prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — Man skall kanske inte vara fulltlika låst när det gäller hur man skall nå detta ellervilka detaljer som skall finnas i utformningen av un-dervisningen.Jag förstår oro, men jag vill ändåsäga att inte fattar beslut på löpande band.Skolverket fattar beslut enligt gällande lagstiftning.Gällande lagstiftning är sådan att samma beslut gällergodkännande i kvalitetshänseende och rätt till bidrag.Kommunens yttrande spelar också väldigt liten roll iden lagstiftning som gäller i dag.Jag tycker att det är rimligt att kommunerna får ettstörre inflytande över de beslut som gäller friståendeskolor . Motiveringen till att kommunernabör ha ett större inflytande är att vi skall garantera atten elevs valfrihet inte inskränker en annan elevs val-frihet. Likvärdighet i utbildningen innebär att det skallråda likvärdiga villkor för den som väljer att gå i enfristående skola liksom för den som väljer att gå i enkommunal skola. Det bör vara utgångspunkten.Jag tycker också att det är litet grovt av BeatriceAsk att anklaga mig, som jag tyckte att hon gjorde,för att säga att det är muslimer eller muslimska skolorsom är problemet. Jag tycker inte att det är så, mendet är sant att det finns en oro på många håll för attdet skapas skolor som vänder sig till en speciell väl-digt avgränsad grupp. Jag tror inte att det största pro-blemet är att skolorna har kommit till. Jag tror att detstörsta problemet är att stora grupper av föräldrar ochbarn inte har känt sig tillräckligt nöjda med den skolaman har blivit erbjuden. De nya utmaningar som detmångkulturella samhället ställer har vi inte lyckatsklara i tillräckligt hög grad i den gemensamma skolan.Det är en viktig varningssignal. Därför måste manockså se intresset för fristående skolor som en upp-maning att ta på allvar också för den kommunalaskolan.Jag vill säga till att jag inte troratt man kan kommendera fram integration. Jag tror attintegration handlar om förtroende och en vilja tillförändring. Men det är viktigt att ange vilken inrikt-ning man vill ha och att ha en målsättning för vartman strävar.Anf. 44 ()Fru talman! Jag vill tacka skolministern för att honuttalar sin vilja att ge kommunerna en starkare ställ-ning i samband med prövningen av de friståendeskolorna. Jag har haft anledning att bli mycket upp-rörd när jag har kunnat konstatera att kom-mun, som skall finansiera den muslimska skolan iÖrebro, inte har ansetts behörig att överklaga ärendet.Nu är det föremål för rättslig prövning.Det är självfallet så att kommunerna, som fullt utfinansierar verksamheten, har ansvaret för den samla-de skolverksamheten och också har ansvar för attverka för integration, måste ha en stark ställning ock-så i prövningen av de fristående skolorna.Jag instämmer helt med om attdet är oerhört viktigt att vi arbetar för att de invandra-re som kommer till verkligen skall känna attde är delaktiga i det svenska samhället. Vi måste låtaoss påverkas av att det kommer nya människor in ivårt samhälle med nya erfarenheter och samverka påjämbördiga villkor.Jag tror att gör det väldigt enkelt försig om hon säger att det finns en grundläggande ne-gativ inställning till fristående skolor. Många friståen-de skolor har varit positiva för det svenska samhället.Men vi skall ändå våga säga att den snabba ökningenav konfessionella skolor, det gäller både kristna skoloroch muslimska skolor, är ett nytt fenomen i vårt sam-hälle som vi bör känna viss oro för.Oavsett om det skedde på löpande band eller i enannan ordningen, var det en mycket snabb utbyggnadav skolor med anknytning till Föreningen . Ärdetta gott för det svenska samhället eller inte? Är detgott för det svenska samhället eller inte om vi får enmycket stor grupp muslimska skolor i ? Vadbetyder detta för trycket på enskilda muslimer? Dettaär svåra existentiella frågor, och vi får inte göra demsom enkla som gör.Vi måste vara medvetna om att det faktiskt finnsen stark strävan hos många religiösa riktningar, de måvara