prot · GJ0978 · 1996-03-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:78Fredagen den 29 marsKl. 9.00 13.41Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Information från regeringen om förhand-lingsläget beträffande deltagande iSchengensamarbetetAnf. 1 Justitieminister ()Herr talman! lämnade dåva-rande statsrådet information här ikammaren om regeringens avsikt att ansöka om ob-servatörskap för i medsikte på fullt medlemskap. Den svenska ansökanöverlämnades till dåvarandeordförandeland . Den innehölltvå förebehåll: för det första, att den nordiska passfri-heten måste bevaras, dvs. att även och -som till skillnad från de tre nordiska EU-länderna intehar någon automatisk rätt att delta i Schengensamar-betet - måste kunna medverka samt, för det andra, attde s.k. kompensatoriska åtgärder som är en förutsätt-ning för att personkontrollerna vid de inre gränsernaskall kunna avvecklas även uppfyller svenska krav påkontroll och skyddsåtgärder, särskilt med avseende pånarkotika.Samtidigt med lämnade in sin an-sökan. ansökte om anslutning till Schengen-samarbetet . Både och Dan-mark gjorde, liksom , förbehåll för att samtli-ga nordiska länder måste kunna medverka så att dennordiska passunionen kan bevaras.Förhandlingsprocessen inleddes med ennoggrann genomgång av regel-verk och motsvarande lagstiftning i de nordiska län-derna. En rad möten ägde rum med Schengensamar-betets ordförandeskap och sekretariat liksom med ettflertal enskilda Schengenländer samt i den nordiskakretsen. Detta förberedande arbete, som syftade till attidentifiera eventuella problem samt viktigare för-handlingsfrågor, resulterade i att samtliga fem nordis-ka länder förklarade sig kunna acceptera Schengen-samarbetets grundläggande regelverk.Schengenländerna gjorde på ett tidigt stadiumklart att de som utgångspunkt för förhandlingarnaaccepterade de nordiska ländernas krav att kunnabehålla den nordiska passunionen. Den fria rörlighe-ten i betraktas som ett viktigt bidrag till ettutvidgat europeiskt samarbete i gränskontrollfrågor.Vid Schengenministrarnas möte den 20 decemberfattade man beslut om att inleda formella förhandling-ar om observatörskap i för samt-liga fem nordiska länder fr.o.m. . Detslutliga målet för dessa förhandlingar angavs varafullt medlemskap för de tre EU-länderna ,och samt samarbetsavtal för Islandoch . Jag vill här inskjuta att observatörskap ärett första steg på vägen mot fullt medlemskap förSverige och de två övriga nordiska EU-länderna. FörIsland och är det fråga om ett förberedandestadium inför den associerade anslutning som bliraktuell för dessa båda länder.Herr talman! Vi är nu inne i slutskedet av denförsta fasen av våra förhandlingar om anslutning tillSchengensamarbetet; den som syftar till att de nordis-ka länderna skall kunna gå in i samarbetet som obser-vatörer. Även om detta inte innebär några förpliktel-ser från vår sida att redan på detta stadium slopa per-sonkontrollerna vid de inre gränserna eller att i övrigttillämpa Schengenreglerna är det ett viktigt politisktsteg som markerar att vi vill gå vidare och förhandlaom de slutliga villkoren för ett fullt medlemskap. Detär närmast mot denna bakgrund som regeringen nuvill lämna denna information om det aktuella för-handlingsläget till riksdagen.Vi har i vår ingående granskning av Schengen-samarbetets regelverk inte funnit några hinder för ensvensk anslutning. syftar ju tillatt genomföra den inre marknaden med avseende ävenpå personers fira rörlighet och till att förstärka deyttre gränskontrollerna liksom samarbetet för att be-kämpa illegal narkotikahandel och annan gränsöver-skridande brottslighet. Vi har i förhandlingarna medSchengenstaterna understrukit att avser deltasärskilt aktivt i samarbetet på just narkotikaområdet.Redan i samband