex. Utskottethar fått uppvaktningar i den här frågan. Vi vet samti-digt att det är just i de områdena som det är viktigastur miljösynpunkt att kunna anlägga våtmarker. Därförsäger vi att vi måste se över reglerna så att de blirbättre anpassade till avkastningen. Vi vet hur det kangå till vad gäller de särskilda arealstöd som finnsinom ramen för EU-principerna när det gäller arealer-sättningarna i jordbruket. Detta är en angelägen fråga.Fru talman! Jag vill också ta upp frågan om bil-parken, där vi också har en reservation. Det är enframtidsfråga. I håller vi på att halka eftermycket betänkligt när det gäller förnyelsen av bilpar-ken. Om vi tittar på några länder och jämför antaletbilar som är gamla finner vi att i Sverige44 % av bilparken är , i , iStorbritannien , i och i 33 %.Vi ligger alltså väldigt illa till om vi ser på den bilparkvi har i och i övriga industriländer.Detta är en miljöfråga. Införandet av katalysatornvar en av de största miljöinsatser som har gjorts. Därvar vi moderater mycket starkt pådrivande. Om viunder hade haft samma förnyelse av bil-parken som hade kväveoxidutsläppenvarit lägre än vad de är i dag.Utskottet hänvisar till att det här är en skattefråga.Vi menar att det inte bara är det. Det här är en såviktig miljöfråga - inte minst miljöministern talar oftaom trafiken och miljön - att regeringen nu måste tittapå hur vi aktivt skall kunna bidra till att förnya bilpar-ken. Det gör man inte genom att lägga avgifter påbilar. Det skulle innebära att färre personer hade rådatt köpa nya bilar. Men hur skall vi göra? Det är enuppgift att lösa för regeringen, som har ansvaret föratt lägga fram förslag. Denna hemställan gör vi frånmoderat håll.Till sist vill jag ta upp växthuseffekten, som jagtror att vi är överens om är den viktigaste globalafrågan. Här är jag bekymrad, fru talman, över designaler som ges, inte minst från visst regeringshåll.Jörgen har gått ut och sagt att han mycketväl kan tänka sig att förhandla med norrmännen - jagvet inte om det pågår förhandlingar - om att vi skallköpa fossilgasenergi från i anslutning till att viavvecklar våra egna kärnkraftverk. Jag säger"fossilgasenergi", för det är vad det handlar om.Jag måste då fråga miljöministern: miljömi-nistern samma uppfattning? Skulle vi genom för tidigavveckling ersätta två kärnkraftverk med fossilgase-nergi från kan vi inte uppnå miljömålen. Dåkan inte miljöministern gå ut och säga: skall viklämma åt bilismen så mycket hårdare. Om vi intetillvaratar vår kärnenergi utan måste köpa energi frånNorge, energi ur källor som är mycket, mycket värreän bilismen när det gäller koldioxidutsläppen, måstevi försöka kompensera oss på annat sätt. Det innebär,fru talman, att barnfamiljerna och pensionärerna fårhögre bilkostnader och därmed inte har råd att ha kvarsina bilar.Därför vill jag fråga miljöministern: miljö-ministern uppfattning när detgäller det sätt på vilket vi skall ersätta kärnkraften -att vi skall förhandla med om att köpa fossilga-senergi till det svenska folkhushållet? Det skulle varaett dubbelfel, fru talman. Vi skulle till höga kostnaderför folkhushållet avveckla en energikälla som frånmiljösynpunkt är betydligt bättre än fossilgasenerginfrån Norge.Med detta, fru talman, ber jag att än en gång fåyrka bifall till reservationerna 1 och 9.Anf. 154 () replikFru talman! När man lyssnar på den moderata be-skrivningen av hur miljöpolitiken skall finansierasinser man att barnfamiljer och pensionärer är denhuvudsakliga inkomstkällan i den moderata politiken.Det är naturligtvis inte så att den gruppen kommer attvara den som drabbas av ett aktivt miljöarbete.Jag har litet svårt att