prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — Den svagaste länken är nogvår förmåga att se och tolka vad som verkligen sker idet som synes ske i vår omvärld.Försvarets förmåga till anpassning är en avgöran-de och central fråga för svensk försvarspolitik. Lågomedelbar försvarsförmåga och svårigheter att förut-säga omvärldsutvecklingen ställer stora krav på an-passningsförmåga. Utskottet anser liksom Kristdemo-kraterna att måste beredas tillfälleatt ta del av aktuellt läge i denna för säkerhetså vitala fråga.Ett beslut om höjning av krigsdugligheten kommertroligen att fattas, då det säkerhetspolitiska läget i våromvärld är spänt. Att då återgå till en högre försvars-nivå låter sig inte göras i en handvändning. Strategis-ka insatsvaror och militärt materiel som behöver im-porteras blir ofta föremål för exportförbud när beho-ven är som störst. Vår anpassningsstrategi är därförtrovärdig endast så länge som vi har en levande in-hemsk försvarsindustri. kompetens inomförsvarsmaterielområdet utgör därför en säkerhets-politisk och högteknologisk tillgång som vi måstevärna. Vi måste ha en långsiktigt stabil politisk syn påförsvarsindustrins förutsättningar.Fru talman! När omorganiseras tillFörsvarsmakten internationella kommando och detskapas en snabbinsatsstyrka får vi möjlighet att bättresamordna och effektivisera vår internationella säker-hetspolitik.Utskottet delar syn på etiskutbildning, som vi har beskrivit i vår motion. Efter-som vi eftersträvar ett brett utländskt deltagande iutbildning för internationell verksamhet, är etikfrå-gorna viktiga för att underlätta och klara av svåraställningstaganden i fredsfrämjande operationer. Lik-som i den svenska skolan kan den kristna etiken ge-nomsyra även den svenska internationella utbildning-en. Forskning och erfarenhetsutbyte mellan Sverigeoch andra länder inom etikområdet kan också ge ettvärdefullt bidrag till uppbyggandet av demokratiskaförsvarsmakter.Den mänskliga aspekten tenderar att komma bort idetta försvarsbeslut. Förändringar innebär att mångafamiljer får bryta upp från sin trygghet. Stor omsorgmåste visas för dessa. Utan de kompetenta och lojalamänniskor som tjänstgör i totalförsvaret skulle Sveri-ges säkerhet inte vara mycket värd.Fru talman! ställer sig till vissadelar bakom den inriktning av totalförsvaret sombeslutades i etapp ett. Satsningar på det civila försva-ret som motverkar det moderna samhällets sårbarhetär viktiga. förmåga och förutsättningar attdelta i fredsfrämjande insatser förbättras, och detbreda nyttjandet av pliktpersonal stärker engage-manget och trovärdigheten för vår säkerhetspolitik.Fred innebär en ordning präglad av respekt förmänniskovärdet, sanning, rättvisa, frihet och gemen-skap. Fred kan bara byggas genom aktiva ansträng-ningar, och ett effektivt totalförsvar är ett av flerabidrag till stabilitet i vårt närområde. Det är en förut-sättning för att vår strävan att hålla oss utanför kriseroch krig skall kunna bli respekterad och för att skaparespekt för vår vilja och förmåga att försvara oss omvi blir angripna.Omvärlden värderar vår säkerhetspolitik bl.a. medutgångspunkt från de säkerhetspolitiska signaler visänder ut inför ett nytt försvarsbeslut. Våra säkerhets-politiska mål och vårt aktiva deltagande i byggandetav en alleuropeisk säkerhetsordning måste stödjas aven trovärdig försvarsförmåga.Osäkerheten i omvärlden kräver både en god för-måga att höja beredskapen i krigsorganisationen ochett stabilt grundskydd för anpassning av totalförsva-rets resurser vid långsiktiga förändringar. Den beslu-tade besparingen på bör därför inte verkställas. Denpåbörjade utvecklingen och moderniseringen enligtFörsvarsbeslut 92 är hotad. Detta försvarsbeslutkommer att påverka försvaret långt in i nästa sekel.Jag yrkar bifall till reservation 5 i denna del underhemställanspunkt 11.Fru talman! ligger också underFörsvarsdepartementet. Utvecklingen i vårt närområ-de har för del inneburit ett väsent-ligt ökat övervakningsbehov till sjöss. Det gäller dencivila