med förhandlingarna om vårtmedlemskap i tog , liksom de övrigakanditatländerna, ställning för att förverkliga den firarörligheten för personer under förutsättning att dekompensatoriska åtgärderna under den tredje pelarengenomförs samt fungerar. är juett provisorium i avvaktan på att samtliga länder i EUkan enas om att införa motsvarande regler i hela unio-nen. Detta är också en svensk målsättning, vilken viklart har deklarerat i olika sammanhang i EU-arbetet.Att i nära samarbete med andra europeiska ländereffektivt kunna bekämpa gemensamma problem somillegal handel med narkotika och andra former avorganiserad brottslighet är en förstarangsfråga förSverige och en av de viktigaste frågeställningarna förEU-ländernas regeringskonferens som inleds i dag.I avvaktan på att ett samarbete kan komma tillstånd på EU-nivå erbjuder ett viktigtsamarbetsinstrument. Genom en samverkan mellan denuvarande tio medlemsstaterna i Schengensamarbetetoch de fem nordiska länderna uppnår vi en väsentligutvidgning av den fria rörligheten för enskilda männi-skor i och bidrar därmed till att förverkligamålsättningen om "medborgarnas ". Att inomdenna ram kunna bevara den fria rörligheten inomhela , en omistlig del av det nordiska samarbe-tet , är ett angeläget mål i sig.Herr talman! Schengenstaternas ministrar har vidett möte enats om att inbjudasina nordiska kolleger till ett gemensamt möte i Haagden . Avsikten är att ministrarna vid det mötetskall konstatera att förutsättningar föreligger församtliga fem nordiska länder att inleda observatör-skapet i , alltså enligtgällande tidtabell. Därmed har vi nått fram till ettviktigt etappmål.Som observatörer kommer de nordiska ländernaatt inbjudas till samtliga möten inom Schengensamar-betet, med full yttrande rätt och med rätt att läggafram förslag. Vi deltar däremot inte i de formellabesluten. Detta ger oss en värdefull möjlighet dels attvinna erfarenheter av hur funge-rar redan innan vi blir medlemmar, dels att kunnapåverka samarbetets inriktning.Efter vidtar förhandlingar om självaanslutningsfördragen för , och Fin-land samt om samarbetsavtal för och Island.Målsättningen är att dessa förhandlingar skall kunnaavslutas för årets slut och att medlemskapet i Scheng-ensamarbetet skall kunna träda i kraft under 1998.Regeringen kommer att hålla fortlöpandeinformerad om hur dessa förhandlingar fortskrider.Anf. 2 (m)Herr talman! Vi framför ett tack till justitieminis-tern för denna information som vi från moderat hålltycker är väldigt glädjande. Vi stöder regeringenssträvan att genomföra avtalet och ro det i hamn.Det är några saker som kanske ändå borde klar-läggas. Ett observatörskap, om det nu kan träda i krafthär , innebär i praktiken att det syftar till ettmedlemskap. Detta måste klarläggas. Även om gi-vetvis en överenskommelse skall ratifi-ceras i parlamentet räknar vi med att det blir ett med-lemskap i ett senare skede. Vi utgår då också från attalla de fem nordiska ländernas parlament kommer attkunna ratificera avtalet. Det hänger på att alla femverkligen gör det om även vi skall gå in, har det sagts.När det gäller finns det delar avdet som kommer att kunna ersättas av Dublinkonven-tionen. Det gäller just på asylområdet. Det kunde varaintressant att höra om det finns en tidplan och när i såfall kommer upp till ratifikationhär i parlamentet.Anf. 3 Justitieminister ()Herr talman! När det gäller vår ansökan om ob-servatörskap formulerade vi den på det viset att detvar ett första steg som syftade till ett fullt medlem-skap. Den tid vi behöver under observatörskapet ärden tid det tar att förhandla fram de särskilda villko-ren för medlemskapet.Tiden fram till nu har vi använt till att bedömavilka problem som kan vara förenliga med samarbetetinom Schengenramen. Den tiden har