prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — Det är roligt att höra att att det är viktigt med matematikkunskaper.Eftersom jag själv har en bakgrund som matematiklä-rare är det inte svårt att övertyga mig om att matema-tik är viktigt.Beatrice beskriver läget som akut, och det ärdet kanske i vissa avseenden, men den här debattenhar förts då de första larm-rapporterna om tillståndet för matematiken kom.Under tio års tid har det faktiskt vidtagits omfattandeåtgärder framför allt när det gäller fortbildning avlärare, men också när det gäller annan stimulans föratt utveckla matematikundervisningen. Jag har självtagit aktiv del i det arbetet, både som matematiklärareoch som skolminister. Det har skett en hel del utveck-lingsarbete på det här området. Utvecklingen står juinte stilla. Detta är inget nytt läge som har uppståttjust , utan läget när det gäller matematiken har varitproblematiskt . Det som är roligtatt se är ändå att åtgärderna börjar ge ett visst resultat.Det är viktigt att man är nyanserad när man värde-rar problem. Det finns problem, och de är stora ochallvarliga. I den stora undersökning som genomfördesinom ramen för som presenterades för en tidsedan visade det sig att svenska medborgare var bästav medborgarna i alla jämförbara länder också när detgällde att lösa matematiska problem. Jag tycker inteatt vi skall klä oss i säck och aska, men vi skall ta deproblem som finns på allvar.Beatrice tycks ha missförstått regeringensförslag när det gäller behörighet. Med regeringensförslag skärps kraven på behörighet kraftigt i förhål-lande till vad som gäller . behöver man inteha läst matematik över huvud taget för att vara be-hörig till högre studier. skärper vi kraven kraftigtnär det gäller den allmänna behörigheten. Vi läggerockså fram ett förslag om att alla ämnen i gymnasie-skolan skall värderas beträffande den särskilda behö-righeten till olika utbildningar. Jag tror att detta ärmycket bra för många av dem som gått en utbildningt.ex. med teknisk inriktning varav majoriteten oftast ärpojkar. Steget till att skaffa sig behörighet via komvuxtill att bli grundskollärare i matematik och NO hartidigare varit mycket långt. Det systemet har varitsådant att den som t.ex. har genomgått elprogrammetpå gymnasiet har bedömts som att man inte har lästfysik. Därför är det viktigt att de kunskaper som nufinns i den nya gymnasieskolan värderas. Därmed blirvägen till en särskild behörighet för att bli t.ex. mate-matik- eller NO-lärare kortare och mer realistisk.Detta skulle också kunna bidra till att det rekryterasfler män till läraryrket, vilket vore önskvärt.Anf. 65 (m)Fru talman! Jag skall skrämma skolministern litetgrand med att det är nog inte bara jag som har miss-uppfattat propositionen. Det har i så fall hela utbild-ningsutskottet och hela utbildningsutskottets kansligjort. Vi har inte uppfattat att regeringens förslaginnebär någon skärpning av de grundläggande behö-righetskraven. Jag tror att min beskrivning var tämli-gen riktig. Men jag är litet bekymrad, så jag skallnaturligtvis gå hem och läsa på. Och det får väl helautskottet göra.Det är alldeles riktigt som skolministern säger, attvi har fört debatt om matematiken i skolan underväldigt och att detta har gett resultat, framförallt när det gäller de lägre årskurserna. Det finns jusynpunkter om att man kan skylla påatt det är en otillräcklig grund under de tidiga årensom leder till bekymmer med matematikkunskapernasenare.Däremot har stora grupper av de något äldre ele-verna i och i gymnasiet inte de grundläg-gande kunskapsnivåer som vi önskar att de hade.Läget blir ju mer och mer akut. har ändåbestämt sig för att vi skall satsa på naturvetenskap ochteknik och försöka att slå oss fram som ett fram-gångsrikt industriland. Då måste vi klara av detta.Resultatet av den undersökning som jag tog upp imin interpellation visar att problemet med okunnigaeller outbildade lärare i matematik är tämligen akut.Jag är inte främmande för att ta till många olika lös-ningar för att