prot · GK0936 · 1996-11-29 00:00:00 — Jag hoppas innerligt att regeringenmed det snaraste gör sådana justeringar att kreativaungdomar i inte känner att de drabbasorättvist av beslutet.Anf. 18 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har redan svarat påden här frågan. Vi anser att man bör ha ett något sånär enhetligt system, och det leder till en rad kompli-kationer om man i meritvärderingssystemet skall geökade poäng eller meritvärderingar för extra kursersom de studerande läser. Det kan också skapa, om detutvecklas i full skala, en problematik inom högskolan.Det är inte så att någon straffas, men det är rätt, somBeatrice säger, att det heller inte nödvändigtvisblir en fördel. Sådant är systemet, och det är avsett attge en enkelhet och överblickbarhet. Det skall dess-utom motverka att det skapas en utveckling där alltfler läser vissa extra kurser för att komma in på enviss utbildning.Men som jag också har sagt avser vi naturligtvisatt följa detta mycket noga.Jag vet vidare inte riktigt vad här av-ser med begreppet "sittande sammanträde". BeatriceAsk, som själv har varit statsråd, vet mycket väl hurregeringssammanträden går till.Alla ärenden som kommer till regeringen är välberedda. Det är inte så att ärendet inte är berett or-dentligt. Däremot är det uppenbart att frågan ärkomplicerad och att vi kommer att följa den med storuppmärksamhet, och eventuellt vidta förändringar omdet visar sig att det är motiverat. Det vill jag gärnasäga.Beträffande den andra frågan vet jag egentligeninte riktigt vad avser. Frågan lyder vilkainsatser regeringen avser att vidta för de elever somläst reducerade kurser, men ändock ges tillträde tillhögskolan. Jag har givit ett ganska utförligt svar justpå den frågan. Jag har konstaterat att det är rektorsom avgör om man skall få reducerad kurs, och rektorfår inte medge reducerad kurs om det inte föreliggermycket särskilda skäl för detta. Det är alltså inte möj-ligt, och skall enligt gymnasieförordningen inte varamöjligt, att ta reducerad kurs för att därmed öka sinachanser att komma in på högskolan.Man har avsiktligt konstruerat ett system som in-nebär att de som läser reducerad kurs ändå kan kom-ma in på högskolan, så att de individer som har fåttreducerad kurs av särskilt skäl ändå skall ha möjlighetatt gå vidare till högskolan. Om detta inte hade varitmöjligt skulle man redan från början ha sagt att dessaindivider inte har någon nytta av sin reducerade kurs iförhållande till de krav som högskolan ställer.Regeringen avser inte vidta några särskilda åtgär-der för dessa elever. Det är naturligtvis högskolanssak att ta hand om sina studerande och se till att de fården utbildning som krävs. Det är i allra högsta gradockså de studerandes sak att ta ansvar för sina egnastudier och att driva de studierna framgångsrikt. Andra, och lyckligtvis flertalet, lyck-as. Det finns inga särskilda åtgärder som skall vidtas.Däremot har högskolan ett särskilt ansvar - dethar jag betonat - för studenter som har ett funktions-hinder. Högskolan har också ett särskilt ansvar förinvandrarstuderande som av ett eller annat skäl harproblem. Det har vi skrivit i årets proposition. De kanexempelvis ha bristfälliga kunskaper i engelska. Dåmåste man från högskolans sida göra särskilda insat-ser för att se till att dessa studerande skaffar sig dessakunskaper.Här i befinner vi oss härvidlag i en gans-ka ny situation, eftersom vi tidigare inte haft så mångainvandrarstuderande som vi kommer att få i framti-den. Här finns mycket att lära från de stora invandrar-länderna, exempelvis eller , där man ärvan vid att studerande har olika förkunskaper och atthögskolorna behöver göra särskilda insatser för att setill att de klarar sina studier.Anf. 19 (m):Fru talman! Jag förstår också behovet av att skapaett enhetligt system, men det kan aldrig vara ett pro-blem för högskolan om en teknist kommer med kun-skaper i franska. Det är tvärtom så, att vi vet att vibehöver det. Då blir det litet väl enhetligt om man slårungdomar