kristna eller muslimska, att använda alla instru-ment för att skapa sig en ökad styrkeposition. Vimåste våga tala om och våga diskutera vad det bety-der för ett samhälle. Vi får inte bara säga att det ärfråga om brist på respekt för människor om vi sägernej.Det är inte så enkelt i , ,att alla invandrare bor på samma ställe. Jag bad kom-munen redovisa några kostnadskonsekvenser av dethär förslaget. Då skrev man så här: Invandrare medbakgrund i muslimska länder är i stort jämt fördeladeöver kommunen med undantag för en viss koncentra-tion i Oxhagen och Vivalla.Det finns alltså muslimska barn runt om i helakommunen. Det finns nu en risk för att vi får en seg-regation, och det finns, , långsiktigten allvarlig risk att vi får en syn där grupp står motgrupp. Om jag har rätt, om har rätteller om har rätt kan ingen av oss riktigtsäkert säga. Men vi måste säga att det inte får gå förfort. Man måste ha respekt för kommunernas syn.Man måste ta till sig erfarenheter från de muslimskaskolor som redan är i gång innan man - förlåt mig, fruskolminister - på löpande band godkänner nya mus-limska skolor.Anf. 45 ()Fru talman! När det gäller kommunernas inflytan-de över fristående skolor vill jag säga att jag nog ärmer enig med än vad hon kanske tror.Jag tror nog att friskolorna är väl etablerade. Jag tyck-er att detta är en onödig konflikt mellan stat ochkommun. Likaväl som en kommun inte frågar statennär man startar en offentlig skola kan jag inte se attdet skulle vara nödvändigt att bocka och buga förstaten när man skall starta en fristående skola. Jag troratt de står så starka . Men så långt kommer vinog inte i dag.Jag menar att det avgörande när vi ser på segrega-tion och integration är att tränger nya kultur- ochförsörjningsmönster fram i det nya samhället. Närman åker runt i samhället och träffar människor, äldremedborgare, och läser många utredningar och skönlit-teratur förstår man att livsstilar, värderingar och kul-turmönster har ändrats väldigt mycket på de senaste20 åren. De går inte att hamra in i det gamla samhäl-lets strukturer.Låt oss överföra den diskussionen till skolan. Jagkan inte förstå skolministern när hon säger att densammanhållna skolan för henne betyder att alla för-äldrar och elever skall känna att barnen skall gå i denoffentliga skolan. Varför skulle det varaett demokratiskt framsteg? För mig kan det vara ettoerhört mycket mer demokratiskt framsteg om manunder en sammanhållen läroplan och skattefinansie-ring av skolan har en rad olika former av skolor somutifrån ungarnas egna behov, kulturer och bakgrundergör att de får chansen att växa och utvecklas. Härmåste skolministern ställa sig på människornas sidaoch inte på den gamla byråkratins sida. I den om-välvningsprocess som sker behöver inte minstmånga av de utländska medborgarna som kommer tillSverige oerhört mycket stöd för att forma en egentrygghet för att steg för steg kunna finna en plats i detnya svenska samhället.Anf. 46 (m)Fru talman! Jag vill fortfarande ha ett svar på frå-gan var vi har fakta om att de fristående skolornaleder till ökad segregation och om de stora segrega-tionsproblemen ligger i de fristående skolorna eller idet kommunala skolväsendet. Jag är ganska säker påvad jag själv tror. Jag konstaterar att frågan är tämli-gen dåligt utredd.Sedan skulle jag vilja att skolministern svarar påvad hon tror att det blir för konsekvenser av det för-slag regeringen nu håller på att driva fram. Det inne-bär kraftigt försämrade villkor för friskolorna. Detkommer att innebära att det blir de få som kan betalautbildning fullt ut med egna pengar som kan välja ettalternativ. Det blir ökad segregation. Det blir några fåelitskolor kvar i stället för den mångfald och denutveckling vi kan se där många olika människorär engagerade för barns utbildning och fostran. Det ärju också en viktig uppgift för skolan.Jag är inte ett dugg rädd för att diskutera de kon-fessionella skolorna. Även om det är skolministern vifrågar, måste jag säga att jag blir mycket