försöka höja kunskapsnivån i matema-tik, alltifrån kurser under sommarloven där man kun-de använda matematikstuderande som lärare till läx-läsning eller fortbildningsinstatser i matematik förlärare som annars inte riktigt fungerar.Det är dags att försöka åstadkomma ett batteri avåtgärder. Jag vill inte se den här typen av mediokraeller dåliga resultat till i ett så pass grundläg-gande ämne som matematik. Och det tror jag också attvi är överens om.Anf. 66 Statsrådet ()Fru talman! För att det inte skall råda några miss-förstånd vill jag klargöra att jag självfallet är bereddatt medverka till ytterligare ansträngningar för attkvaliteten på matematikkunskaperna skall höjas. Detär oerhört väsentligt för möjligheterna för vårt land attutvecklas. Det är också viktigt för alla ungdomarsmöjlighet att ha en god chans på arbetsmarknaden ochi ett kunskapssamhälle i framtiden.Det handlar om att öka rekryteringen till lärarut-bildningen. Det är inte acceptabelt att av lärarnai de berörda ämnena inte är behöriga och har full-ständig lärarutbildning. Vi gör redan insatser, men detär möjligt att vi behöver göra ytterligare. Men vi serändå att rekryteringen till det naturvetenskapliga pro-grammet i gymnasieskolan ökar, vilket bådar gott närdet gäller rekryteringen också till lärarutbildningen.Vi kommer att göra det lättare för människor somhar en annan typ av naturvetenskaplig-teknisk utbild-ning än det naturvetenskapliga programmet att blibehöriga för att kunna söka in på N-programmet.Också detta kommer att kunna göra att fler män lätta-re kan komma in på en lärarutbildning, vilket i sigvore önskvärt.Regeringen lade fram förslag förriksdagen som var mycket omtvistade och omdebatte-rade. Det gällde särskilda insatser för att öka rekryte-ringen av vuxna människor som har lust att sadla omtill naturvetenskaplig-teknisk högskoleutbildning ochvi gav särskilt förmånligt studiestöd till dessa grupper.Vi gör alltså insatser för att öka rekryteringen till bl.a.lärarutbildning med denna inriktning.Det görs också insatser och utveck-lingsinsatser när det gäller fortbildning av lärare. Detfinns redan sommarkurser bl.a. i regi av . Det sker ett ganska omfattande didak-tiskt och pedagogiskt utvecklingsarbete som matema-tiklärarna själva i samarbete med olika pedagogiskainstitutioner och med stöd från bedriver.Det pågår alltså ett gott arbete. Man kanändå vara glad åt någonting som går bra. Detta hardiskuterats länge, och man kan nu se att det faktiskthar hänt saker. Det har gjorts förbättringar. Dess värrefinns det en del andra skolpolitiska frågor som hardiskuterats där vi inte har kunnat senågon förbättring.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1995/96:158 omgymnasieskolanAnf. 67 Statsrådet ()Fru talman! har frågat mig i vilka avse-enden och inom vilka områden jag avser vidta åtgär-der för att höja gymnasieskolans kvalitet.Den gymnasieform som genomförts har inne-burit att ambitionen i det svenska skolsystemet höjts.Bakgrunden är de nya och högre krav som dagenssamhälle ställer på utbildning. Det gäller i arbetslivet,i rollen som medborgare och inför fortsatta studier.De utvärderingar som gjorts visar också atteleverna i gymnasieskolan i många avseenden ärnöjda med reformen. Förändringen har emellertidställt höga krav på lärare som på fått iuppgift att nå upp till nya mål.Dagens arbetsmarknad ställer allt högre krav påkunskaper, inte minst hos ungdomar. Detta innebärockså ett krav på att kvaliteten i gymnasieskolansarbete förbättras. Det lokala arbetet med att utvecklaskolan måste därför förstärkas.En viktig del av gymnasiereformen har också varitatt öka samarbetet mellan skolan och arbetslivet, bl.a.genom införandet av arbetsplatsförlagd utbildning.Resultatet av detta varierar. I vissa branscher harinförandet av arbetsplatsförlagd utbildning haft svårtatt slå igenom.Trots vissa svårigheter är det viktigt att gymnasie-reformens intentioner förverkligas. Motiven bakomreformen har blivit starkare. Regeringenkommer därför att fortsätta att