prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — Jag står för det som är lagom ochHökmark för det som är extremt.Det paradoxala är att , när han har uttalatdenna kraftfulla kritik, genast kastar sig in i en dis-kussion om att vi borde ha ägnat oss åt en hårdarepolitisk styrning av det avtal med ochSveriges Television som vi nu diskuterar. Han är intenöjd med att utskottet inte har använt möjligheternaatt hävda de kulturpolitiska intressena hårdare än vadman faktiskt har gjort.Det handlar uppenbarligen om någon form av per-sonlighetsklyvning.Det har även gjorts andra inlägg i den här debat-ten. från und-rade över de pengar som finns på rundradiokontot.Hon efterlyste klara besked om att detta är pengarsom skall användas för teknikutvecklingen inom pub-lic service-företaget. Jag kan bl.a. hänvisa till ettpressmeddelande som skickades ut för cirka ett årsedan. Där klargjordes detta mycket tydligt. Bakomdetta pressmeddelande stod Socialdemokraterna ochMiljöpartiet. Också i en rad andra sammanhang hardetta klargjorts mycket tydligt. Det handlar om attpublic service-företaget icke skall stå renrakat påpengar när den snabba utvecklingen kräver investe-ringar. Det skall finnas resurser på rundradiokontot.Även om det är en överloppsgärning vill jag slåfast att vi inte skall ägna oss åt klåfingrighet i dennakammare när det gäller public service-verksamheten.Vi skall se till att public service-företaget har mycketbra möjligheter att växa, utvecklas och vara ett starktalternativ till de kommersiella kanalerna, som kom-mer att bli fler. Detta gör vi inte genom att skriva enprofessionell organisation och professionella yrkes-utövare på näsan exakt vad de skall göra. Det tror jagdessutom vore direkt kontraproduktivt, om man ärpublic service-företagets försvarare. Det kommernämligen alltid att finnas sådana som som vill misstänkliggöra public service-företaget och kalla det för statsradio och statstelevi-sion. Därför är det oerhört viktigt att vi som sysslarmed mediepolitik icke ger honom argumenten. Viskall inte peta. Vi skall inte träda public service-företaget för nära när det gäller programinnehållet.Det gör vi inte i de förslag som vi diskuterar i dag.Men vi skall vara vaksamma på problemet. Här finnsmänniskor som är duktiga på nyhetsvärdering och påatt producera program av diverse slag. Jag vill, för attsvara på fråga, säga att de försökerhävda en bild av kvinnan som är ganska väl balanse-rad.Som sagt: Vi skall inte ägna oss åt någon klåfing-righet. Men att public service-företaget har utveck-lingsmöjligheter och med stort självförtroende kankonkurrera med de kommersiella kanalerna är garan-tin för att det kommer att fortsätta att leva ett gott liv.Tack!Anf. 22 () replikFru talman! Det är remarkabelt att det, när kul-turministern talar om radion och televisionen, intefinns tillstymmelse till vision eller fundering kring huren förnyad och förändrad mediemiljö skall leda tillförändringar. I stället uppträder kulturministern här ikammaren som om hon varken har läst andras inlägg idenna debatt eller hört dem här i kammaren. Sådantförslummar bara de offentliga samtalen.Jag skall börja med att ta upp det första. Vi har ivår motion och i den reservation som finns myckettydligt redovisat den roll som vi vill ge public service-uppdraget . Det vore bättre om kulturmi-nistern diskuterade det i stället för att försöka demo-nisera och tala om någonting som inte är föreslaget.Det vore dessutom bättre om kulturministern svaradepå den fråga som jag ställde. Den gällde den statligakontrollen också i dess andra led. Vad innebär det förmediemiljön om en regering vill använda tekniken föratt styra medieutbudet, vilket faktiskt kulturministernnu erkände i talarstolen? Det var exakt det som soci-aldemokrater gjorde i . Detfanns t.o.m. de som ville att parabolantenner skulleförbjudas. De kämpade in i det sista mot monopoletsavskaffande.Ulvskog vill uppenbarligen hindra Tele-vision från att sända