gränskontrollen, fiskekontrollverksamheten ochsäkerhetsarbetet inklusive miljö- och sjörädd-ningstjänsten. Vi kristdemokrater har föreslagit attKustbevakningen tillförs ytterligare resurser för attlösa uppgifterna.Under utskottets behandling har det framkommitatt regeringen uppdragit åt att ana-lysera konsekvenserna av vårt EU-medlemskap påKustbevakningens område. I ett särskilt yttrande sägervi därför att vi avvaktar ett beslutsunderlag från rege-ringen.I detta anförande instämde , , och (allakd).Anf. 15 ():Fru talman! Det är en omvälvande tid vi lever i. Isäkerhetspolitiken krävs prövning och ställningsta-ganden till många och komplicerade förlopp, dess-utom ofta i snabb takt. Försvarspolitiken har på någrafå år fått helt andra förutsättningar än de som tidigaregällde. Efter att ha inriktatoss på ett relativt stort invasionsförsvar, ställer vi nuom inriktningen till ett försvar anpassat för den nyasäkerhetspolitiska miljö vi lever i och till ett totalför-svar med förmåga att möta framtida påfrestningar avskiftande slag.Vår Försvarsmakt är en komplex och omfattandeorganisation som till sin karaktär alltid måste varadynamisk och anpassningsbar. Det karaktärsdragethar sannerligen prövats. Om-ställningen har pågått , och jagskulle vilja beskriva den i två faser.I den första fasen, som vi nu är i slutskedet av, haromställningen bestått av förändringar och minskningav "hårdvalutan", om man får uttrycka det så. Vi harreducerat antalet krigsförband och grundorganisatio-nen. Vi har skurit bort de delar som har haft densämsta rörligheten och slagkraften, och vi har satsatbetydande resurser på en materiell kvalitetsförbättringinom alla vapenslag.I den andra fasen av omställningen kommer heltandra faktorer att behöva utvecklas. Nyckelorden förden processen är kommunikation, information ochsamverkan. Här är det "mjukvaran" vi skall arbetamed. Den absolut viktigaste faktorn i denna fas ärmänniskorna i Försvarsmakten. Det är deras kunnan-de, kompetens och engagemang som avgör hur fram-gångsrikt resultatet blir.Det försvarsbeslutet vi nu står inför att fatta, läg-ger den grund som behövs för att successivt gå in i fastvå. Jag är medveten om att dessa två skeenden intehar en klar och tydlig skiljelinje, men jag tror att manmed fog kan säga att dagens beslut utgör ett ordentligtavstamp för fas två.Vad innebär då detta i konkreta termer? Först ochfrämst kan vi göra tydligt vilken målbild vi har. Imilitära termer kan man tala om en doktrinutveckling.Vad avser roll i det arbetet, kan vi konsta-tera att med de fyra huvuduppgifter, varav två nya,som beslutade om , lades grun-den. förfinar vi och utvecklar mer i detalj hurdessa skall genomföras och vilka förutsättningarna ärför det arbetet.Vi har haft att välja mellan två huvudinriktningar.Den ena består i att ständigt, oberoende av omvärlds-förändringar, satsa alla våra resurser i en relativt stororganisation. Den inriktningen får stora negativakonsekvenser. Vår möjlighet att vidmakthålla en högmateriell standard utesluts. Inte minst oroande är atten stor fast struktur innebär förändringsobenägenhet.Att bibehålla blir viktigare än att utveckla. Den in-riktningen valde vi bort.Vi har i stället valt att ta det första viktiga stegetmot en mycket utmanande uppgift; att skapa förut-sättningar för att möta en framtida miljö varom manpå många punkter kan konstatera att osäkerheten ärbetydande. Det finns de som oroas och tvivlar, menhar vi egentligen något val? Måste vi inte sluta attständigt dra paralleller med hur det var under detandra världskriget eller rent av det första?Det finns bara en sak historien lära oss om krigs-planering, och det är att det nästan aldrig går enligtgeneralstabens i förhand uppgjorda planer - i alla fallinte om det är försvarskrig vi talar om, och det är judet enda som är relevant för Sverige.Att våga ta steget att planera för framtidens hot,inte gårdagens, är vad utmaningen består av. Att ha enkrigsorganisation som kan anpassas till en förändradomvärldsbild är på inget sätt nytt, men blir