följa genomförandet avreformen och föreslå justeringar om så bedöms nöd-vändigt.Inom arbetar en grupp för attunderlätta samverkan mellan skola och arbetsliv ochför ett genomförande av den arbetsplatsförlagda ut-bildningen fullt ut.Dessutom kommer regeringen att tillsammansmed och Skolverketinformera om motiven bakom reformen samt om demöjligheter och utmaningar som den nya läroplanenoch det nya betygssystemet innebär. Både politikeroch skolpersonal måste engageras och lämnas ansvarför genomförandet.Huvudmännen för gymnasieskolan, i huvudsakkommunerna, har ansvaret för att höja gymnasiesko-lans kvalitet så att alla elever når kunskapsmålen i denationella måldokumenten. Huvudmännens egenuppföljning av verksamheten bör enligt Skolverketförbättras, en bedömning som även regeringen stårbakom. Huvudansvariga för en sådan förändring ärrespektive kommun. Staten bör dock via Skolverketbättre följa upp skolans resultat i förhållande till ställ-da mål.I propositionen Vissa skolfrågor m.m., som kom-mer att lämnas till , har rege-ringen för avsikt att komma med förslag till vissajusteringar för att underlätta utvecklingen av gymna-sieskolan. Men då beredningsarbetet inför denna pro-position nu pågår kan jag inte gå in på innehål-let.Anf. 68 ()Fru talman! I regeringsförklaringenstår det ju att gymnasieskolans kvalitet skall höjas.Det var allt som stod om gymnasieskolan, vilket jaghar full förståelse för, eftersom en regeringsdeklara-tion skall spänna över ett stort fält.Just av det skälet tyckte jag att det fanns anledningatt interpellera skolministern och för att ge möjlighetatt i tala om inom vilka områden och hurgymnasieskolans kvalitet skall höjas. Därför är jagförvånad över att få ett så innehållslöst svar. Det finnsalltså inga förslag till konkreta åtgärder. Uppenbarli-gen var det bara munväder och tomt prat från minis-terns sida i regeringsförklaringen. Man var tvungenatt hitta på någonting helt enkelt.En värdefråga att ställa till är omhon innerst inne är nöjd med tillståndet i gymnasie-skolan, eller om hon tänker komma med några kon-kreta förslag.I svaret skriver att dagens arbets-marknad ställer större krav på gymnasieskolan. Denanalysen är vi helt överens om. Men då måste man juockså se till att skolan är i fas med den förändringsom sker ute i arbetslivet, och då krävs det ett antalförändringar. Jag skall lägga fram en del förslag tillYlva på vad som bör göras för att se till attkvaliteten höjs.Tidigare här diskuterade och Be-atrice just frågan om behörighet och urval tillhögre utbildning. Där finns nu en proposition somCarl har lagt fram i , vilken vi be-handlar i utbildningsutskottet. Förmodligen är åtmins-tone och i den frågan i fasmed varandra. Men faktum är att man i propositionensäger att eleverna inte behöver vara godkända i 90 %av kurserna. Låt mig ta ett exempel. Det innebär alltsåatt en elev inte behöver vara godkänd i matematikeller i exempelvis engelska i a-kursen men ändå kankomma in på en högre utbildning och då ha engrundläggande behörighet, som det numera skall heta.Men då är man ju inte i fas med vad man säger när detgäller . Där säger man att eleverna skallvara godkända i svenska, engelska och matematik föratt komma in på ett nationellt program. är det ändåframtiden vi diskuterar. Jag tycker att det är mycketallvarligt att man tummar på detta, därför att då stär-ker man trots allt inte kvaliteten och kraven på gym-nasieskolan.Den andra delen, som och jag hardebatterat tidigare, är kompetenskraven för gymnasie-lärare i yrkesämnen. tillåter man att hälf-ten av de lärare som undervisar i yrkesämnen i skolaninte har en bättre eller större ämnesteoretisk kunskapän vad eleverna har när de lämnar skolan. Detta ärutomordentligt allvarligt, och detta har ni inte gjortnågonting åt.Den tredje delen är den arbetsplatsförlagda ut-bildningen, APU, som nämns i svaret. äntligentillsätts en arbetsgrupp, vilket är jättebra. Man har juhaft på sig att göra detta. Men det viktiga äratt man kommer fram till ett resultat. En