digitalt via satellit. Man kanfråga sig vad det innebär för mediemiljön men ocksåför public service-verksamheten. Publicservice-verksamheten kommer i efterhand. Det ärnämligen inte så som kulturministern trodde, i alla fallför en månad sedan, att de digitala sändningarna lig-ger tio eller . Det är någontingsom kommer . Det enda som kan hända med deninriktning som regeringen här redovisar är att publicservice-verksamheten drabbas.Tack!Anf. 23 Kulturminister ()Fru talman! Om debatten har förslummats tror jagatt det beror på inledningsanföran-de i denna debatt. Jag tänker inte fortsätta den för-slumningen.När det gäller styrningens betydelse för mediemil-jön skall jag för försöka vara saklig.Detta är inget som kommer att avgöras i några slutnarum. Vi har en public service-beredning där bl.a.Gunnar tidigare deltog. Men han valde, somvanligt, att mäla sig ur gemenskapen. Den här bered-ningen kommer att arbeta vidare med frågorna om detdigitala marknätet, om vi klarar att fullfölja det sommajoriteten i beredningen ville gå vidare med, nämli-gen att fatta ett beslut om ett digitalt marksänt TV-nät.Jag kan påminna om att hans partivän-ner i är långt framme med det projektsom han själv försöker framställa som någon stalinis-tisk innovation. Vi lär oss mycket av britterna på denhär punkten. Vi lär oss också mycket av finnarna. Denfinska regeringen har fattat ett principbe-slut om att satsa på den här typen av framtida TV-distribution.Tack så mycket!Anf. 24 () replikFru talman! Det är bättre för den politiska debat-ten att man resonerar om vad public service-verksamhetens uppdrag kommer att bli i en ny medi-emiljö. Hur skall man på bästa sätt slå vakt om detsom är en styrka i det svenska samhället? Synen påden digitala tekniken spelar faktiskt en betydande roll.Vi kommer i det svenska samhället att kunna haett enormt utbud av digitala satellitsändningar i fram-tiden. Den intressanta frågan är då hur public service-verksamheten skall kunna stå ut och prägla ett pro-gramutbud som gör att publiken väljer den. Detta görman inte genom att stå fast vid att allting skall varasom i den gamla verksamheten. Man gör det hellerinte genom att försöka öka kontrollen, så som kul-turministern anvisar, genom att utforma den typ avdigital teknik som ger minst möjlighet till utveckling.Man skadar också public service-verksamheten omman på andra sätt utvecklar och utökar kontrollsyste-men genom en årlig uppföljning, genom synpunkterpå hur redaktionerna skall vara organiserade ochgenom synpunkter på när olika program skall visas.Det är den här typen av frågor som man borde re-sonera om i stället för att hemfalla åt den gamla mon-poltidens argumentation och fördömanden av publi-kens val. Det är nämligen publikens val det handlarom, och det borde även en kulturminister kunna varamedveten om.Anf. 25 Kulturminister ()Fru talman! uppehåller sig vidfrågan om public service-företagens möjlighet attredan nu inleda försök med digitala satellitsändningar.Han har så förfärligt bråttom därför att han uppenbar-ligen läser alla de pressreleaser som olika, konkurre-rande kabelföretag nu rosar marknaden med.Vi skall i lugn och ro fatta beslut om SverigesTelevisions möjligheter till digitala satellitsändningar.Men vi fattar inte dessa beslut helt isolerade från detstora beslutet om det marksända nätet. Det vore attbinda upp oss redan nu för en utveckling som vi tillsist i denna kammare kanske inte kommer att finnavara den riktiga.Hökmark talar också som årliga uppföljningar,dvs. det public service-bokslut som ingår i proposi-tionen. Eftersom det handlar om TV-licensmedel ochårliga kostnader på , är detrimligt att det görs en liten uppföljning av vad peng-arna de facto har använts till och om de har använts ienlighet med avtalet. försöker framställadetta som något slags efterhandscensur, vilket detsjälvfallet inte handlar om. Återigen handlar det omen väldigt högröstad politisk polemik och ett miss-tänkliggörande när det gäller