i huvudet med detta. De är väldigt målin-riktade, och de vet att det är tufft att komma in på endel av linjerna. Man väljer bort ett ämne om man intevet att betyget bara skall räknas med om det höjersnittbetyget. Det var det som hadeinsett, och därför föreslagit en bestämmelse i linjemed detta för att inte stoppa dessa ungdomar. Rege-ringen ändrade sig. Mitt uttryck "sittande sammanträ-de" hänförs till att jag vet att tjänstemännen på var rätt överraskade, så det måste ha varitväldigt sent i den beredningsprocess som regeringenhade som denna förändring kom till stånd. Hade hög-skolan fått bestämma hade problemet aldrig uppstått.Utbildningsministern säger att han inte riktigt för-står min andra fråga eller de invändningar jag har.Han menar att han reder ut frågan ordentligt i svaret.Där finns en beskrivning av att det är ganska kompli-cerat att få reducerad kurs, vilket jag naturligtviskänner till.Oavsett denna komplikation, och oavsett skälen,kan reducerad kurs innebära att man har färre kunska-per inom ett visst område jämfört med det en full-ständig kurs skulle täcka. Man saknar dessa kunska-per. Min fråga gällde närmast om regeringen bedömeratt högskolorna kan behöva göra något för att komp-lettera. Jag vet inte. Men eftersom det är en regel somändrades tyckte jag att det var intressant att veta omregeringen hade något underlag på området som jaginte kände till. Jag tror nämligen att det är väldigtviktigt att vi följer upp och ser efter när reduceradkurs tillåts - att vi får riktiga exempel. Då kan viockså möta sådana elever när de kommer till högsko-lan. Det lättaste undantaget är möjligen de som fårreducerad kurs på grund av ett handikapp. Det kanvara svårare när man får reducerad kurs på grund avotillräckliga kunskaper, språkproblem eller annat. Detär närmast detta jag tänker på i min fråga. Jag skallfölja upp den på annat sätt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:72 om gen-manipulerad sojaAnf. 20 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att stoppa import av genmanipuleradsoja med hjälp av artikel 16 i direktiv /220/EEGeller på annat sätt. Som skäl för frågan anförs de mil-jö- och hälsoproblem som användning av genetisktmodifierade organismer i allmänhet och den herbicid-toleranta sojan i synnerhet kan tänkas ge upphov till.Först vill jag nämna att ärenden om utsättande avgenetiskt modifierade organismer (GMO) i miljöneller marknadsintroduktion av produkter som innehål-ler eller består av GMO måste föregås av en noggrannprövning enligt det s.k. GMO-direktivet 90/220/EEG.Denna görs av de olika medlemsstaternas behörigamyndigheter. I har Statens jordbruksverkansvar för bedömning av modifierade organismer avdetta slag, men samråd sker alltid med övriga behöri-ga myndigheter enligt förordningen 1994:901 omgenetiskt modifierade organismer.Sverige röstade nej till den aktuella sojabönan,eftersom det inte klart framgick vilka användningsom-råden den var avsedd för.Den svenska linjen har generellt sett varit tämligenrestriktiv. Användning av gentekniskt modifieradegrödor eller marknadsintroduktion av produkter sominnehåller eller består av GMO skall endast få skeunder etiskt godtagbara former, utan risker för miljönoch utan risker för människors och djurs hälsa. Dessaförutsättningar bör gälla vid marknadsintroduktion avprodukter oavsett om genteknik använts eller inte.Det finns all anledning att se positivt på utvecklingav grödor och produkter som ger konsumenten bättrekvalitet, som har ett bättre näringsvärde, som innebärövergång till biologiskt nedbrytbara lågdospesticideroch som kan ge oss ett lönsamt och effektivt jordbruk.I den mån gentekniken kan ge oss sådant utan att vibehöver göra avkall på de villkor jag tidigare nämnde,ligger det självklart i vårt intresse att ta den till vara.I märkningsfrågan är uppfattning attlivsmedel alltid skall märkas om de innehåller ellerbestår av GMO. Om ett livsmedel framställs medhjälp av GMO är det i de flesta fall angeläget att kon-sumenten får