kvalitetsfrå-ga är ju också att man ser till att eleverna i yrkesäm-nena får just en arbetsplatsförlagd utbildning. Härmåste det faktiskt hända något. Min fråga är vilketinitiativ ministern tänker ta i frågan.Den fjärde delen är fristående gymnasieskolor, därdet kommer en proposition . Det är viktigtatt vi ser till att de fristående gymnasieskolorna får enchans att verka på rimliga villkor, därför att de är ettbra alternativ till det offentliga skolväsendet, där manhar ett högt ansökningstryck osv.Den femte delen, som jag också tror att man måstegöra, är att man måste våga fatta beslut om huvud-mannaskapet i gymnasieskolan. Här fladdrar ju rege-ringen rejält. Det man egentligen vill är att kommu-nerna skall ta över, men eftersom man inte törs ge-nomföra detta lägger man fram de litet halvhjärtadeförslag till som vi nu behandlar.Anf. 69 Statsrådet ()Fru talman! Jag har ett flertal gånger diskuteratfrågan om gymnasieskolan med . Det äralltid intressant att göra det, för kan fråganväl och är väl insatt. är själv ledamot i denparlamentariska kommitté som har att följa gymnasie-skolans utveckling. Han vet lika väl som jag att detviktigaste arbete som återstår för att på allvar höjakvaliteten i gymnasieskolan är det lokala arbetet.Det kan naturligtvis också behövas justeringar i denationella besluten när det gäller gymnasieskolan,men den största utmaningen ligger i det arbetesom utförs ute i den konkreta skolan och lokalt ikommunen. Där har man haft en svår uppgift, vilketvi båda är medvetna om.Det är alltid så, fru talman, att det är lättare attfatta beslut här i men svårare att genomföradem i verkligheten. Det är också orsaken till att maninte skall ha förhoppningar om att det finns någraenkla lösningar på de problem som gymnasieskolanfaktiskt har . Vi måste arbeta på olika sätt medatt stimulera och underlätta utvecklingen i gymnasie-skolan, och vi arbetar med vissa sådana förslag somkommer att läggas fram för inom en månad.Jag har tidigare debatterat med om yr-keslärarnas kompetens och delar uppfattningen attkompetensen behöver höjas och att utbildningen förlärare i yrkesämnen bör förbättras. Men frågan omhögskoleutbildningen ligger primärt under en annanminister, nämligen utbildningsminister vet att diskuterat frågan också medhonom.När det gäller behörigheten till högre studier för-står jag inte riktigt oro, eftersom vi nusäger att man skall vara godkänd i av kursernaför att ha en allmän behörighet till högskolan, vilketär en skärpning i förhållande till vad som gäller i dag.Därutöver kommer krav på särskild behörighet. Deförslag till lagstiftning som vi lägger fram, som tillskillnad från den lagstiftning som parti varansvarigt för, innebär faktiskt att eleverna i gymnasie-skolan i förväg vet, åtminstone ungefär, vad somkommer att krävas för att komma in på en viss ut-bildning. Det kommer att underlätta den stimulanssom det är att sikta mot en vidareutbildning ellerkanske en yrkesutbildning.Anf. 70 ()Fru talman! I regeringsförklaringen säger man skall höja kvaliteten. Men vad det egentligenhandlar om är smärre justeringar och ingenting annat,så det är ganska innehållslöst.Det är klart att det ligger ett stort ansvar på det lo-kala skolväsendet. Det skall det också göra. Har vi enmålstyrd skola så skall det göra det. Det är vi överensom. Jag tror ändå att det är ganska farligt att, som jagtycker att skolministern gör i sitt svar, överlåta åt allaandra att komma med förslag, lösa problem och tasaken i egna händer. Man måste väl ändå ha en upp-fattning själv? Jag blir litet fundersam. Är det verkli-gen så det skall gå till?Det är bra att vi är överens om att höja kompe-tenskraven. Jag välkomnar att regeringen återkommertill med en proposition. Det vore bra omYlva talade med så att hanäntligen så att säga kom loss. För som gårkommer ju faktiskt kvaliteten i gymnasieskolan attsjunka för en stor grupp elever.Sedan till det här med allmän behörighet, ellergrundläggande behörighet som det numera heter. Jagtror faktiskt att det är ett