använts för attkunna komma fram till att nu kan gå in somobservatör, med syfte att senare bli medlem.Jag tror att samma procedur har genomförts i allade fem nordiska länderna. En förutsättning för arbetethar varit att man har haft stöd i de parlament som såsmåningom skall ratificera avtalen.Sverige har i förhandlingarna åtagit sig att under-teckna . Den kommer alltså ävenatt ratificeras i . Ett förslag kommer att före-läggas . Jag kan inte ange den exakta tid-punkten för detta.Anf. 4 ()Herr talman! bygger på något heltannat än den nordiska passfriheten - nämligen heltöppna gränser inom området och en stärkt yttre gräns.När det gäller narkotikaproblematiken är vi klartmedvetna om att ett av har enotroligt liberal narkotikasyn, nämligen . Detfinns också en stor produktion av narkotika inne ilandet. Jag skulle vilja veta hur ministern har tänkt sigatt kontrollen av narkotika - framför allt gentemotHolland - skall ske när gränserna skall vara helt öpp-na inom området.Det är inte fråga om att hjälpa till med narkotika-bekämpningen inom området genom att stärka denyttre gränsen, t.ex. den utanför . Det är framförallt gränsen mot som vi fortfarande bör hakontroll på. Enligt regelverket skall det inte finnasnågon sådan kontroll.Anf. 5 Justitieminister ()Herr talman! Detta är en mycket grundläggandefrågeställning, som måste ut. Det föreligger ettmissförstånd i parlamentet och dess värre även ute ilandet. Det handlar om vad gårut på. När man talar om öppna gränser inom ramenför menar man personers friarörlighet.Det handlar om att göra det möjligt för människoratt passera de inre gränserna utan att behöva uppvisapass t.ex. Men det betyder inte att narkotika fritt skallflöda över våra gränser. tar överhuvud taget inte sikte på varor och tjänster, utan en-bart på personer. Mot den bakgrunden är det själv-klart att den gränskontroll har för attfånga upp den narkotika som kommer in i vårt landskall fortsätta.Schengensamarbetet handlar just om ett samarbe-te. Vi tycker att samarbetet är viktigt för att kunnautveckla möjligheter att på ett bättre sätt stoppa och hindra narkotikaflödet inom EU. Enav viktigaste uppgifter är att förbätt-ra detta samarbete, och hindra narkotikahandel övergränserna. Detta gäller naturligtvis också i förhållandetill Nederländerna.Anf. 6 ()Herr talman! har skrivit på Schengenav-talet, men där stängdes gränsen på grundval av inte klarade den problematik som uppstod närman inte längre fick kontrollera personer. Varkennarkotika eller vapen transporteras i något störreutsträckning utan att personer finns med i bilden. Pågrund av det uppstod ett problem.Var i detta sammanhang har drivit fråganom en annan typ av kontroll, som inte finns med inuvarande avtalstext?Anf. 7 Justitieminister ()Herr talman! När ansökte om observatör-skap var ett av förbehållen att de kompensatoriskaåtgärderna inte på något sätt fick innebära en försäm-ring av den kontroll av bl.a. narkotika som Sverigebedriver . Det är utgångspunkten.Samarbetet skall inte leda till att någonting i detavseendet försämras. Vi skall utnyttja de möjlighetersom finns inom ramen för till attytterligare förhindra den fria rörligheten av narkotika.Anf. 8 ()Herr talman! Vi håller trevande på att försöka hittaformer för hur vi skall öka parlamentets inflytande.Vissa beslut som fattas av vadgäller nya tillämpningsföreskrifter kommer att varalångtgående.I samband med ratificeringen ställde parlamenten iHolland och krav på inflytande. Det betyderatt innan några lagändringar blir bindande måste deföreläggas parlamenten för ställningstagande. Parla-menten har på sig för detta.Har regeringen för avsikt att förhandla fram någotliknande för del?Anf. 9 Justitieminister ()Herr talman! Innan ett avtal av detta slag träder ikraft i skall det självfallet