förstå syn påmiljömålen. Är det inte så, , att ett mil-jömål i också är att avveckla kärnkraften?Man får väl svårt att nå det miljömålet om man inteavvecklar kärnkraften? Vi måste väl ändå börja attgöra också detta - observera att jag säger "ocksådetta" - för att nå våra gemensamma mål?Göte drar också in den nordiska tankenoch berör andra länder, som t.ex. och dessdelaktighet. Jag undrar om har någrafunderingar om hur det kommer sig att danskarna närdet gäller den gemensamma miljöpolitiken har ambi-tionen att skall stängas. Finns det möjligennågot granntänkande eller någon grannsämja där somvi bör ägna någon uppmärksamhet?Vad jag egentligen begärde replik för var GöteJonssons syn på miljöprogrammet i jordbruket. Jagtycker att den inställning som redovisartill stor del är riktig. Vallstöd och den typen av åtgär-der inom miljöprogrammet kan nog ha sina poängerför att klara en hel del miljöfrågeställningarna i jord-bruket.I botten på mycket av jordbrukspolitiken lig-ger en uppgörelse och ett beslut i utskott och kamma-re, grundat på just uppgörelsen mellan Socialdemo-kraterna och . Inom ramen för den kommernaturligtvis mycket av de här diskussionerna att kunnaföras. Jag tror att det är viktigt att ha insikten att desom är berörda av de här frågorna är medvetna omdem. Diskussionerna förs, och engagemanget finns.Jag tror att det räcker som ställningstagande för kam-marens del.Anf. 155 () replikFru talman! Det var ju i och för sig en intressantupplysning, . Men det var ju så att iden uppgörelse ni träffade finns inget generellt vall-stöd. I den uppgörelsen finns inte något utvidgat vall-stöd. Hur skall då kammaren kunna lita på att detfinns med i nästa uppgörelse? Har för det?Från moderat sida förde vi fram kravet på gene-rellt vallstöd när den förra uppgörelsen träffadesmellan och Socialdemokraterna, och vi anvi-sade pengar till det. Varför var ni inte med då, om niskall vara med nu? Är den viktiga frågan vem manträffar uppgörelse med och inte vilket resultat manvill uppnå?När det gäller den här reservationen har LennartDaléus föredragit att sitta i knäet på i stället för att göra upp med de partier som nustår bakom förslaget. I och för sig respekterar jag det,men det går då inte att säga att man är före-språkare för det vallstöd som man säger nej till ochsom man en gång har sagt nej till.När det gäller frågan om det internationella sam-arbetet och barnfamiljerna, är jag bekymrad överbarnfamiljernas och pensionärerernas situation omman genomför den energipolitiken, därför att vi får jualla vara med och betala. Det får även barnfamiljeroch pensionärer. I utbyte får man en försämrad miljö.Det är detta som är dubbelfelet. I det sammanhangethandlar det också om vilka internationella och nordis-ka kontakter man tar.Vi har de energikällor som vi har. Från moderatsida anser vi att de skall användas så länge de är tek-niskt säkra. Sedan skall de avvecklas. Då får vi tid attersätta dessa energikällor med miljömässigt bättreenergiresurser.Anf. 156 () replikFru talman! Jag har inte haft några ambitioner attsitta i knät på eller den nya jord-bruksministern. Det jag säger är att vi har haft endiskussion i samband med vårt EU-inträde som resul-terade i en mängd spretande förslag i dessa frågor. Idet perspektivet lade två partier gemensamt en uppgö-relse i botten på det som sedan blev ett riksdagsbeslut.Det är alltså inte en uppgörelse som gäller i Sverigesjordbrukspolitik; det är ett riksdagsbeslut. Det är detvi nu skall förvalta.Jag vet att vi har litet olika syn på hur man förval-tar det arbetet. Det har jag all respekt för. Jag läste attGöte uttalade sig i en av våra mer