prot · GJ0947 · 1996-01-30 00:00:00 — Dess-utom måste vi framför allt leva upp till det som står iEU:s art- och habitatdirektiv.Jag är glad att miljöministern poängterade orden"synnerligen obehag" och "avsevärd skada" när detgäller vad som kan leda till jakt, därför att enskyddsjakt på dessa stora rovdjur skulle av Natur-vårdssverige verkligen tydas så att klart vorepå fel väg när det gäller den biologiska mångfalden.Just det som händer de stora rovdjuren är något somman verkligen har ögonen på. Eftersom frågan hardiskuterats och lösningen nu är så nära skulledet kännas otillfredsställande om det inte lyckades.Vad menas med en rimlig avvägning av vilkarovdjur vi skall ha kvar när det gäller ersättningssys-temet?Anf. 59 Miljöminister ()Fru talman! Det som avses är att vi nu inom rege-ringskansliet ser på den kritik som har kommit motersättningssystemet och nivån på ersättningen. Detgäller då att se till att vi klarar rovdjuren framöver.Sedan får vi se vilka lösningar vi kan finna på pro-blemet.Men som jag sade: Jag litar på och samarbetarmycket väl med jordbruksministern. Vi är överens omatt det här är ett problem. Jag är trygg i förvissningenom att jordbruksministern snart också kommer attpresentera en lösning på problemet, eftersom det ärjordbruksministern som till stor del ansvarar för dessafrågor. Men vi arbetar med dem tillsammans och äröverens. Jag hoppas att vi snart kan återkomma medförslag på lösningar.Anf. 60 ()Fru talman! Detta är egentligen en fråga som ge-nerellt är av större betydelse. I kan vi nämli-gen ofta se att det finns arter på hotlistan, vilka vi defacto inte lever upp till att bevara. Det gäller inte barade stora rovdjuren utan även många andra arter, bådeinsekter och fåglar.Detta är ett exempel på att ord och handling interiktigt stämmer överens när det gäller konventionerom biologisk mångfald.Jag vill fråga miljöministern: miljöminis-tern att bevarande av biologisk mångfald också fårkosta i ? Kan vi anslå statsmedel för att se tillatt många hotade arter, inte bara rovdjur utan ävenandra arter, skall få finnas kvar? Har miljöministern iså fall några idéer om hur stora belopp som i så fallskulle vara möjliga? Eller är det så att biologiskmångfald bara är intressant så länge den är gratis?Anf. 61 Miljöminister ()Fru talman! Om jag ansåg att biologisk mångfaldbara är intressant om den är gratis, skulle vi inte ha såstora anslag som vi har när det t.ex. gäller mar-kanskaffning, som är ett exempel på hur man bevararden biologiska mångfalden. Vi har faktiskt satsatmycket stora resurser i på att bevara denbiologiska mångfalden. Men eftersom är ettstort och vitt land med väldigt rika naturresurser, kanvi trots de stora resurser som vi satsar på biologiskmångfald se att den biologiska mångfalden inom vissaområden, bl.a. skogen, hotas. Eftersom detta skallvara ett sektorsansvar har vi bett respektive myndig-het att komma in med förslag på hur vi skall värnaden biologiska mångfalden. , , och har inkommitmed förslag inom sina respektive områden när detgäller den biologiska mångfalden. Frågan är nu ute påremiss. Den bereds sedan inom . Detläggs fram en proposition , då jag förmodar attvi kan återkomma i en debatt om hur vi bäst kan värnaden biologiska mångfalden i Sverige.Man kan nog utan tvekan säga att detta är en avvåra allra viktigaste frågor som vi också satsar storaresurser på. Men här måste dessutom sektorer ochnäringar, var och en, ta sitt ansvar.Anf. 62 ()Fru talman! Jag hoppas att det är en riktig tolkningatt miljöministerns absoluta ambition är att se till attdet finns en möjlighet att spara de stora rovdjuren ilandet, inklusive kungsörnen, även om det i det härfallet innebär att bevarandet av just den biologiskamångfalden kommer att kosta en och annan statskro-na.Anf. 63 Miljöminister ()Fru talman! Jag vill bevara de stora rovdjuren iSverige.Jag vill också passa på att tacka ,eftersom detta är sista chansen att få delta i den härsortens frågestund i riksdagen.14 § Svar på fråga 1995/96:244 om bostadspoli-tikAnf. 