det ettcentralt begrepp i försvarspolitiken.Ju längre fram i tiden ett militärt angrepp motSverige skall förutses, desto svårare blir det att förståoch förutse hur det kan gestalta sig. Därmed ställsstörre krav på operativ handlingsfrihet. En sådan merförutsättningslös planering får, med några få undan-tag, inte syfta till att vi i detalj beskriver en vissmålbild och en därtill definierad militär organisation.En sådan strategi skulle motverka vår målsättninggenom att den skulle få en starkt styrande verkan ochhämma flexibelt tänkande och handlande.Planeringen bör i stället inriktas på att skapa enöverblick och en handlingsfrihet när det gäller vilkaanpassningsmöjligheter som står oss till buds, vilkatidskrav som gäller, vilka resursbehov olika åtgärderkräver samt, inte minst, att få en klar bild av när olikahandlingsmöjligheter är realistiska. Ensådan planering kräver att vi successivt följer, utvär-derar och reviderar.Om jag får återknyta till vad jag tidigare kalladefas två i Försvarsmaktens omställning, innebär an-passningsförmågan att, utöver den självklara betydel-se grundorganisationen har, verksamhet i form avkvalificerad utbildning med stöd av simulatorer ochannan utrustning blir centralare för vår förmåga tillanpassning än förläggningar och administrations-byggnader.Kompetensutveckling i olika former är en nöd-vändighet. Detta pågår och måste intensi-fieras ytterligare. Den föreslagna skolutrednigensuppdrag skall ses som ett instrument för att öka kom-petensen genom att kraftsamla goda resurser i etttotalförsvarsperspektiv.En i hög grad kompetenshöjande faktor är vårmedverkan i olika former av internationella insatser.Den effekten är dock på intet sätt är någon huvudor-sak till att denna uppgift nu spelar en allt viktigare rolli totalförsvarets dagliga verksamhet. Det handlarnaturligtvis om att totalförsvarets personal och resur-ser är ett så utomordentligt viktigt säkerhetspolitisktinstrument.Ytterst handlar det ju ändå om att vår egen säker-het tryggas bäst utanför landets gränser. Svensk per-sonal i FN:s blå baskrar har bidragit till att förebyggaväpnade konflikter så länge uppgiften har funnits. Nuhar vi både möjlighet och ansvar för att utöka dentraditionen till att omfatta många olika former avinternationella fredsfrämjande insatser.Det är för övrigt en mycket märklig prioriteringModeraterna väljer att göra när de vill tona ned För-svarsmaktens roll som säkerhetspolitiskt instrument.Det värde som ligger i att Försvarsmaktens perso-nal tillsammans med personal människor från andraländer förebygger konflikter eller övervakar ömtåligafredsavtal till hjälp för människor i stor nöd och underofta ytterst svåra förhållanden, kan inte överskattas.Fru talman! Den debatt vi för här , har före-gåtts av en intensiv debatt om de delar av försvars-politiken som avser nedläggning av förband. Jag skallinte kommentera detta nämnvärt, då iett senare anförande återkommer till det. Med mittinlägg i debatten försökte jag ge en, visserligenmycket summarisk, bild av hur vi vill forma försvars-politiken på lång sikt.Om man lyssnat till debatten har man nog fått in-trycket att alla är emot de nedläggningar som vi före-slår. En del debattörer, även i denna kammare, fårförsvarsbeslutet att likna . Det är beklag-ligt och det är med viss sorg i hjärtat som jag konsta-terar att några försvarspolitiker till slut ändå valde attvara regionalpolitiker. Omsorgen om förbandet hem-ma gick före försvarspolitikens bästa.Det är dock med stolthet och glädje som jag kankonstatera att det inte gäller företrädarna för vare sigdet parti som jag tillhör eller för . Att taansvar för en helhet innebär ibland att enskilda frågorfår stå tillbaka - en börda som inte alltid är så lätt,men hedervärd för den som orkar bära den. Det an-svaret för ett bra svenskt försvar har socialdemokratinburit , så det är kanske inte så konstigtatt företrädare för andra partier visar sin frustrationöver både allvaret och svårigheterna.Arne , den märkliga sifferexercisen kanväl ändå