socialdemokratins menäven och ambitioner pådetta område.Anf. 26 ()Fru talman! Man brukar säga att mediefrågornauppmärksammas så mycket därför att medierna självaär intresserade, vilket de av naturliga skäl är. Menmediefrågorna är i hög grad intressanta för alla i Sve-rige. Radio och TV når alla människor och är nog detfrämsta instrumentet för kultur, demokrati och nyhets-förmedling i hela landet. Många människor får denenda kontakten med kulturutbudet genom radio ochTV. Det ställer naturligtvis stora krav på främst publicservice-företagen.För oss centerpartister är betydelsen av en starkradio och TV i allmänhetens tjänst oerhört väsentlig.Mot bakgrund av det stora ansvar som public service-företagen har motsatte vi oss de snabba nedskärningarsom beslutades . Men när beslutet nu ärfattat har vi att gilla läget så att säga.Vi motsatte oss också den samverkan mellan detvå TV-kanalerna som genomfördes. Däremot är viglada över beslut att bibehålla de två ny-hetsredaktionerna.Eftersom av befolkning baraser de tre marksända kanalerna kan inte public ser-vice-företagen endast ägna sig åt en smal verksamhet,hur angelägen den verksamheten än är, och överlåtaden breda publikdragande verksamheten åt de kom-mersiella kanalerna. Vi delar inte upp-fattning i den frågan.Centern deltog i arbetet med att få fram det nyaavtalet, som vi skall besluta om här . Vi delarslutsatserna som då kom fram, vilka ledde till denproposition och det betänkande som vi nu behandlar.Vi har därför inga reservationer.Personligen tycker jag att det är synd att vi intekunde få majoritet för förslaget att förlägga en avnyhetsredaktionerna utanför . Jag tror attdet hade varit till fördel för mångfalden om en redak-tion hade haft säte i t.ex. . Det handlar intebara om en mer rättvis fördelning av antalet nyhetsin-slag från olika delar av landet eller liknande, utan dethandlar om att en redaktion skall uppfyllas av dettänkesätt och den kultur som finns i en annan del avlandet än . Detta är ingenting somkommer fram lätt och snabbt, utan det nås ju bara omman permanent finns i ett område. blev det enkompromiss med ökat krav på decentralisering. Det ärviktigt att följa hur detta kommer att fungera.Att andelen program, producerade utanför Stock-holm, skall öka till tycker vi är bra. Det finnsockså en rad andra förslag: främjande av kulturlivet,ökat antal produktioner av personer eller företag utan-för och ökat samarbete med olikakulturinstitutioner, vilket vi tycker är viktigt. Dethandlar också om skyddskrav gällande barn, t.ex.förbud mot våldsskildringar och pornografi under tiddå barn ser på TV, vilket är självklart och bra. Vidarehandlar det om att stärka det svenska kulturlivet ochsvenska språket, och det handlar mycket om barn ochungdomar.Jag skall upprepa det som har sagts här tidigare,eftersom jag tycker att det är viktigt, om sammanfatt-ningen i punkter för den s.k. svenska modellen förradio och TV i allmänhetens tjänst. Det handlar omrikstäckande sändningar, redaktionell självständighet,opartiskhet och saklighet, demokratiska värden,mångfald och decentralisering, hög kvalitet, kultu-ransvar, minoritetsprogram, folkbildningsambitioneroch spegling av hela landet. Allt detta ställer vi upppå. Naturligtvis är det stora krav. har jumedielandskapet förändrats oerhört mycket under desenaste tio åren, vilket ställer public service införstora utmaningar. Konkurrensen har hårdnat, bådegenom de globala kommersiella aktörerna och ävengenom nya aktörer i Sverige.Den digitala tekniken gör också att förutsättning-arna för medierna kommer att revolutione-ras. Det blir fler kanaler, bättre kvalitet, nya möjlighe-ter att förskjuta programmen i tiden och större lokalamöjligheter. Detta ger möjligheter men ställer ocksåtill en del problem, eftersom man inte riktigt vet hurdet skall se ut. Men vad som är nödvändigt är attpublic service-verksamheten får möjlighet att utveck-las i den nya digitala miljön.I den utredning som vi tidigare