ratificeras av densvenska riksdagen.Anf. 10 ()Herr talman! Det förstår jag också, men jag villveta mer om det fortlöpande arbetet.Kommer parlamentet att få något inflytande lik-nande det som de holländska och belgiska parlamen-ten har fått?Anf. 11 Justitieminister ()Herr talman! Vår ambition har varit att i det inter-nationella samarbetet hålla parlamentet så informeratsom möjligt i varje enskilt led.Regeringen har nämligen behov av att veta om detfinns stöd i för åtgärderna. Denna informa-tion är ett led i det arbetet.Anf. 12 ()Herr talman! Justitieministern berättar om två för-behåll som gjordes när skickade in ansökanom Schengenmedlemskap - passunionen och att per-sonkontrollen inte skulle avvecklas vid inre gränserinnan de kompensatoriska åtgärderna vidtagits.Passunionen verkar vara klar , men vad händermed åtgärderna? Det kommer att ta innan degemensamma åtgärderna fungerar på plats. Vilkanationella kompensatoriska åtgärder kommer Sverigeatt vidta i samband med medlemskapet i Schengen?Anf. 13 Justitieminister ()Herr talman! Vid genomgången av Schengenavta-lets regelverk har vi som har förflutitkunnat konstatera att det inte föreligger några störreproblem med svensk lagstiftning i förhållande tillregelverket. Vissa tekniska justeringar kan dockkomma i fråga.Jag vill åter understryka att avvecklingen av per-sonkontrollen inte innebär att vi behöver avveckladelar av någon annan kontroll. reservation iansökningshandlingarna skall ses mot den bakgrun-den. Vi kan konstatera att vi inte behöver förändraeller försämra den kontroll vi bedriver vid deinre gränserna för att komma åt t.ex. narkotika, vapenoch andra typer av varor. Vi kommer att fortsätta attvidmakthålla denna numera permanenta lagstiftningeni Sverige.Vi skall utnyttja detta tillfälle till att förbättra detsamarbete som kan uppnås mellan Polisen, Tullen ochandra myndigheter för att på ett ännu bättre sätt kunna hindra det fria flödet av otillåtna varor.Anf. 14 ()Herr talman! Jag fick inget svar på frågan om vil-ka konkreta åtgärder nationellt kommer attvidta. Jag får vänta på det.Jag vill varna för att man gör det litet för enkeltför sig när man säger att inte inver-kar menligt på narkotikakontrollen. Man säger attTullen ansvarar för varor och tjänster, och att Polisensköter personkontrollen. Men narkotikan går inte avsig själv över gränsen - det är personer som bär denmed sig. Därför hänger personkontrollen ihop medvarukontrollen när det gäller narkotika. Det får maninte bortse ifrån.Anf. 15 Justitieminister ()Herr talman! Jag tror att det föreligger ett problemmed ord här. När man säger personkontroll avses i dehär sammanhangen kontrollen av vilken person det ärfråga om och om han eller hon har rätt att komma in ilandet. Det är den typen av kontroll som avses.Jag har en känsla av att me-nar något helt annat när han säger personkontroll -nämligen kontroll av om en person som kommer in ilandet bär med sig något han eller hon inte får.Schengensamarbetet handlar inte om detta, utan härgäller den lagstiftning vi har av kontroll av införsel tillSverige. Den typen av "personkontroll" har vi möjlig-het att göra med gällande lagstiftning, och så kommerdet att vara även i fortsättningen.Anf. 16 ()Herr talman! Jag vill vända mig till justitieminis-tern. betyder fri rörlighet - men frirörlighet under hård kontroll. Det gäller inte i denbemärkelse vi talat om tidigare, men det gäller förnarkotika.Flyktingar och personer som enligt Schengenavta-lat är oönskade inom Schengenterritoriet skall där-emot kunna registreras. Det oroar mig att justitiemi-nistern inte har nämnt någonting om flyktingarna ochom polisregistren. Hur ser justitieministern på detta?Vi fick höra att regeringen har ställt krav avseendeden nordiska passfriheten och om