bara förvåna denna kammare. Men, ArneAndersson, kan det verkligen vara en skamlig hand-ling att man företräder sitt partis politik? ärman i minoritet, och det är tråkigt. Men i en demo-krati finns det klara spelregler för detta.Lennart Rohdin, varför alla dessa stora dramatiskanedskärningar nu? Ni hade ju så goda möjligheter dåni medverkade i regeringen för bara litet drygt två årsedan. Kan ge ett enda exempel på ettbeslut där den förra regeringen under ledning av An-ders ändrade sin politik på grundval av ettsocialdemokratiskt förslag efter det att fyra partier,med ett vinglande stöd från Ny demokrati, hadekommit fram till en helhetsbild? Ge mig ett endaexempel på ett sådant förslag, !Vad vi däremot mera sällan talar om och granskari debatten är den försvarspolitik som Vänsterpartietoch representerar. Det föranleder mig attlyfta fram några frågeställningar.Vänsterpartiet vill anslå 560 miljonerkronor mindre än vi, dvs. av vårt anslag. Un-der hela perioden blir minskningen något större,. Är det, , vad kallarför en radikal nedrustning?Vänsterpartiet vill också ha 10 i stället för13 brigader. Då väljer man att plocka bort de bästutrustade och de anfallskraftigaste förbanden. Mek-brigaden 7, Pansarbrigaden 9 och Norrlandsbriga-den 13 skall tas bort.Vad är det för klokskap som ligger bakom att manvill lägga ned de förband som är farligast för fiendenoch som ger våra svenska soldater den största möjlig-heten att överleva?Man vill ha 8 flygdivisioner JAS - alltså ingenfortsatt satsning på ett bra luftförsvar. Man tyckerdäremot att det är helt okej med 20 ytstridsfartyg och7 ubåtar, dvs. i huvudsak som majoriteten föreslår ibetänkandet. Men varför, , denna relati-va satsning på marinen jämfört med armén och flyg-vapnet? Tror , som i så fall är det endapartiet som gör det, att hotbilden utgörs av en kustin-vasion? Vilka operativa funderingar styr Vänsterpar-tiets politik och vilka militära hot anser Vänsterpartietligger till grund för Försvarsmaktens långsiktiga ut-veckling?Resultatet blir nämligen mycket märkligt. Man ärberedd att betala ut mycket pengar, men effekten blirväldigt klen. Till detta skall kanske läggas att Väns-terpartiet har som målsättning att helt avveckla densvenska försvarsindustrin under de kommande femåren. Vi skall heller inte köpa några vapen alls.Min fråga till är väldigt enkel: Vad iall världen skall ni ha alla pengarna till?Jan Jennehag ställde en fråga till mig om totalför-svarsplikten. Den frågan överlämnar jag till KarinWegestål, som skall tala om pliktfrågor.När man hör olika företrädare för fårman intrycket att inte en enda krona borde satsas påmilitärt försvar. Det är då förvånande att konstateraatt ändå har anslagitca mindre än vi. Är det de 2,3miljarder kronorna som skall lösa hela sjukvårdensproblem, räcka till en biståndsram som når oanadehöjder samt finansiera energiomställningar m.m. Alltdetta brukar anföra som argument i de-batten om försvarets ekonomiska ram.På säger man att ramen skall vara 29miljarder kronor. Är det verkligen rimligt, frågar jager i , att satsa på enverksamhet som inte har någon som helst reell chansatt klara sin uppgift? I och för sig skall två regemen-ten göras om till miljövärnsregement. Det är en he-dervärd uppgift, men den militära uppgiften styrksinte av detta.Det kommer i olika sammanhang uttalanden frånolika ledande företrädare för . Ett sådantuttalande går ut på, enligt vad man i Miljöpartietegentligen anser, att det militära försvaret skall av-vecklas och att man skall starta med entioårig avvecklingsplan. Av vilket skäl, , skulle vi behöva ha säkerhetspolitiska kontroll-stationer om vi kunde bestämma att vi inte behöver något militärt försvar? Att Miljö-partiet - för all del via omvägar och omskrivningar,men ändå - vill införa en yrkesarmé gör inte sakenbättre. Vilka operativa grunder är det som styr Miljö-partiets politik?