kändaveckotidningar - den heter Land - och sade att hanhade svårt att förstå att och sig så bundna av den här överenskommelsen.Men det är så, fru talman, att jag tillhör den litetgammalmodiga skola som säger att det är en poäng håller överenskommelser och arbetar inom dem.Det är den ambitionen vi fullföljer med inriktningenatt de miljöpengar har fått skall utnyttjas påbästa sätt. Det finns alltså möjlighet att arbeta med detinom ramen för det fattade beslutet.Sedan får vi ju diskutera kommande budgetår ochse vilka förutsättningar som då finns för att utnyttjamer av EU:s stödpengar i nya program. Jag tycker attdet är en utmärkt ambition. Jag delar den i högsta gradoch tycker att det bör avsättas mer resurser till detta.Men jag har också respekt, fru talman, för att manpolitiskt agerar som gör i den här fråganmed en reservation till en skrivelse från Miljödepar-tementet när man vill åstadkomma en förändring avett jordbrukspolitiskt beslut. Jag har respekt för denpolitiska ambitionen.Kärnkraften är väl inte mycket mer att orda om,annat än att konstatera att vi har olika uppfattning iden frågan. Det är uppenbart, och vi får återkommatill det i flera andra sammanhang. Men jag tycker inteatt man från moderat håll helt skall låtsas som omdetta inte existerar också som miljömål. Det är viktigtatt också den miljöfrågan hanteras med allvar av,hoppas jag, både och den här kammaren.Anf. 157 () replikFru talman! Jag vet inte vilket knä som är bäst attsitta i, . Jag har egentligen ingen am-bition att pröva, men det kanske är angeläget; detkanske är angenämt.Lennart säger att här förelåg en rad spre-tande förslag. Men det var ju inte så, förelåg från flera partier konkreta förslag basera-de på den politik som regeringen hade utarbetat,den jordbrukspolitik som hade sig-nerat. I den miljöpolitiken och EU-politiken låg att viockså skulle utnyttja de medel som vi hade förhandlatoss till. Där låg också riktlinjer - enkla, klara, generel-la riktlinjer - när det gällde miljömålen. I de riktlin-jerna fanns också vallstödet med, därför att det var enviktig del i det här sammanhanget.Jag är litet förvånad över att kallardetta "spretande förslag". Jag har bättre omdöme attge om jordbruksminister än att han ladefram spretande förslag för den här kammaren.Jag har respekt för att avtal skall hållas. i den romerska rätten på latin. Men vi utnyttjarju inte pengarna och bönderna får inte del av demdärför att de nuvarande reglerna är så krångliga inte ens vill fylla i blanketterna. Om det är så,, att man inte uppnår målen med debeslut som är fattade, är det då orimligt att säga attmålen måste ses över? Är det då orimligt att säga attvi i stället måste få mera generella regler som gör attdet blir bra både för bonde och miljö? Det är det somär den moderata målsättningen. Det kanske är politik,men det är också politik med innehåll, LennartDaléus.Anf. 158 ()Fru talman! Jag instämmer med de föregående ta-larna om att det är viktigt att samarbeta och vara op-timistisk när det gäller miljöpolitik, och kanske annanpolitik också, men det är också viktigt att vara kritisk.Efter att ha läst betänkandet och regeringsskrivelsensom vi skall debattera kan man konstatera attregeringens miljöpolitik kännetecknas av motstridigabudskap om miljötillståndet. Det handlar mer om skall känna sig ganska lugn. att man förvaltar den borgerliga regeringensmiljöpolitik. Det är klart att man kan se det så.