talade om föreslåsen utbyggnad av ett digitalt marksänt system av enmajoritet bestående av , socialdemokraternaoch . Naturligtvis är förslaget förknippatmed en mängd osäkerhetsfaktorer, t.ex. om hur över-gången skall gå till, behovet av parallella systemunder , hur alla skall nås, kostnader för utbygg-naden och kostnader för mottagaren m.m. Därför ärdet viktigt att den utredning som pågår i regerings-kansliet ser över denna stora fråga ur alla aspekter.Det är angeläget att det sker noggrant och ävenskyndsamt. Precis som kulturministern sade ärdet viktigt att vi inte blir förbisprungna av utveckling-en utan är med och har ett ord med i laget. Det ärviktigt att inte valmöjligheterna i praktiken omintet-görs.Denna debatt och de reservationer som finns tillbetänkandet speglar ju egentligen en skiljelinje mellanmoderaterna och andra partier när det gäller publicservice-företagens uppgifter. Vi ser det som en själv-klarhet att dessa olika krav skall ställas på alla publicservice-företag och att de inte bara skall erbjudasmala program utan något som intresserar alla. Allamänniskor skall ha möjlighet att nås av public serviceoch känna att det är något som man vill ta del av.Reservationerna från Vänstern och Miljöpartiethandlar mera om resurser och om hur olika gruppersintressen skall tillgodoses. Det gäller t.ex. funktions-hindrade, barn och ungdomar, flickor och de nyasvenskarna. Det är inget som är kontroversiellt. Viinstämmer allihop, och det speglas också i betänkan-det. Skillnaden består i hur mycket vi här i riksdagenskall besluta om vilka metoder programföretagenskall använda för att nå upp till de målen. Vi menaratt företagen själva skall kunna ta det ansvaret. Därförsätter vi inte upp några begränsningar och vill intefatta beslut om sådana krav här.Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Vissa bestämmelser om dubbelbeskatt-ningsavtalet mellan och , m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU33Vissa bestämmelser om dubbelbeskattningsavtaletmellan och , m.m. (prop.1995/96:230)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Verksamheten inom 1995FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU15Verksamheten inom 1995 (redog. 1995/96:ER2)Anf. 27 ()Fru talman! Här i kammaren brukar det inte varanågon diskussion om rapporten från den svenskadelegationen vid . Jag tror inte att det beror på ointresse förinternationella frågor hos kammarens ledamöter. Detberor nog mest på att det är en okontroversiell redo-görelse. Men det kan också bero på att själva utform-ningen av redogörelsen traditionellt inte har inbjudittill någon debatt. Den har till stor del haft karaktärenav ett formellt protokoll, som redovisat i vilka utskottoch olika frågor har behandlats.Man får erkänna att den har varit litet blodfattig ochinte alls speglat de heta känslor och det starka enga-gemang som förekommit i många diskussioner.I årets upplaga tar vi ett första steg för att göraframställningen litet mer levande. Vi bygger ut be-skrivningen av de frågor som diskuterats särskiltintensivt. Vi har ett särskilt avsnittom den parlamentariska församlingens roll och verk-samhet i ett för mycket dynamiskt skede.Europarådets huvuduppgift är att verka för attmedlemsstaterna respekterar de mänskliga rättighe-terna, följer rättsstatens principer, utvecklar sin de-mokrati och inte minst tar hänsyn till minoritetersintressen. Det unika är att alla medborgare i medlems-länderna har rätt att vända sig till domstolen i Stras-bourg om deras mänskliga rättigheter har kränkts utanatt de fått rättelse i hemlandet. Ett medlemsland ärsedan skyldigt att följa domstolens utslag. Även Sve-rige har fällts . Svenska staten harfått betala skadestånd, ändra lagar eller förnya organi-sationen för domstolar och myndigheter.Långt före bildandet av EEC gjorde Europarådeten viktig insats för att överbrygga misstro och mot-sättningar mellan folken i de västeuropeiska ländersom utsatts för härjningar under