kännedom om detta genom märkning.Denna linje hävdas i de nu pågående förhandlingarnainom EU om förslaget till förordning om s.k. novelfood och har konsekvent framförts i samband medmarknadsgodkännande enligt GMO-direktivet. EnligtGMO-direktivet och dess tolkningsdokument kanemellertid märkning krävas endast med hänvisning tillriskbedömningen. Märkning får enligt tolkningsdo-kumentet inte krävas enbart av det skälet att en pro-dukt innehåller eller är framställd med hjälp av GMO.Det är förhoppning att en novel food-förordning skall innebära en förändring i detta avse-ende. arbetar aktivt på att få till stånd allmän-na bestämmelser om märkning i dessa förhandlingar.Av GMO-direktivets artikel 16 följer att om enmedlemsstat har grundad anledning att anta att enprodukt som blivit godkänd enligt direktivet utgör enrisk för människors hälsa och miljön, får medlemssta-ten tillfälligt begränsa eller förbjuda användning ellerförsäljning av produkten inom sitt territorium. Med-lemsstaten skall då underrätta kommissio-nen och övriga medlemsstater om beslutet och skälenför detta. Kommissionen skall sedan fatta beslut enligtett speciellt röstningsförfarande inom tre månader.Den aktuella sojabönan kan inte odlas i Sverige.Min uppfattning är att sojabönan inte utgör en sådanrisk att en åtgärd enligt artikel 16 är befogad. Sverigehar därför inte för avsikt att begära en sådan pröv-ning.Sverige koncentrerar i stället sina ansträngningarpå att få en förändring vad avser märkning av GMO-produkter till stånd via en novel food-förordning.Slutligen vill jag säga att fallet med den herbicid-toleranta sojabönan inte på något sätt är prejudiceran-de för hur vi skall agera i andra motsvarande ärenden.Varje ärende hanteras för sig och bedöms utifrån sinaegna förutsättningar.Anf. 21 ():Fru talman! Bakgrunden till interpellationen ärden första lasten från av soja som består av sojasom odlats som man gjorde förr blandad med sojasom är genmanipulerad.Soja är en produkt som på ett eller annat sätt ingåri av alla beredda livsmedel som soja eller somsojalecitin, t.ex. i margarin. Den här sojasorten, RRS,Roundup , har tagits fram av kemijät-ten . Sojan har den effekten att den är ex-tremt tolerant mot Roundup, som är ett bekämp-ningsmedel som innehåller en aktiv substans somheter glyfosat. Det här har gjorts genom att gener frånvirus, bakterier och har stoppats in i sojan.Effekten är att man kan odla soja och bespruta fältenmed mycket Roundup, vilket gör att man tar död påallt annat än sojan.Det är en mycket otäck utveckling vi kan se fram-för oss. Som biolog kan jag säga, att av all miljöför-störing som kommit är den genetiska miljöförstöringsom vi nu står inför det som skrämmer mig mest ochdet som jag tror kommer att få mycket stora konsek-venser för framtiden. Jo, först och främst kanvi se, att när dessa gener planteras in i sojan blir deten ny sorts organism, som inte finns i naturen tidigareoch som om den sprids till miljön kommer att kunnabete sig på ett mycket oförutsägbart sätt.Vi kan se vad som har hänt i många fall där orga-nismer har kommit ut på ställen där de inte hör hem-ma. Det gäller t.ex. nilabborren i , där200 av de inhemska arterna försvann. Vi kan se vadsom hände när man flyttade kaniner och rävar tillAustralien. De hörde inte hemma där och tog död påmycket av det som tidigare fanns. Vi kan se hur jät-tebjörnlokan breder ut sig rejält i därför attden inte har några naturliga fiender. Det finns risk föratt de genmanipulerade sorterna också kan göra det.Det finns också andra obehagliga risker. De genersom har planterats in i sojaböjan kan sprida sig tillnärbesläktade arter. Att det kan ske har visats både pålaboratorium och i fältförsök. Vad detta kommer attleda till för miljön har vi ingen aning om i dag.Dessutom kan vi se att de här produkterna kom-mer att innehålla nya typer av proteiner, som man intevet om folk är allergiska mot. Det är ingen som äterpetunia, men får vi helt plötsligt en petuniagen imaten. Vad det kommer att betyda