Även om har ett förslag till en ampu-terad krigsorganisation är det väl, i och med beskedetfrån om att inte villköpa några som helst vapen från någon, ett spel förgalleriet. Utan materiel självdör organisationen. inte köpa några vapen, då behövs väl heller ingabeställningsbemyndiganden. Det är i och för sig lo-giskt, men jag skulle vilja fråga utrustning skall våra soldater som ingår iSFOR eller i FN-operationer ha med sig från ?Ingen alls?Det finns många ytterligare delar av försvarsbeslu-tet att tala om, men det kommer andra ledamötersenare i debatten att göra. Jag hoppas därför, fru tal-man, att vi sedan det här beslutet är fattat kan satsavåra krafter på ett bra svenskt totalförsvar, i en dialogmed medborgarna, med Försvarsmaktens personaloch med alla som har ett engagemang och en positivvilja till utveckling.Grunden är nu lagd. Avslutningsvis citerar jag vårÖverbefälhavare: "Även framtiden innebär ett kvali-tativt bra försvar." Det är allas vårt ansvar att kon-struktivt bidra till detta!Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 16 () replik:Fru talman! I den högtravande och allvarliga delenav anförande fick vi oss till dels att deprioriteringar som gjorts är de mest ekonomiska ochslagkraftiga som kan uppnås. Det är tråkigt för Över-befälhavaren att höra. Han hade ju fått förutsättning-arna och de ekonomiska ramarna. I mitt huvudanfö-rande sade jag att det hade varit en klok politik attfölja honom. Då hade man inte behövt utstå smälekför de nedläggningar och förändringar som ändåmåste ske. Men, Överbefälhavaren, nu är det sagt. Dumissade på alla punkter.Jag fick också mig till dels att vi går mot en mo-dernare utbildning. Vi går mot simulatorverksamhetoch kommer inte att behöva, så förstod jag detta, såmycket mark och byggnader omkring oss. Men är detinte litet dumt att då gå och köpa mark påett visst ställe i landet? Just nu flyttar vi ju från för-bandsorter. Vi har mycket mark till fårbeten, som detnu är planerat på något ställe.I den mera lättsamma delen av sitt anförande togBritt upp det siffermaterial som jag hade. Jagpåvisade ju att om vi som opponerar finge hjälpas åtså vinner vi. säger: Det kan inte vara enskamlig handling att driva sitt partis politik. Där fickni, goda socialdemokrater, besked från gruppledning-en. Till , min gamle vän, och tillmånga andra socialdemokrater från norr till söder villjag säga: Ni driver inte partiets politik. Den bestämshär i denna stad. Kom ihåg det i fortsättningen!Britt säger att vi tonar ned synen på deninternationella verksamheten. Det gör vi inte alls.Men vi vill inte som regeringen, dvs. göra internatio-nella insatser till ett huvudändamål. Det är en produktav vårt försvar som kan stå till internationellt förfo-gande precis som . Det är det som vi har sagt.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag vill först göra ett viktigt klarläg-gande för när det gäller hur den so-cialdemokratiska riksdagsgruppen utformar sin politikoch sina förslag. Det sker en öppen och fri diskussionoch debatt. leder den fram till ett be-slut som vi så gott vi förmår försöker förverkliga ivåra olika roller och uppgifter i olika or-gan.När det gäller försvarsbeslutet vet vi att mångakamrater i den socialdemokratiska riksdagsgruppenhar en bestämd åsikt om det regemente som finns ideras eget län eller i deras egen valkrets. För vårtvidkommande gäller inte några hårda partipiskor. Detär upp till varje partivän att ha den medkänslan medsitt eget förband. Jag känner mig inte bekymrad överdetta, . Men jag förstår att Modera-terna har stora problem med denna fråga - vad parti-piskan kan tillåta eller inte.Jag vill fråga : Hur kommer Mo-deraterna från att rösta eller ?När det gäller utbildningsfilosofin ärdet bara tråkigt att konstatera att fästerså liten vikt vid den mycket dynamiska process somjust nu pågår inom Försvarsmakten och som jag be-stämt anser att vi måste vidareutveckla och stödja sågott vi kan. Att vi använder modern utbildningsut-rustning innebär ju inte att vi kan avstå från vare sigövningsområden eller skjutfält. Det har jag helleraldrig påstått. Men det är dumt, , attinte våga se vad framtiden bär i sitt sköte. För social-demokratins del vill vi hellre anamma den utveckling-en och stödja den så gott vi någonsin kan.