förvånad närInger säger att det växer fram muslimskaskolor och konfessionella skolor på löpande band. Detär inte alls så statistiken ser ut. Vi har fått fler kon-fessionella skolor, men tittar man på friskolorna i dagär det framför allt Montessori- och Waldorfskolornaoch de allmänna skolorna som har ökat. Detta handlarom en liten del. Med tanke på hur många invandrarevi har i är det väl snarare något som förvånari stället för oroar.Anf. 47 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig börja med för att vissa skolor med konfessionell inriktninganvänds i syfte att stärka en viss religiös inriktning isamhället. Det är så jag tolkar oro.Jag möter den här oron hos många människor. Jag troratt det är viktigt att jag som skolminister och vi allasom har ansvar för nationell skolpolitik kan känna osssäkra på att de konfessionella skolorna, liksom andraskolor, utgår ifrån barnens bästa för att ge barnen engod och likvärdig utbildning.Därför är det viktigt att vi fokuserar på det som ärde mest grundläggande värdena och de mest grund-läggande uppgifterna för skolan när det gäller god-kännande och tillsyn. De finns också formulerade i deinledande målen i läroplanen och skollagen.Jag tror också att det finns många konfessionellaskolor som känner olust över att en oro som gällervissa skolor även drabbar många skolor för att mandrar konfessionella skolor över en kam. Därför är detviktigt att vi har ett tillsynssystem och regler för god-kännande som kan säkerställa att vi har en kvalitetsom utgår ifrån barnens rätt till en likvärdig och godutbildning.Widar ställer frågan om alla barn måstegå i en skola. Är det det bästa samhälletom alla barn väljer att gå i den kommunala skolan?Nej, jag tror inte det. Jag tycker inte att alla barn skallgå i den kommunala skolan. Jag tror också att vi be-höver fristående skolor som ett komplement till denkommunala skolan. Men jag tycker att det är viktigtatt inga barn eller föräldrar känner att de väljer bortden kommunala skolan för att den inte är tillräckligtbra eller för att man känner att man inte har någonplats där eller inte kommer till sin rätt i tillräckligtstor utsträckning. En fristående skola skall vara någotman väljer till. Det skall inte vara så att man kännersig tvungen att välja från en skola. Detta ärjag angelägen om. Jag tror att vi behöver utveckla denkommunala skolan mer för att lyckas med den uppgif-ten fullt ut.Leder fristående skolor till segregation per defini-tion på något sätt? Det vet vi inte, men jag tror att omsegregationsproblemen i samhället vore begränsadetill de fristående skolorna vore det ett litet problem.Segregationsproblemet i samhället och i skolan äroerhört mycket större. Därför tror jag att man skallvara litet försiktig med att söka lösningarna eller or-sakerna till segregationen i några enkla former somt.ex. vem som är huvudman för en skola. Jag tror attproblemen är mycket större än så.Beatrice efterlyser vad det finns för utvärde-ringar. Det finns ett arbete som har be-drivit , och som man fortsätter att bedriva,som heter . Det står för valfrihet,likvärdighet och segregation. Där pågår ett arbete föratt skaffa ett underlag över hur det ser ut bl.a. medsegregationsproblemen i skolan.Anf. 48 ()Fru talman! Det känns bra att skolministern taravstamp i barns behov.Till vill jag säga: Nej, vi har inte allafakta. Det här är svåra frågor. Det finns en fara i attavintellektualisera och alldeles förenkla problemati-ken. Det parti som verkligen har bidragit till att göradet i svensk politik är Moderata sam-lingspartiet. Liksom det finns olika valörer i de frågorsom vi diskuterar skall vi också medge att det är svårafrågor. Men just därför kanske utvecklingen inte skallgå alltför snabbt så att vi inte hinner besinna oss ochfå erfarenheter.Vi skall också vara medvetna om att de här eta-bleringarna inte är gratis för samhället . Kom-munerna brottas med mycket stora ekonomiska pro-blem. Skulle den muslimska skolan i kommatill stånd i den utsträckning som