64 Statsrådet ()Fru talman! har med utgångspunkt iförhållandena i frågat mig om jag avser attgenom lagstiftning ge tillbaka möjligheterna förkommunerna att ge bostadslösa och trångbodda enrättvis möjlighet att få en bostad i attraktiva områdenutan att de måste ha personliga kontakter eller utnyttjaandra vägar.Jag utgår från att syftar på lagen omkommunal bostadsanvisningsrätt som avskaffades avden borgerliga regeringen. Lagen tillämpades imycket begränsad omfattning, och de hyres-nämndsprövningar som föranleddes av den var utom-ordentligt få. Utgångspunkten i lagen var också attfrivilliga avtal skulle träffas.Den lokala bostadsförsörjningen omprövas nu imånga av vårt lands kommuner. Bl.a. diskuteras omman skall ha en bostadsförmedling. Påmånga håll i landet utvecklas nya former förbostadsförmedling genom samarbete mellan kommu-nen och fastighetsägarna, både de allmännyttiga bo-stadsföretagen och de privata. Från Näringsdeparte-mentets sida bevakar vi denna utveckling genom denarbetsgrupp som tillsatts för att följa bostadsförsörj-ningen för svaga hushåll. I Bostadsmarknadsenkäten1996, som har skickat ut till samtli-ga kommuner, ställs också frågor om bostadsförmed-lingsverksamheten.Erfarenheterna visar att man genom frivilliga lös-ningar oftast når de bästa resultaten när det gäller atttillgodose olika gruppers bostadsbehov. Jag vill dockinte utesluta att det kan behövas särskilda styrmedelför kommunerna på det bostadspolitiska området.Bostadspolitiska utredningen har därför fått i uppdragatt klarlägga kommunernas ansvar inom bostadsför-sörjningen och att överväga vilka bostadspolitiskamedel som kommunerna behöver för att uppfylla sittansvar. Utredningen skall lämna sitt förslag senast vidutgången av september . Om jag inte missminnermig ingår i utredningen.Anf. 65 ()Fru talman! Jag tackar för sva-ret.Som jag skrev i min fråga genomförde den bor-gerliga regeringen en rad försämringar när det gällermöjligheten att föra en social bostadspolitik. Några avförsämringarna är på väg att rättas till, t.ex. hyresgäs-ters möjligheter att påverka ombyggnation av sinalägenheter. Men har åtskilliga hyresgästerblivit av med sina lägenheter, därför att de efter om-byggnad inte har kunnat flytta tillbaka då hyran harrakat i höjden.Att avskaffa kravet på Bostadsförmedlingen öpp-nar vägen för privata lycksökare att lura människorsom är i behov av bostad. Många är de som blev lura-de när företaget som skulle förmedla bostaden plöts-ligt försvann eller upphörde. kunde man läsaom ett sådant exempel - och det har funnits fler -under rubriker som "Boförmedlare häktad".I har den nya ledningen återupprättatden kommunala bostadsförmedlingen men måste litatill överenskommelser och löften om att få tillgång tillbostäder. Om man inte ens får full tillång till bostäderför människor som av olika anledningar har rätt tillförtur till en bostad, blir det svårt att upprätthålla ensocial bostadspolitik. Visst sägs det i direktiven tillden bostadspolitiska utredningen att man skall se överkommunernas ansvar för bostadspolitiken, både rät-tigheter och skyldigheter? Men om det enbart skallske genom överenskommelser med olika fastighets-ägare, tror jag att det blir uddlöst. Behövs det inte enlagstiftning i botten för att klara detta system?Anf. 66 Statsrådet ()Fru talman! Jag är inte beredd att öppna fören lagstiftning på detta område. Jag tycker fortfarandeatt vi bör undersöka möjligheterna att nå frivilligaöverenskommelser. Jag kommer därför att inom lop-pet av en månad ta ett initiativ och kalla till migsamtliga riksorganisationer som är av fastighetsägan-de karaktär för att med dem försöka överlägga och nåen överenskommelse som syftar till att man skallställa upp när det gäller denna viktiga fråga. Jag delarOwe uppfattning att den är kolossalt viktig.Förhoppningen är att vi skall kunna nå en centralöverenskommelse som sedan går ut som en rekom-mendation till deras medlemsorganisationer, så känner ett ansvar för denna viktiga fråga.Eftersom tog upp det vill jag nämnaatt regeringen i den proposition som vi nu kommer attlägga fram inför avser att ta upp frågan omhyresgästernas inflytande vid ombyggnad.Anf. 67 ()Fru talman! De kommunala bostadsbolagen ärtänkvärda. I kommunernas bostadspolitik har mycketkunnat ske genom dem. Men numera jobbar de före-tagen på samma villkor som de privata. Kommunernahar inte medel att skjuta till till sina företag. Det finnsexempel som visar detta. I t.ex. har antaletutomnordiska - sydeuropéer - ökat markant barasedan 1991, och även antalet socialbidragstagare. Iandra områden närmare city ökar försvenskningen.Där minskar antalet socialbidragstagare.Trots den stora kunskapen om segregation funge-rar det inte i praktiken när man skall göra något åtden. Ett företag som står socialdemokratiska rörelsennära - HSB - är inte ens med i överenskommelsenmed . Jag funderar litetgrand på ideologin bakom detta.Jag vill ställa en fråga: Skall vi behöva vänta påden bostadspolitiska utredningen ända till 1998 innanvi kan genomföra någonting här i , ellerskall vi låta den segregation som just nu pågår i