kompensatoriskaåtgärder. Vilka fler krav har ställts i förhandlingarna?Har man fått gehör för dem? Ministern sade att Sveri-ge skall påverka samarbetets inriktning. Jag undrarhur och vad skall påverka.Anf. 17 Justitieminister ()Herr talman! är liksom alla andra länderintresserat av att skydda sig mot personer som ärefterlysta för brottslighet och av att personer som ärutvisade och inte har rätt att vara i vårt land ocksåhålls utanför landets gränser. Inom ramen för Scheng-ensamarbetet finns det möjlighet att effektivisera detarbete som nationellt redan bedriver. Det ären ambition som vi fortsättningsvis kommer att upp-rätthålla, och vi hoppas att genom Schengensamarbe-tet kunna bli effektivare på att hålla de oönskadepersonerna utanför våra gränser.Ännu så länge har inte de formella förhandlingar-na inletts, och därigenom har vi inte ställt några kravutöver de två som vi ställde i samband med ansökanom observatörskap. Det är nu som förhandlingarnapåbörjas.Den påverkan vi vill utöva går i riktning mot attgöra de instrument som finns inom ramen för Scheng-ensamarbetet så effektiva som möjligt, så att de möj-ligheter som vi tillmäter så stor betydelse, nämligenatt på ett effektivt sätt kunna angripa narkotikahandeloch annat av det slaget, utnyttjas fullt ut. Vi vill i detavseendet vara vid frontlinjen och se till att dettasamarbete utvecklas.Anf. 18 ()Herr talman! Jag noterar att justitieministern ty-värr fortfarande inte nämner någonting om den pro-blematik för flyktingarna som enligt min meninguppstår genom de höga murarna gentemot tredje land.Vi skall när förhandlingarna påbörjas ställa ytterligarekrav, och kommer då att få reda på vilkadessa blir. Jag vill då anknyta till vad sade. Det är oerhört viktigt att just nu vändasig till för att få reda vilka ytterligare kravsom man kan få stöd för att föra fram. Man skall i sinfortlöpande information inte bara ställa riksdageninför fullbordat faktum.Anf. 19 Justitieminister ()Herr talman! Jag har en känsla av att AnnikaNordgren på något vis sätter likhetstecken mellanoönskade personer och asylsökande, men det gör viinte i . Det sker definitivt inte i vår lagstiftningoch i vår hantering av de här frågorna. Att vi villskydda oss mot människor som vi inte vill ha i vårtland är en fråga för sig, och det finns möjligheter atteffektivisera denna strävan inom ramen för Schengen-samarbetet.Flykting- och asylfrågorna är en helt annan sak.Det är vår nationella lagstiftning som avgör i vilkenutsträckning vi vill ta emot flyktingar, och därvidlagförändras ingenting genom Schengensamarbetet.Anf. 20 ()Herr talman! Jag återkommer till narkotikafrågan,som ju diskuteras väldigt mycket. Jag skulle viljafråga hur vi kommer att kunna förbättra polissamarbe-tet mellan de olika länderna och vilka krav och för-slag har fört fram för att utöka och förbättrasamarbetet för att förhindra illegal handel med narko-tika och naturligtvis även annan illegal handel.Anf. 21 Justitieminister ()Herr talman! Det är just på samarbetsområdet somvi tror att förbättringar finns att göra när det gäller atti effektivare kunna förhindra att grov brottsligverksamhet förekommer och går över ländernas grän-ser.Vi har ju ännu inte ställt några krav. Förhandling-arna har inte inletts, utan detta kommer . Vi harbara gjort en genomgång för att se om det finns någraproblem ur svensk synvinkel vad gäller den lagstift-ning och de ambitioner som vi har i förhållande tillSchengenregelverket, och vi har kunnat konstatera attså icke är fallet.Vår ambition är att se till att samarbetssystemen,som framför allt gäller informationsutbyte, både fun-gerar på ett sådant sätt att de tillgodoser våra krav påverklig effektivitet och hanteras på ett för oss accep-tabelt sätt. Det handlar i första hand om informa-tionsutbyte, om