har förutsatts i denansökan som har godkänt betyder detbrutto , netto sannolikt 12 miljonerkronor. Hela läromedelsanslaget till iÖrebro kommun är på . Vi skallalltså vara klara över att den här typen av etableringockså urholkar möjligheterna att verkligen göra någotbra av den allmänna skolan. Så komplex är verklighe-ten.Slutligen vill jag säga till skolministern att jagtycker att det är viktigt att man i den här prövningeninte glömmer bort den oro som flera muslimska kvin-nor faktiskt har uttryckt. Vad betyder det här? Kom-mer man att känna ett tryck att sätta sina barn i enmuslimsk skola? Det kanske är så att man känner sigstolt och glad över skolan och vill att barnen börjardär. Men för några invandrarföräldrar kan det faktisktockså vara jobbigt att det naturliga inte är den allmän-na grundskolan.Anf. 49 Statsrådet ()Fru talman! Jag tror att de frågor som vi har berörtär mycket svåra och grundläggande frågor som vårtsamhälle ännu inte har lyckats hantera tillräckligt väl.Det handlar om vilka förändringar som vårt samhällegenomgår i och med att vi nu har ett mångkulturelltsamhälle. Men det är mer tydligt i vissa kommuner, ivissa stadsdelar och i vissa skolor än i andra. Detfinns flera motsägelsefulla intressen i den här utveck-lingen. Det tror jag att man får stå ut med. Det är braatt man för en diskussion som kan belysa frågan frånflera olika håll.Naturligtvis finns det både muslimer som gärnavill gå i en muslimsk skola och muslimer som inte villgå i den muslimska skolan. Det finns muslimer somser det som ett hot om det är andra villkor som gällerför en konkret fristående skola. Det finns muslimersom ser det som ett hot att det startas en muslimskskola eftersom man då tror att den vanliga kommuna-la skolan kan låta bli att behandla islam på ett korrektoch värdigt sätt.Det finns alltså flera motstridiga intressen, och detkommer att vara så, tror jag. Alla ställer inte sammakrav på skolan.Däremot är det viktigt att vi trots att man ställerolika krav på i vilken skola man vill gå och på vilkenutveckling man vill se måste ha en skola som i så storutsträckning som möjligt klarar att svara mot allabarns behov. På de allra flesta håll i vårt land är ändåmöjligheterna att välja en annan skola mycket begrän-sade av olika skäl som t.ex. restider. Vårt land ärganska glesbebyggt. Den gemensamma skolan måstekunna klara alla barn. Alla föräldrar måste kunnakänna samma förtroende och vilja skicka sina barn tillskolan.Om man därutöver vill göra ett annat val skall detvara möjligt, men ingen skall känna sig tvingad.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1995/96:146 omlärlingsutbildning i omutbildningAnf. 50 Statsrådet ()Fru talman! har, med anledning avEU-kommissionens vitbok om utbildning, frågat migom jag inom Europasamarbetet kommer att stödjavitbokens förslag avseende lärlingsutbildning, samtvilka åtgärder jag avser att vidta i för att bidratill en utveckling av lärlingsutbildning på olika nivåer.Det är viktigt för mig att först klargöra vitbokensställning som officiellt dokument. skall sessom en utgångspunkt för en bred debatt om den fram-tida utbildningspolitiken. Denna debatt skall förasbåde i medlemsländerna och i EU:s institutioner. Jagtror att det är viktigt att ha denna utgångspunkt iåtanke när man diskuterar vitboken.Vitboken kommer formellt att behandlas förstagången vid ministerrådet . Informellt hardock både utbildningsministrarna och arbetsmark-nadsministrarna redan kunnat framföra sina synpunk-ter vid ett tillfälle.Vad gäller vitboken har vi mycket klart framförtatt vi anser att varje medlemsland måste ges möjlighetatt föra debatten vidare under hela detta år. Kommis-sionen bör avvakta de synpunkter och förslag som deteuropeiska året för livslångt lärande kommer att föda.Först bör resultatet underställas rådet i ettslutgiltigt dokument.Vi har också framfört synpunkten att en djup ochreell delaktighet från samtliga medlemsländer är enförutsättning för att vitboken skall bli det positivabidrag