andravärldskriget och övriga västeuropeiska folk. När se-dan den ekonomiska integrationen växte fram i , med EEC, EG och EU, kom Europarådetatt alltmer hamna i skuggan av EU. Att det ekonomis-ka samarbetet i blomstrade var ingennackdel för , tvärtom. Däremot var detfräckt och okänsligt av EU att döpa sitt högsta beslu-tande organ, rådet, till ett namn som till förväxling ärlikt , nämligen . Detleder ständigt till förvirrande sammanblandningar, iradio, TV, tidningar och i den allmänna debatten.T.o.m. när jag besökte , ettorgan där man verkligen borde veta skillnaden mellanEuroparådet och , fick jag ett tillsvenska översatt dokument som riktade sig till , trots att det av sammanhanget klart framgickatt det egentligen gällde Europeiska rådet.Efter och kommunistdiktaturer-nas upplösning i Öst- och ställdes inför viktiga utmaningar: Hur kan vi med-verka till att länder med inga eller nästan inga demo-kratiska traditioner kan växa till framgångsrika demo-kratier? Hur skapar man respekt för minoriteters ochindividers rättigheter i samhällen där våld och för-tryck alltid har utgjort en del av människornas var-dag? Hur tryggar man rättssäkerheten i länder somärvt kvarlevorna av ett korrumperat och genomrutteträttssystem?När låg i sin linda vardet ett rent västeuropeiskt projekt. Efter omvälvning-arna i har nukommit att bli vår världsdels största politiska samar-betsorganisation. Med 39 länder som medlemmarhåller alleuropeiska kallelse på att upp-fyllas. De viktigaste undantagen är ochdet forna Jugoslavien.Innan valdes in som medlem gick dis-kussionens vågor höga. Tveksamheten gällde inte såmycket att det kunde bli stora organisatoriska på-frestningar att välja in en stormakt med 150 miljonerinvånare - ett väldigt land som sträcker sig långt borti och bort mot . Invändningarnagällde de alltjämt stora bristerna i rättssystemet ochdemokratin.Efter flera års diskussioner med åtog siglandet att genomföra ett omfattande program medkonkreta reformer för att utveckla demokratin ochstärka skyddet för de mänskliga rättigheterna. Vi vetatt de tragiska händelserna i ledde till attmedlemsansökan lades på is . Att lan-det trots allt beviljades medlemskap beroddeframför allt på att partierna i den ryska duman så klartoch kraftfullt tog avstånd från den ryska militärensövergrepp mot oskyldiga civila i . Det finnsnu ett konkret åtagande från partier i den ryska dumanatt arbeta för reformer och mänskliga rättigheter. sida har utarbetats ett särskilt övervak-ningsprogram.Ingen kan naturligtvis säkert säga om förhopp-ningarna på en positiv utveckling i kommeratt infrias. Om eller något annat land inteuppfyller sina åtagande kan landet först varnas. Omdet inte hjälper fråntas landet rätten till representation.Slutligen, i värsta fall, kan det uteslutas.Att beviljades inträde i an-vändes av många som ett argument för att Kroatienredan i vår skulle tas in som det fyrtionde medlem-slandet. Själv hörde jag till dem som talade emot det.Jag tycker nämligen att landet har förhalat uppfyllan-det av och framför allt varit alltförslappt när det gäller att se till att krigsförbrytare förstill krigsförbrytartribunalen i . Tillsammans meddelegationsledare från , och Storbri-tannien föreslog jag att man skulle vänta med Kroati-ens medlemskap till dess landet tydligt visat att det tarsina internationella åtaganden på allvar.Med knapp majoritet beslutade församlingen ändåatt rekommendera att skulle bli medlem-sland. Men vid ministerkommitténs - det beslutandeorganets - möte, beslutade man att inte följa denparlamentariska församlingens rekommendation,något som har hänt när det gäller enmedlemsansökan. Det kan inte uppfattas på annat sättän att medlemsregeringar vill understry-ka allvaret i att lever upp till sina förpliktel-ser i Daytonavtalet.För egen del hoppas jag givetvis att kanbli medlem i , men då måste landets poli-tiska ledning först i handling visa att den tar sinainternationella åtaganden på allvar. Vi fick dock