Å ena sidan är regeringen både offensiv och fram-gångsrik. hade, kan man läsa, en pådrivanderoll i olika internationella förhandlingar. Jag tvivlarinte på det. Å andra sidan redovisar skrivelserna attbara ett av nio nationella miljömål kan sägas bli upp-fyllt. Då måste man också komma ihåg att det finnsandra mål som inte är uppställda.Man måste ställa sig frågan hur det här hängerihop. Jag kan förstå att det är viktigt för regeringen attframstå som offensiv och framgångsrik i en sådan häroerhört viktig fråga. Vad jag däremot inte förstår, frutalman, är hur vi i den här kammaren skall kunnafortsätta att svälja beskeden om att allt är isin ordning i stället för att vara kritiskt analyserande.Alla som sitter här känner ju till att rapporterständigt kommer om miljötillståndet både i Sverigeoch i EU. Det är ju nämligen här i som vihar fastställt de olika nationella miljömålen, och detär också här vi skall reagera när den politik som vifattat beslut om av olika skäl inte kan uppfyllas. Närverkligheten blir en helt annan än den vi tänkt oss ärdet dags att fundera över de miljöpolitiska medlen, demiljöpolitiska målen och över hur konflikter mellanmiljö och andra samhällsmål skall lösas.Fru talman! Det är helt uppenbart att det behövsen analys av de miljöpolitiska målen, måluppfyllelsenoch de medel som står till förfogande. Av riksdagenfastställda mål måste nås. Om så inte sker måste vi tareda på varför och om det finns grundläggande fel isjälva målformuleringarna, och vi måste föreslå åt-gärder.Jag har tagit upp de här kraven tidigare i kamma-ren. Jag har då fått till svar av miljöministern att denutredning som jag vill att en expertkommission skallutföra ryms inom Agenda 21-kommitténs uppdrag.Jag har inte riktigt trott på det tidigare, och jag görinte det nu heller. är en ut-märkt kommitté, och den skall syssla med de frågorsom den var tänkt för: att följa upp det nationellaarbetet med , att tydliggöra den enskildeindividens ansvar i miljöarbetet för medborgaren ochatt stämma av hur miljömålen uppfylls och fungerarinom Agenda 21-arbetet. Det är utmärkt bra och detarbetet drivs med kraft i kommittén. Jag vill gärnaframhålla att miljöministern här gör stora insatser.Folkpartiet föreslår att regeringen skall tillkalla enkommission som skall analysera miljömålen, tillhö-rande medel och sammanvägning med andra sam-hällsmål enligt den reservation som vi har till det härbetänkandet. Det är av stor vikt att riksdagfår en genomgripande analys av de grundläggandefrågorna: beslutsprocessen, effektiviteten i miljöpoli-tiken och förslag till åtgärder.Den nya regeringen borde välkomna ett sådantbeslut av . Som också sadeförut har den nye statsministern klart deklarerat att deekologiska kraven på utvecklingen i samhället skallleda till ett hållbart samhälle. Det skulle nästan varasjälvklart att man hade ambitionen att utreda för atttydliggöra miljöpolitiken.Om jag får göra en liten utvikning, fru talman, villjag säga att jag tycker att det är viktigt att funderaöver det som har hänt efter regeringsbildningen. Detfinns några frågeställningar som är angelägna ur mil-jösynpunkt. Vad betyder det att frågor om planeringoch markanvändning flyttar från ?Det statsråd som blir högste ansvarige för älvskyd-det har kastat lystnablickar mot outbyggda älvar och fört ny vattenkraft påtal. Det finns också andra frågeställningar. Varförantyder man över huvud taget inte någonting ommiljöskatter och utrymmet för sänkta skatter på arbetei regeringsförklaringen, när man talar om det ekolo-giskt hållbara samhället?Jag har förut i debatten pekat på vikten av att mantar in miljöfrågorna i alla sektorer och får en bredarediskussion om detta i kammaren. Jag har vid ett tillfäl-le fått ett löfte av ministern. Ministern väckte självtanken på att det skulle ordnas en allmänpolitisk mil-jödebatt i där alla ministrarna skulle varanärvarande.