för allergiker vetvi inte.Det bekämpningsmedel som används är glyfosat.Det kallas lågdospreparat, men det borde egentligenheta extremgiftigt preparat. Det som gör att det kananvändas i mycket låg dos är att giftverkan är så stark.Det har visat sig att det kan bli kvar i växterna. Dethar också visat sig, att om det kommer in i människanpåminner det om vissa enzymer och kan påverka våregen metabolism. Det är inte alls ett så ofarligt prepa-rat som har påståtts. I och med att det används i smådoser är det mycket svårt att härleda.Det finns alltså en mängd anledningar till att vi iSverige, där konsumentmotståndet är massivt motgenmanipulerade produkter, borde säga nej tack tillden här sojan.Vi i anser att den inriktning Sverigehar är alldeles för aningslös. Jag är inte alls nöjdmed svaret. Jag tycker att har givit upp. Detär mycket intressant att vi i svaret får veta att Sverigehar haft en "tämligen restriktiv" hållning. Vi konsu-menter är inte "tämligen" restriktiva i det här fallet; vivill inte ha eländet.I EU finns det inte någon möjlighet att få till stånden riktig märkning. Det enda vi kan göra för att säganej till de här produkterna är att se till att inte få indem i landet. Jag är förvånad att det, i den här situa-tionen, är öppet för de här produkterna, att vi i Sveri-ge inte kan säga att vi inte vill ha dem. Vi kan se vilkaeffekter detta kan få, och det enda vi kan göra är attsäga nej. Jag undrar hur det kommer sig att Sverigeinte vågar försöka använda artikel 16, som Österrikehar gjort.Anf. 22 ():Fru talman! Det här är en viktig fråga. Det är in-körsporten till någonting nytt, någonting osäkert,någonting som vi är ganska rädda för, helt enkeltdärför att vi inte vet var det hamnar.I svaret finns en del positiva saker. rösta-de nej när den aktuella sojabönan var på tal i EU,säger jordbruksministern, och det är bra. Det är ocksåbra att man nu förhandlar för att få till stånd enmärkning. Jag funderar om märkningen när det gällernovel-food är tillräcklig. Märkningen bör ju gälla allanvändning av sådana här genförändrade organismeroch livsmedel som innehåller sådana.Vad jag skulle vilja veta av jordbruksministern idet fallet är på vilket sätt de här förhandlingarna drivsoch hur pass aggressiva vi svenskar är i detta fall.Som sade, andas svaret inte någonstörre aggressivitet när det gäller att hantera de härfrågorna. Det är litet mera av en uppgivenhet, att dethär är någonting som vi får ta, kanske också med enförhoppning om att det är någonting fantastiskt bra,som vi får väldigt god nytta av. I vissa sammanhangkan sådana här genförändringar kanske vara det.I det aktuella fallet med sojabönan funderar jagöver motivet till en genförändring för att kunna an-vända en viss typ av bekämpningsmedel. Jag vet intevem som har intresse av det - om det bara är kemiin-dustrin och de ekonomiska intressena som liggerbakom. Man binder ju upp brukarna att använda enviss böna och ett visst preparat, därför att det är desom passar ihop. Men det är inte säkert att dessa är såförfärligt bra. Det kanske finns andra bönor som ärmycket bättre ur näringssynpunkt och ur livsmedels-synpunkt men som inte passar in i sammanhanget ochdärför inte kommer till användning. Man stopparutvecklingen på det området, vilket måste varamycket dumt.För svenskt vidkommande står det att bönan intekan odlas i . Nej, det går inte. Det har gjortsstora försök att odla soja i , men det har intelyckats särskilt bra. Det kan då ligga nära till hands attbörja använda genförändrad raps och genförändradesockerbetor. Det är en utveckling på gång, och detfinns stora intressen i kemiindustrin för att göra det.Då har vi det här. Då har vi också de miljömässigabekymmer som detta kan leda till. Vi känner inte tilldem.Det går också stick i stäv med den målsättningsom vi har att använda mindre bekämpningsmedel.Det här är ett sätt att legitimera användning av be-kämpningsmedel, och speciellt ett visst bekämp-ningsmedel.Jag tycker att det är mycket oroande att det blir såatt