enrapport i går om att i Kroatiennu hade fängslat en av de nio bosnienkroater somkrigsförbrytartribunalen har efterlyst för krigsförbry-telser. Avsikten är att han skall föras till krigsförbry-tartribunalen i Haag.I övrigt kretsar våra tankar nu naturligtvis kringAlbanien. Jag har fått ett brev från en kollega iEuroparådet där han visar de skador han har blivitutsatt för i samband med en polismisshandel. Hanheter Namik Dokle och är vicepresident i nationalför-samlingen och ordförande i parlamen-tariska grupp. Han redovisar i ett brev till mig hur ettmycket stort antal parlamentsledamöter och parla-mentskandidater, från , det socialde-mokratiska partiet och den demokratiska alliansensparti har misshandlats brutalt av polisen i sambandmed valet.Det här är naturligtvis mycket allvarligt, och detkommer givetvis att föranleda stor uppmärksamhet isamband med den session som inlederden i juni månad.Anf. 28 ()Fru talman! Jag hade förmånen att vara valobser-vatör i det genomförda parlamentsvalet iAlbanien, en av de nya medlemmar hartagit upp i sin redovisning. Jag ingick i en delegationfrån det europeiska socialdemokratiska partiet, ochprecis som andra internationella observatörer kan jagkonstatera att det bedrevs ett mycket utbrett valfusk iAlbanien.Både själva valet och valrörelsen präglades av enmycket hotfull stämning. Flera fall av arresteringaroch polismisshandel av oppositionskandidater haruppdagats både före och efter valet. Oppositionen harhaft stora svårigheter att bedriva valrörelse. Demon-strationer har förbjudits. Våld och stenkastning harförekommit vid oppositionspartiernas valmöten.Oppositionsledaren sitter fängslad påmycket tvivelaktiga grunder. Han är politisk fångeenligt . Regeringen kontrollerarTV och radio, och minimalt utrymme har givits op-positionen. Valkomissionerna på alla nivåer behär-skades av det regerande demokratiska partiet. Undervaldagen placerades oppositionspartiernas kommis-sionsmedlemmar på behörigt avstånd i vallokalenvilket omöjliggjorde deras kontrollfunktion. Dettaledde till att flera representanter lämnade vallokaler-na. De ansåg det vara helt meningslöst. Flera utländ-ska observatörer, bland dem jag, fick observatörskor-ten först då halva valdagen hade gått.Jag besökte ett femtontal vallokaler i utkanten avTirana. En mycket hotfull stämning rådde. Jag blevsjälv vittne till hur oppositionspolitiker blev hotade avpersoner från demokratiska partiet och till hur männi-skor hindrades från att rösta. I en vallokal blev där-emot jag erbjuden att rösta. Andra observatörer rap-porterar om manipulerade röstlängder och öppnadevalurnor. I vissa kretsar stängdes vallokalerna fleratimmar innan utsatt tid. Detta gjorde att ett flertal avoppositionspartierna drog sig ur valet på valdagen.Listan på oegentligheter kan göras lång. Det fram-går i flera rapporter, bl.a. från . Glädjande noghar efter valet flera västländer reagerat. Det är nuoerhört viktigt med en fortsatt internationell bevak-ning av vad som händer i . Det är oerhörtviktigt att och andra länder kräver fria ochoberoende val.Internationella organisationer som och måste kräva att lever upp till dekriterier om mänskliga rättigheter och demokrati somlandet har förbundit sig att uppfylla. Annars måsteAlbaniens medlemskap i ifrågasättas. Jagvill därför fråga hur kommer attagera i Europarådet.Under valet i fanns det inga valobserva-törer från vare sig FN, EU eller . Jag villockså fråga om framöverkommer att skicka observatörer till medlemsländerdär det kan befaras att det inte kommer att gå rätt till.Fru talman! I skymundan av kriget i det forna Ju-goslavien har lyckats behålla freden och taflera steg framåt mot demokrati och ekonomisk ut-veckling. Detta val var ett stort bakslag.Det finns nu en stor risk att det kommer att blioroligheter i som sedan sprider sig till Ko-sovo och . är en krutdurk.Albanerna har lidit tillräckligt. Länderna i Västeuropamåste , gärna med i spetsen, agera.Anf. 29 ()Fru talman!