att utnyttja den information som varjeland redan har i enlighet med sin lagstiftning i ettutbyte av information länderna emellan och om attgöra det på ett sätt som respekterar personers integri-tet och som innebär att man utsätter människor förobehagliga situationer genom att information som inteskall komma ut kommer ut eller kommer till personersom inte skall ha tillgång till den. Den typen av frå-geställningar kommer vi att vara mycket engagerade i.Anf. 22 (mp)Herr talman! är ju ett färdigt av-tal. Att nå samma mål i kommer attta genom att man i detta måstegenomföra konvention efter konvention. I är allt redan färdigt. Men vi måste vidtamycket ingripande åtgärder för att åstadkomma denfria personliga rörligheten. Vi kommer att som kom-pensatoriska åtgärder få tillåta gränsöverskridandepolisingripanden och att få bygga upp ett datoriseratinformationsprogram. Våra rättsliga grundfrågorkommer att ställas på sin spets.Det har pågått väldigt litet av debatt om detta. Jaghoppas att den kommer i gång nu när vi har ansökt omobservatörskap.Jag vill ställa en fråga. befinner sig i yt-terzonen, och vi har ett fungerande fritt och rörligtsystem mellan våra nordiska länder. Schengenavtalethar uppkommit genom att , ochBeneluxländerna har haft en annan problematik. Jagundrar varför vi har så bråttom med detta system?Varför kan vi inte vänta? Samma mål finns redan iMaastrichtavtalet och är föremål för en långsiktigdiskussion. Varför skall rusa in i detta samar-bete?Anf. 23 Justitieminister ()Herr talman! får jag en känsla av att manupplever som ett hot i stället förden möjlighet som det utgör. Det är ju kopplat till dengrundläggande fråga som hela EU-medlemskapetvilar på, nämligen vår önskan om att riva gränsernamellan EU:s länder och att öppna dem för de männi-skor som lever i EU. Det är ju den positiva strävansom vi har och som vi anser vara väldigt önskvärd.Det är helt riktigt att är ettsnabbspår inom ramen för EU för att åstadkomma denfria rörligheten även för personer, inte bara för varoroch tjänster. Anledningen till att frågeställningen harkommit upp för vår del är att har en direktgräns mot och att stodinför valet att acceptera att få långa köer på den sidaav sin gräns som vetter mot eller att få dempå den sida som vetter mot . valdeatt vilja vara med i men önskadedå mot bakgrund av att man ville upprätthålla dennordiska passfriheten att även resten av skullevara med.Vi övervägde då vilket som var bäst: att utvidgaden nordiska passfriheten till större delen av EU elleratt i praktiken avskaffa den nordiska passfriheten. Detvar det som valet stod emellan, och jag tror att vi allakan vara överens om att eftersom vi anser att dennordiska passfriheten är så värdefull, skall vi räddaden inom ramen för Schengensamarbetet.Anf. 24 (mp)Herr talman! Den nordiska passfriheten anförs härsom ett argument, men det måste ha funnits vägar attbevara den utan att gå in i ett sådant här väldigt ingri-pande avtal. Jag hoppas slutligen att frågan om inne-börden av de kompensatoriska åtgärderna nu förs uttill en riksomfattande debatt, så att alla människor blirupplysta om detta.Anf. 25 Justitieminister ()Herr talman! Jag skulle gärna vilja se att det för-des mera debatt i dessa frågor, för att lyfta fram skälettill att vi över huvud taget gör detta. Vi gör det inte avtvång, inte trots att vi inte vill det, utan för att vi serdet oerhört värdefulla i det.Vi har under levt med den nordiska passfri-heten och sett positiva effekter av den, och vi vill seden som en förebild för resten av . Det är ut-gångspunkten.Det finns dessutom ytterligare ett positivt moment,nämligen att detta samarbete ökar våra möjligheter attangripa det som vi inte vill ha i våra länder, nämligenbl.a. gränsöverskridande grov brottslighet.