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag kan inte se att det som framtidenbär i sitt sköte är något stort behov av mer övnings-mark. Försvarsmakten har ganska mycket av det. Menjag tycker att Försvarsmakten skall vara mån om som man har därför att samhället i övrigt ocksåär mån om sina markresurser. Därför är det svårt attutvidga. Vi skall vara måna om det som vi har. Nogom detta.Jo, , partidemokrati kan fungera ra-sande olika. Det är inget problem för halmstadsbornaatt rösta mot regeringens förslag avseende alla dessaområden. Vi vänder oss inte emot det. Vi tycker att viskall ha en något bättre organisation som tillgodoserbåde det ena och det andra. För den skull blir det ändåinte så, vilket jag sade i mitt huvudanförande, att allaförband ens med moderat politik kan finnas kvar. Omvi vinner voteringen , tänker vi faktisktgå tillbaka till högkvarteret och be dem som finns däratt organisationsbestämma och klara ut vilket som ärden bästa organisation som vi kan få med oförändradekonomi. Det tänker vi inte överlåta åt regeringen attsitta och köpslå om, inte ens ihop med Centerpartiet.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag kan instämma med om att vi visst skall vara måna om de övningsbe-tingelser och de förutsättningar som vi har. Utskottethar också klart uttalat att vi noga skall pröva vad vibehöver för framtiden och inte med automatik kasta utbarnet med badvattnet när det gäller övningsområden.Det är nog en viktig slutsats att dra.Jag måste ändå ställa en fråga till det över huvud taget en samlad moderat för-svarspolitik? Mitt intryck både efter att ha hört ArneAndersson här i kammaren och andra moderataföreträdare ute i den allmänna debatten är att det intelängre finns någon samlad moderat försvarspolitik.Det finns en demonstrationspolitik, men det är någothelt annat. Jag är litet förvånad över Moderaternassätt att hantera försvarspolitiken, eftersom Modera-terna har en viss tradition på detta område, och vi ärvana vid att brukar hysa stor omsorg omvad försvarspolitiken får för resultat. Men är dettydligen bara demonstrationspolitik som gäller.Anf. 20 () replik:Herr talman! undrade över det förraförsvarsbeslutet. Jag var inte med då, men det är möj-ligt att den dåvarande regeringsmajoriteten inte toghänsyn till Socialdemokraternas förslag. Däremot trorjag, , inte att tillsättandet av den försvars-beredning som då tillsattes, tillsättande av den mari-tima utredningen, var regeringspartiernas förslag frånbörjan. Men framför allt var fråga ettmycket tydligt svar på tystnaden under transport-sträckan i försvarsutskottet - en uppgörelse mellantvå majoritetspartier behöver inte diskuteras medövriga partier. fick vi svaret.Britt , måste man vara utlandssvensk för atti denna kammare få diskutera regeringens förslag tillgrundorganisation? När regeringen lägger fram ettförslag som bygger på ÖB:s personalpolitiska be-kymmer och på centerledarens och försvarsministernslokala bekymmer och inte ser till försvarets förmåga,då finns det inte någon helhetssyn att ta ansvar för förde partier som kördes ut ur förberedelsearbetet infördetta försvarsbeslut.Britt , vi är överens om att det säkerhets-politiska läget och statsfinanserna kräver och medgerekonomiska neddragningar också inom försvaret. Viär överens om att den säkerhetspolitiska utvecklingenpå ändå är oförutsägbar. Varför läggerregeringen då in så mycket i det här försvarsbeslutetsom inte behövs för försvarets huvuduppgift? Vi serfrån gärna att vi kan göra de ytterligarebesparingar som inte får oförsvarliga konsekvenserför försvaret men som ger det försvaret maximalatillväxtförutsättningar om det ändå blir allvar.Anf. 21 () replik:Herr talman! Min fråga till var ihögsta grad logisk. parti medverkadeför litet till att bygga upp en orga-nisation som bestod av 16 armébrigader. går vined till 13, och skäller väldeliga påoss och säger: Varför går ni inte ned ännu mer?