allvarligt misstag från rege-ringens sida att säga att det räcker med att vara god-känd i av kurserna i gymnasieskolan. Det inne-bär trots allt, som jag sade tidigare, i praktiken kan vara underkänd i ett antal allmänna ämnenoch ändå komma in på en högskoleutbildning. Det ärutomordentligt allvarligt. Man sänker faktiskt kraven.Samtidigt är vi båda överens om att det är viktigtatt man skall ha goda kunskaper i allmänna ämnen.Men vad sänder man för signaler ute på fältet om mansäger att detta egentligen inte behövs? Jag hoppas attni tänker om , för detta är utomordentligtallvarligt.Jag vill också ta upp en annan sak som gällerkvaliteten i gymnasieskolan. Regeringen tog ju bortmöjligheten för eleverna att pröva upp sina betyg omde inte fick godkänt. Vad ger det egentligen för signa-ler till eleverna? Ser man till att vara godkänd så ärdet bra, men vill man försöka höja betyget har maningen möjlighet att göra det. Det kan man göra förstnär man har lämnat skolan. Det är samma sak där. Ärdet kvalitet eller kvantitet det handlar om?Jag tror att det är fel på klockan, fru talman. Jaghar väl egentligen två minuters repliktid?Anf. 71 TALMANNENNej, denna replik är . Nästa replik ärtvå minuter.Anf. 72 ()Fru talman! Det var bra. Då kan jag prata en minuttill.Vad jag sedan vill komma in på är huvudmanna-skapet. Regeringen vill egentligen att kommunernaskall ha huvudmannaskapet för gymnasieskolan. Dettycker jag också att de skall - förutom att man skallha fristående gymnasieskolor förstås. Det är inte braatt det delas mellan kommun och landsting. Det tyck-er regeringen också, men vad gör man? Man säger attdet bra att kommunerna tar över, men så får man litetmotstånd från , och vad gör mandå? Jo, då skall man tillåta att landstingen tar överännu fler utbildningar och påbyggnadsutbildningar.Min fråga är egentligen: När regeringen nu läggerfram nästa proposition och kommunerna skall ta övergymnasieskolan - för vad skall landstingen kompen-seras den gången?Anf. 73 Statsrådet ()Fru talman! Låt mig ta den sista frågan först. Detverkar som om inte riktigt har förstått re-geringens förslag. Regeringen ser inte detta med vemsom är huvudman för gymnasietutbildningen som denviktigaste frågan.Däremot vill vi, och jag, att kommunerna skallkunna äga hela frågan om gymnasieskolan. Det skallvara kommunen som avgör om man vill ha ett samar-bete med eller inte. Det är det förslag vikommer att lägga fram på sikt.Den gamla regleringen av huvudmannaskapet varen kompromiss som föranleddes av den antagonismsom i vissa avseenden rådde mellan landstingen ochkommunerna när man tog beslutet om den nya gym-nasieskolan. har vi ett annat läge. Den viktigafrågan är inte vem som är huvudman. Det gällerkommunernas möjlighet att vara ansvariga för helautbildningen. Det gäller också deras möjlighet att, närde finner det lämpligt, använda sig av ett samarbetemed landstingen.Därför kommer regeringen inte att föreslå attlandstingen inte skall få vara huvudman för utbild-ningar . Däremot kommer regeringen i ettsenare skede att föreslå att kommunen skall avgöraom man vill bedriva utbildningen i egen regi, i samar-bete med annan kommun eller i samarbete medlandstinget.Jag tror att det vore bra för över lagom man inte vore så fixerade vid frågan om vem somär huvudman för utbildningen. Det är en fixering somåterkommer också när det gäller fristående skolor. Detbör finnas fristående skolor - också som ett komple-ment till de kommunala och landstingskommunalagymnasieutbildningarna. Jag tror dock att det är enfelsyn att göra huvudmannaskapet till ett huvudnum-mer när det gäller gymnasieskolans kvalitet.Jag vill, när det gäller behörigheten, också säga attdet har varit svenska och engelska man har ställt kravpå. gör en jämförelse och säger att maninte kräver godkänt i samtliga kärnämnen - de är juåtta stycken. säger vi i stället av de totalakurserna. Jag menar att det här faktiskt är en skärp-ning i förhållande till vad som gäller , även omman inte på samma sätt pekar ut vissa ämnen i