i strävan att förverkliga det kunskapssamhällesom vi alla eftersträvar.Det jag anfört i det ovanstående gäller också frå-gan om lärlingsutbildningen. lyfter framlärlingsutbildningen som ett sätt att stärka kontakternamellan arbetslivet och skolan. Man vill också främjarörligheten för ungdomar i yrkesutbildning bl.a. ge-nom företagspraktik i . Jag delar vitbokensambitioner vad gäller dessa mål. Lärlingsutbildningarkan vara en metod att åstadkomma detta, men detfinns också en rad andra.Inom vårt nuvarande svenska system har skolhu-vudmännen möjlighet att erbjuda lärlingsutbildninginom ramen för gymnasieskolans individuella pro-gram. är det ett mycket litet antal elever som gårlärlingsutbildningar. Därför är det vad gäller vitbo-kens förslag viktigt att de inte begränsas till att omfat-ta enbart lärlingar i den strikta svenska bemärkelsen,utan att samtliga elever som går program med yrkes-förberedande kurser i den svenska gymnasieskolanbör kunna komma i fråga för dessa insatser.För den framtida yrkesutbildningen är det viktigtatt vi ger alla elever rätt till en bred grundutbildning,vilket krävs i ett framtida kunskapssamhälle. Dagensgymnasieskola ger den möjligheten. Arbetslivets ochskolans samverkan med utveckling av olika modellerför den arbetsplatsförlagda utbildningen ser jag sommycket viktig för att hålla en hög kvalitet.Anf. 51 (m)Fru talman! Jag vill börja med att tacka skolminis-tern för svaret. Det är bra att vi får en redovisning isvaret för vad vitboken är för ett slags dokument.Mtt skäl för att ställa frågan är bl.a. att jag tyckeratt vi skall föra debatten , och jag tycker viskall föra debatten om utbildningsfrågorna inom EUhär i . Det finns ju många olika frågor ochen del tämligen bisarra idéer i vitboken, och det voresynd om vi står med fait accompli fram-över utan att ha diskuterat igenom vad det handlarom.Till det som jag har uppfattat som mindre bisarrt,om man nu skall uttrycka sig på det viset, i vitbokenär ändå det som handlar om yrkesutbildning. Jag serdet som angeläget att utbytet inom EU-samarbetet påutbildningsområdet når yrkesutbildningarna i störreutsträckning av det skälet att det inte får bli en klubbför akademiker, för att uttrycka sig krasst.Jag tror att det är viktigt för EU-samarbetets för-ankring hos medborgarna att också de som går yrkes-utbildningar av olika slag kommer i fråga för olikaaktiviteter och kontakter.Precis som skolministern säger har vi i Sverigeganska få lärlingar, för att inte säga nästan inga alls.Jag tror att det var 42 eller 50 stycken förra läsåret,och det är ju inte mycket att skicka ut i världen. Där-för vore det intressant att höra om regeringen harnågra konkreta tankar om vad som skulle kunna görasför att fler skall bli delaktiga. Jag har litet svårt att tro,även om det ligger i svaret, att vi skulle kunna inter-nationalisera eller "EU-isera" APU-delen i gymna-sieutbildningen.Jag undrar också något över - det finns inte med isvaret - om regeringen i det här sammanhanget harnågra funderingar vad gäller den försöksverksamhetmed kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning somnu är på gång, om än i för liten omfattning. Är det intei första hand på den nivån som rörlighet mellan olikastuderanden kan komma i fråga? Möjligen skall maninte säga det, men gymnasieelever kanske man inteskickar iväg hur enkelt som helst på olika utbytespro-gram i . När det däremot gäller yrkesutbildningpå något högre nivå är det tämligen enkelt.Jag vill alltså veta vad ministern mer konkret kantänka sig att göra och hur man ser på detta, utöver detsom framgår av svaret.Anf. 52 Statsrådet ()Fru talman! Samarbetet mellan utbildningssyste-met och arbetslivet måste intensifieras. Arbetslivetförändras oerhört snabbt. Det betyder att en brautbildning av hög kvalitet inte kan lyckas med sinuppgift om den bedrivs isolerat från arbetslivet. Det ärav den anledningen viktigt att harlyft fram denna fråga i vitboken, där det bl.a. heter:"Utbildning får inte ses endast som ett sätt