de genförändrade produkterna kommer in. Det ärett absolut minimikrav att det skall göras en ordentligmärkning och att agerar på ett sådant sätt attdetta kommer till stånd.Min fråga till jordbruksministern är avslutnings-vis: Kommer detta att ske, så att vi som konsumenterkan vara lugna? Det finns en oro hos konsumenterna,som är rädda för att äta sådant här. Det finns en orohos producenterna, för att de skall behöva använda dehär produkterna. eller senare blir producenternamer eller mindre tvingade att göra det, för att hängamed i den utveckling som sker - annars blir de utkon-kurrerade. Jag tycker inte att vi skall medverka tilldet.Anf. 23 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att interpel-lanten ställer mycket stora krav på de aktörer som villanvända genteknik, bl.a. att de skall vara noggrannamed fakta. Hon är själv inte lika noggrann med fakta isin interpellation. Hon skriver där att avsikten medmanipulationen - som hon kallar förändringen just närdet gäller sojabönan - är att få en sojaböna som tåldubbel dos av Roundup. Vi hörde också GudrunLindvall säga att det var fråga om nya tekniker, därman inte odlar som man gjorde förr - underförstått attdet är mycket bättre att odla som man gjorde förr - attdet är en otäck utveckling som vi står inför och att dethandlar om att använda mycket Roundup.Låt mig då säga att avsikten inte är att användamer bekämpningsmedel. Det är inte därför den härförändringen har gjorts. Det handlar om bekämp-ningsmedel i normala doser, om ett bekämpningsme-del som är godkänt för användning också i Sverigeoch som enligt Kemikalieinspektionen tillhör de be-kämpningsmedel som är att föredra.Om vi hade ett jordbruk i och i världensom var totalt fritt från kemikalieanvändning skulledet vara oerhört allvarligt om genteknik användes föratt ta fram grödor som kräver kemikalieanvändning.Så är inte fallet.Sanningen är den att vi har ett jordbruk, inte i såhög grad i men i världen, som bygger på enmassiv användning av bekämpningsmedel. Odling avsojaböna är en del i detta jordbruk. Sojabönor odladesom man gjorde förr, som uttryckerdet, är utsatta för stor användning av bekämpnings-medel, vars effekter på miljön är betydligt mer nega-tiva än Roundup.Det är märkligt att konstatera att ochGudrun , som brukar föra miljöns talan, härföredrar att vi stannar kvar i det tunga kemikaliebero-ende samhälle som vi tyvärr under några decennierhar byggt upp, i stället för att försöka finna lösningarpå de problem som vi har skapat.Naturligtvis kan man i sak vara tveksam till att denhär utvecklingen drivs av de stora kemiföretagen, somgärna kopplar framtagandet av nya grödor till an-vändningen av sina kemikalier. Jag delar den skeptis-ka inställningen i det fallet. Det är beklagligt att såmycket av forskningen och utvecklingen på det härområdet handlar om just herbicidtolerans och drivs avde här stora företagen. Ett av skälen är naturligtvisden stora tveksamheten till användandet av gentekniköver huvud taget, som gör att t.ex. vi i förhål-ler oss avvaktande, inte deltar i forskningen och ut-vecklingen, utan lämnar till de här stora kemijättarnaatt driva utvecklingen i den riktning som de är intres-serade av. Jag tycker att vi, som land, borde vara med.Vi borde vara med på den internationella nivån ochverka för en utveckling av genteknik som kan använ-das för att lösa problem, som kan användas för attdriva utvecklingen åt ett annat håll än de stora kemi-kalieföretagen vill göra.Gudrun talar om de många fallen av in-troduktion av främmande organismer som har ställttill problem. Jag kan notera att inte ett enda av demhandlar om genteknik. Jag kan också notera att detunder de dryga som tekniken har använts - detär alltså härvidlag inte längre något nytt och osäkertdet handlar om, - inte finns ettenda fall konstaterat där just gentekniken i sig skulleha skapat den här typen av problem, skulle ha intro-ducerat växter som har ställt till oreda i naturen. Attbevaka att så inte sker är en oerhört viktig aspekt