frågaom den allmänna behörigheten. Däremot finns juämnena utpekade när det gäller den särskilda behö-righeten.Jag vill, fru talman, avsluta med att säga att jagtycker att det fel och litet konstigt att anklaga mig föratt inte vilja komma med förslag, utan att överlåta åtandra att göra det. Jag talar ju här om att regeringenom en månad kommer att lägga fram en propositionsom berör precis de här frågorna. Det är ganska na-turligt att mina konkreta svar får vänta tills dess attberedningsarbetet är klart och propositionen kan läg-gas fram.Jag vill också varna för att vi får en diskussion därbegreppet kvalitet blir liktydigt med vad eller särskilt bestämmer.Begreppet kvalitet är viktigare än så. Det rymmermycket mer än vad ett beslut gör. Det måste mätasoch ställas mot verkligheten.Jag tror att det är viktigt att vi på skolans områdebehöver bli bättre på att värdera kvalitet. Det har vihittills varit alldeles för dåliga på. Mycket av skolde-batten har handlat om att värdera skolpolitiska beslut iförhållande till andra skolpolitiska beslut. Det har imindre utsträckning varit fråga om att värdera denkonkreta verkligheten och kvaliteten ute i skolorna.Det måste ju ändå vara den som är utgångspunkt förallt kvalitetshöjande arbete och för alla kvalitetshö-jande åtgärder.Anf. 74 TALMANNENNu har en sista replik om två minuter.Låt mig tillägga att man inte är tvungen att användaall tid och alla repliker.Anf. 75 ()Fru talman! Jag håller med i frågaom det sista sade om kvaliteten. Närvi har en målstyrd skola är det faktiskt också en upp-gift för oss politiker att inse vad kvalitet är. Men iregeringsförklaringen står det att kvaliteten skall hö-jas. Enligt svaret skall göra vissajusteringar. Allt vi nu talar om, och det som skallkomma om en månad, är alltså vissa justeringar. Jagär mycket nyfiken på vad "vissa justeringar" egentli-gen innebär.Sedan till det här med huvudmannaskapet. Jagmåste säga att jag är förvånad även där. Man är så vittjag förstår egentligen överens på Utbildningsdeparte-mentet om att all utbildning skall läggas över frånlandstingen till kommunerna. Det är vad man egentli-gen vill. Men man törs inte, för landstingen bromsarganska rejält. Det hade varit bra att kunna skriva enproposition om att omvårdnadsutbildningen och na-turbruksutbildningen skall läggas på kommunerna.Sedan skulle man kunna lösa det hela med att utvidgaentreprenadmöjligheten för kommunerna. Det harman inte gjort, något som jag beklagar.Låt mig tala litet grand om fristående gymnasie-skolor. Jag tycker att ni socialdemokrater har hamnatsnett när ni vill strypa dessa skolor. Här pratar vimycket om att elevens förstahandsval skall gälla ifråga om det allmänna skolväsendet. Det är bra. Mense på de fristående gymnasieskolorna, t.ex. iSkövde, ABB i , i och SKFi . Mängder av elever söker dit, men rege-ringen är oerhört njugg med platser. Många eleverkommer inte in. Är det, , att höjakvaliteten i gymnasieskolan när man förvägrar mångaelever att komma in på den skola som de själva vill gåi?Anf. 76 Statsrådet ()Fru talman! Det var flera felaktigheter i senaste inlägg. Jag är ledsen att han inte har möj-lighet till flera inlägg. Men det är inte regeringen sombestämmer hur många platser som skall finnas i enfristående gymnasieskola, utan det avgör huvudman-nen. är t.ex. inte en fristående skola, utan därhar eleven en anställning. Därför kan skolan inte bliberättigad till bidrag som en fristående skola. Det ärarbetsgivaren själv som avgör hur många han villanställa och ha i lärlingsutbildning.Beträffande huvudmannaskapet vill jag säga attregeringen inte har hukat för några intressen frånnågot av kommunförbunden. Regeringen menar attdet skall vara möjligt även för landstingen att bedrivagymnasieutbildning men att det är viktigt att kommu-nerna, som ju har hela skyldigheten gentemot ungdo-marna i sin kommun att erbjuda dem gymnasieut-bildning, också skall kunna äga hela frågan och på detviset också själva avgöra i vilken regi den gymnasialautbildningen skall bedrivas.