att till-handahålla kvalificerad arbetskraft åt företagen. Dessahar också själva ett ansvar. "Det är också bl.a. mot den bakgrunden som det nufinns en särskild arbetsgrupp inom regeringskanslietför frågor om skola och arbetsliv och om hur det sam-arbetet skall kunna stärkas.När man vidare i EU-sammanhang talar om lär-lingssystem och lärlingsutbildning menar man intealltid samma sak som det som vi menar här i Sverige.De exempel som lyfts fram i vitboken gäller faktisktakademisk utbildning. Där lyfts handelshögskolorsom t.ex. , iMannheim och andra högskolor fram som exempel påönskemål om utbyte när det gäller - som vi kanskeskulle kalla det - företagsförlagd utbildning.Jag tror att den försöksverksamhet med kvalifice-rad eftergymnasial yrkesutbildning som riksdagenförhoppningsvis kommer att ställa sig bakom inomkort kommer att vara en viktig sådan utbildning, därdet är bra med ett internationellt eller europeiskt sam-arbete och utbyte. Jag tror också att det går att göramer på gymnasienivå, där vi redan har ett ganska braarbete i gång inom ramen för utbildningsprogrammetLionardo.Jag tror att man måste tänka sig fler olika utbild-ningar, och jag tror att det är viktigt för ungdomar ochför all del också för vuxna att under sin utbildningstidfå pröva på att arbeta också i ett annat europeiskt land.Anf. 53 (m)Fru talman! Jag vill framför allt tacka för svaret.Jag tycker att det är bra att man arbetar för att se övermöjligheterna att hitta samverkanspunkter mellanskola och arbetsliv utöver vad vi har , för det ärtämligen insomnat. Vi behöver bli litet mer kreativa.Vi måste framför allt skapa mer än retorik från nä-ringslivets sida. Vi behöver praktiskt samarbete, ochjag tycker att det är bra att regeringen jobbar med det.Jag tror också att det i det här sammanhanget ärväsentligt att se EU som en möjlighet inom ramen fördet arbete som bedrivs när man funderar över vadvitboken skulle kunna åstadkomma. Det är nog ändåcentralt att stimulera yrkesskicklighet. Vi har där på några mycket små fält gamla traditioner somfaktiskt fungerar, t.ex. på det konstnärliga området,men där jag tror att en breddning skulle kunna varabra. Det gäller inte minst eftersom svensk företag-samhet är oerhört internationaliserad och har mycketav sin verksamhet förlagd till EU:s länder. Dettaskulle kunna vara en möjlighet för oss att utnyttja.Jag hoppas att regeringen på den här punktenkommer att driva på i arbetet. Det vore ändå bra omEU kunde presentera en vitbok eller ett åtgärdspro-gram på utbildningsområdet som utvecklar verksam-heten utan att EU för den skull lägger sig i sådanautbildningsfrågor som EU inte har något att göra med.Anf. 54 Statsrådet ()Fru talman! Det är ju riktigt att intresset för svenskyrkesutbildning är mycket stort inom EU. Inte minstgäller det vår nya gymnasieskola, där vi också, somBeatrice mycket väl vet, har flera allmänna äm-nen på samtliga program. En diskussion om dettapågår nu i många europeiska länder. Det är också enfråga som lyfts fram i vitboken. Många är intresseradeav det sätt som vi har löst frågan på i Sverige.Jag vill avsluta med att säga hur jag ser på vitbo-kens roll. Jag tycker att det är bra att kommissionenhar tagit initiativ till lyfta upp utbildningsfrågorna ochdiskussionen kring dessa, men jag tycker också attutformningen av vitboken visar att utbildningsfrågor-na ser mycket olika ut i de olika länderna. Även omutmaningarna, arbetsuppgifterna och problemen serganska likartade ut, måste lösningarna bli väldigtolika i olika länder. Utbildningssystemet är mycketnära förknippat med den kulturella utvecklingen ochmed den tradition som man har haft i ett visst land.Jag tror därför att vitboken bör re-sultera i att EU koncentrerar sig på att bli bättre påerfarenhetsutbyte och konkreta samarbetsprojekt inomEU. Jag tror att man skall avhålla sig från att skaffasig en egen utbildningspolitik.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:148 om denflexibla skolstartenAnf. 55 Statsrådet ()Fru talman!