avanvändandet av genteknik. Det är också en riskvärde-ring som alltid görs när man använder genteknik.Jag vill säga att vi från svensk sida lägger mycketstor tyngdpunkt på att vi skall vara oerhört restriktiva,och vi skall vara noggranna just när det gäller riskenför att det finns vilda släktingar. Den risken är betyd-ligt större när det gäller t.ex. raps, som vi har i Sveri-ge och som har en vild släkting som heter åkerkål.Varje gröda, varje fall måste betraktas var för sig. Dettycker vi är oerhört viktigt. Men de argument som harframförts anser vi inte har bärighet just på det nudiskuterade fallet.Anf. 24 ():Fru talman! Jag börjar förstå det höjda tonlägethos jordbruksministern. Det är inte lätt att försvara dethär.De facto har sett till att man har fått enhögre tolerans mot Roundup i sin RRS för att manskall kunna använda Roundup effektivare, i högredoser, för att därmed slå ut konkurrenterna till densoja man vill odla och få högre skördar. Det är otve-tydigt så. Det säger även . Man går ut ireklamen med att den här sojabönan tål högre doserRoundup. Jag hoppas att jordbruksministern kan varaså ärlig att hon kan erkänna att det finns en baktankemed detta. Det ger högre skördar om man kan använ-da mer Roundup och man behöver inte riskera attsojabönan själv blir tålig.Många av de andra argumenten får mig att undravilka argument som skulle göra att jordbruksministernbörjade föra en mer restriktiv linje i den här frågan.Det känns litet grand som om har givit upp.Det är precis som säger, att det härnaturligtvis är inkörsporten till många andra produk-ter, sockerbeta och raps framför allt, som kan odlas iSverige.I artikel 16 i det som kallas för GMO-direktivet,som jag hänvisar till, finns det ingenting som säger attvi måste titta på just miljön i . Vi kan mycketväl hävda dels att vi har en högre andel allergiker iSverige, och vi vet att det kan vara farligt för allergi-ker med nya typer av proteiner, dels att vi naturligtviskan se att det här är farligt för miljön. Man kan se,, både på laboratorium och i fältför-sök, att det finns en risk för spridning av de här ge-nerna.Det är precis som jordbruksministern säger, att defall jag tog upp är inte genmanipulerade organismer.Nej, därför att vi är precis i vår linda. Vi måste se påliknande fall i världen, eftersom vi nu skall användajordklotet som ett gigantiskt försökslaboratorium. Dåär det bra om vi kan hitta några eventuellt parallellafall som kan leda våra tankar till vad som skulle kun-na hända. Det är precis som jordbruksministern säger,vi vet inte vad som kommer att hända. Men vi stårinför frågan: Skall vi riskera att det vi kan tänka osskan ske, skall få ske? Skall vi se till att vi har beviseninnan vi säger nej? Vad händer då? Då är det ju försent.Det är precis som sade, sägervi ja till sojan blir det mycket svårt att sedan användaartikel 16 i direktivet och säga nej till raps. Skall vigodta att miljön hotas på ställen där sojan har en vildsläkting och att vi skall kunna använda de produkter-na här, men inte godta rapsen, därför att den kan odlasi ? Det blir mycket svårare att säga nej tillrapsen om vi nu säger ja till sojan. Det är naturligtvisen inkörsport.Jag är också förvånad över den del i svaret därjordbruksministern mer eller mindre lovordar den härtekniken. Jag undrar: Kan jordbruksministern säganågon produkt som har inneburit att vi har fått bättrekvalitet, bättre näringsvärden, ett lönsammare ocheffektivare jordbruk med hjälp av gentekniken? Vihar ett alternativt jordbruk, det ekologiska, som gerhög kvalitet, näringsvärden, som är lönsamt och ef-fektivt och inte ens använder de här lågdospreparaten,som jordbruksministern tydligen tycker är ofarliga,och faktiskt säger nej till GMO. Jag har mycket svårtatt se på vilket sätt det här skulle kunna leda till ettjordbruk som skulle kunna vara positivt för framtiden.Jag är också mycket förvånad att höra dessa lov-ord över de extremgiftiga herbiciderna. De bör natur-ligtvis fasas ut, precis som alla andra gifter.