gans-ka stor omfattning fortgå?Anf. 68 Statsrådet ()Fru talman! Det torde inte vara obekant för dennakammare att regeringen när som helst kan förutskickaoch komma med en lagstiftning i denna fråga tillkammaren. Som jag också sade kommer jag personli-gen att kalla till mig riksor-ganisationerna på fastighetsägarsidan för att diskuteraen central uppgörelse. Den skall sedermera följas uppav rekommendationer från dessa organisationer om attderas lokala organisationer skall ställa upp i dennaviktiga fråga. Om vi kan nå dithän tror jag att det ärden bästa vägen, för då får vi också ett engagemang idenna fråga.Anf. 69 ()Fru talman! Det låter väldigt bra. Jag tycker att detär ett bra initiativ.Tillbaka till svaret på frågan! Det står att erfaren-heterna visar att man genom frivilliga lösningar oftanår de bästa resultaten. Jag skulle vilja veta vilkafrivilliga lösningar och erfarenheter som bostadsmi-nistern har i denna fråga, eftersom man nu skall gå uttill alla dessa organisationer och försöka få dem attförstå att de frivilliga lösningarna är nödvändiga förfortsättningen.Jag ser väldigt allvarligt på den utvecklade segre-gation som pågår . Vi kan inte vänta till 1998. Dåhar vi låst oss ännu mera i denna segregationsproble-matik, och det blir ännu svårare att klara av den fram-över.Anf. 70 Statsrådet ()Fru talman! Dagens situation pockar kanske intepå en lösning, men det är viktigt att vi gör sakeroch ting för den framtid som vi möter. Det är inteotroligt att vi inom en mycket snar framtid har ett lägedär vi kommer att få ett behov av att fördela lägenhe-ter därför att trycket är så hårt. Det är därför jag hartagit initiativet att redan nu diskutera med de centralaparterna för att försöka få en uppgörelse. Då sker detnågonting snabbare än om man väntar till 1998. Dettror jag är oerhört viktigt, och det kommer vi att arbe-ta efter.Anf. 71 ()Fru talman! Jag har en väldigt kort fråga till bo-stadsministern till slut: Är ministern villig att prövanågon form av lagstiftning om det visar sig att dessainitiativ, förutsättningar och ambitioner inte blir sålångtgående och tillräckliga som man vill?Anf. 72 Statsrådet ()Fru talman! Jag har efter många års erfarenheterav förhandlingar lärt mig att man inte går in i över-läggningar med hot, utan att man går in i en över-läggning med uppgiften att försöka nå en överens-kommelse. Det tänker vi faktiskt göra.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU8Justitieutskottets betänkande 1995/96:JuU12Utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU11Utbildningsutskottets betänkanden /96:UbU3,UbU5 och betänkanden /96:JoU4 ochJoU1016 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:98 Ändrade regler för näringsförbud1995/96:126 Förnyad förklaring enligt artikel 46 iEuropakonventionenMotionermed anledning av skr. 1995/96:15 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser till rege-ringen1995/96:K14 av och ()1995/96:K15 av ()med anledning av skr. 1995/96:30 EU:s regeringskon-ferens 19961995/96:U19 av m.fl. (fp)1995/96:U20 av ()1995/96:U21 av m.fl. (kds)1995/96:U22 av m.fl. (v)1995/96:U23 av m.fl. (m)1995/96:U24 av m.fl. (s)1995/96:U25 av m.fl. (c)1995/96:U26 av ()1995/96:U27 av ()1995/96:U28 av m.fl. (s, m, c,fp, v, mp, kds)1995/96:U29 av m.fl. (mp)1995/96:U30 av ()1995/96:U31 av ()med anledning av skr. 1995/96:93 Organisationen avden periodiska fordonskontrollen1995/96:T38 av m.fl. (fp)1995/96:T39 av Per och (m,kds)1995/96:T40 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1995/96:117 Tystnadspliktinom enskild familjerådgivning1995/96:So10 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1995/96:118 Ändringar ikörkortslagen1995/96:T41 av ()1995/96:T42 av Tom och ()1995/96:T43 av och ()1995/96:T44 av och ()17 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 januari1995/96:61 av () till kommunika-tionsministernPostens service1995/96:62 av () till statsrådet i svensk småhusindustriden 29 januari1995/96:63 av () till kulturministernStiftelsen /96:64 av () till miljöminis-ternTyskt återvinningsavfall1995/96:65 av () till finansminis-ternPerssonplanen och kommunernas ekonomi1995/96:66 av () till utrikesministernFN-sanktionernas effekt på barnens situation iIrakInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 6 februari.18 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 29 januari1995/96:249 av () till socialmi-nisternKartläggning av aborterFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 6 februari.19 § Kammaren åtskildes kl. 15.47.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.