prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — Jag vill då gärna understryka det som Per-OlaEriksson säger, att om vi skall hitta alternativ i Sveri-ge - och det skall vi - finns ju väldigt mycket avbiobränslesatsningarna i de hårdast utsatta regionerna.För det tredje: Just nu jobbar två utredningar med enöversyn av regionalpolitiken. Det gäller dels denstora regionalpolitiken där man framför allt skall sepå konsekvenserna av avregleringar ochprivatiseringar, dels företagsstödet och på vilket sättdet skall omvandlas för att bli mer effektivt. Dettaligger i linje med de synpunkter som framförde.FastighetsbeskattningenAnf. 40 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.I lördags höll skärgårdsborna ett extra skärgårds-ting. De känner sig hotade av den nya fastighetsskat-ten, och många är rädda att de tvingas flytta.Den politik som bedrivs är onekligen inkonsek-vent. För att man skall värna om en levande skärgårdfår skärgården diverse stöd och bidrag. Samtidigtbeskattas skärgårdsborna så hårt att de inte kan bokvar. Finansministern lovade att återkommamed ett förslag till en ändrad fastighetsskatt för denbofasta skärgårdsbefolkningen.Jag vill fråga statsministern: När kommer försla-get och hur kan det komma att se ut?Anf. 41 Statsminister ()Herr talman! Detta är alltså en fråga riktad till endepartementschef om departementets arbete. Veder-börande departementschef är inte närvarande. Jagkan alltså inte nu direkt svara på frågan när denpropositionen med det förslaget är klar.Ambassadrapporten om ÅseleflyktingarnaAnf. 42 ()Herr talman! Jag har en fråga till invandrarminis-tern.Det har ställts många frågor kring den rapport omde utvidgade asylsökande flyktingarna från sominvandrarministern begärde och fick. I den rapportenfanns åtskilliga felaktigheter som först via en läckaoch sedan genom offentliggörande har kommit tillallmän kännedom. Detta är till skada för de utvisadefamiljerna. Det är också till skada för tilltron tillsvenska myndigheter. Läckan hade troligen inte upp-stått om UD hade sekretessbehandlat rapporten redaninnan den lämnades till Arbetsmarknadsdepartemen-tet.Därför vill jag fråga: Kommer invandrarministernatt tillämpa det här förfarandet igen med risk att flerskadas av hanteringen av rapporter?Anf. 43 Statsrådet ()Herr talman! Det var en anmärkningsvärd fråga somformulerades som ett påstående. Jag har inte använtden möjligheten och kommer naturligtvis inte helleratt göra det.Reformering av FN-stadganAnf. 44 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.I samband med FN:s 50-årsjubileum inbjödstatsministern 15 andra regeringschefer till ett möteför att diskutera på vilket sätt man skulle kunna stödjaFN:s reformprocess som går ut på att göra FN starka-re och effektivare. vill jag fråga om det har bliviten fortsättning på det här initiativet. Pågår det någotarbete i denna grupp av 16 regeringschefer för attutöva påverkan och lämna konkreta förslag till dennödvändiga reformeringen av FN:s arbete?Anf. 45 Statsminister ()Herr talman! Det är riktigt som , att under firandet av 50-årsjubileum hadejag ett möte med företrädare för 15 andra medlems-länder. Det var ett arbete som ledde. Syftetvar att försöka få i gång en reformprocess inom FN.Parallellt med detta har det inom generalförsam-lingen bildats en grupp för att man skall försöka få tillstånd ett sådant arbete. Vi var då överens om denstrategin att vi skulle se vad som kunde åstadkommasinom generalförsamlingens ram. Vi ser ett egenvärdei att fler länder är engagerade. Om det arbetet integer resultat är det vår avsikt i 16-mannagruppen attta konkreta initiativ. Vi följer alltså detta mycketnoga.De vuxenstuderandes situationAnf. 46 ()Herr talman! Jag är osäker på vilken minister detär som skall svara på min fråga. Jag tror att den berörutbildnings- och arbetsmarknadsministern och kanskefinansministern, vilken inte är här, men det är möjligtatt statsministern kan besvara den.Vi har en situation med många vuxenstude-rande som inte har möjlighet att fortsätta sina studierdärför att ekonomin inte tillåter det. Detta är ett akutproblem, som också rör väldigt många kvinnor somhar blivit av med barntillägg och liknande. Jag vet juatt regeringen har ambitioner att satsa på utbildning,vilket jag tycker är bra. Men om den inte går hand ihand med ett ekonomiskt stöd som gör det möjligt attstudera för många så blir det ingenting av ambitionen.Därför undrar jag vad regeringen nu tänker sig attgöra för att akut komma till rätta med situationen, inteom utan just nu.Anf. 47 Utbildningsminister ()Herr talman! Först och främst är det inte riktigtsant att det nu är färre som vuxenstuderar än tidigare.Däremot är det sant att det är flera som finansierarsina studier med studiemedel . Det beror påatt studiemedlen för vissa är mer fördelaktiga än svux.Orsaken till det är i sin tur att nivån i svux har sänktsgenom att det är knutet till a-kassan.Inför framtiden är det naturligtvis oerhört viktigt attha ett studiesocialt system som ger ett rejält stöd,särskilt till dem som har låg utbildning. Det är detuppdrag som den studiesociala utredningen har,vilken kommer att redovisa sina förslag.Jag räknar med att vi skall kunna lägga fram förslagnär det gäller dessa frågor i samband medstatsverkspropositionen i september i år.MC-gängAnf. 48 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern. De svenska s.k. outlaw- motorcykelgängens,framfart är ju numera väl känd. Vi är alla överens omatt man skall bekämpa dessa män, för det är ju män,som har valt att stå utanför lagen. Men det är ettmycket resurskrävande arbete att bekämpa dem.Bland polismännen ute på fältet har en oro spritt sig,om inte rent av frustration, eftersom de tycker att detsammanträds och pratas väldigt mycket medan detegentligen görs alldeles för litet i konkret handling,dvs. att se till att dessa män hamnar inför domstol. Dåär min fråga till ministern: ministern att denuvarande resurserna räcker till för att bekämpa justdessa som så definitivt har bestämt sig för att ståutanför lagen?Anf. 49 Justitieminister ()Herr talman! MC-gängsfrågan är en fråga somRikspolisstyrelsen och flera närmast berörda länspo-lismästare har lagt ned ganska mycket arbete på. De-ras arbete går ut på att säkerställa att deras organisa-tioner har en sådan resursfördelning, bemanning ochkompetensutveckling samt det regelverk de behöverför att kunna angripa problemet.Jag tror att är väl medveten om att detunder har skett en stark utvecklinginom polismyndigheterna när det gäller Polisens för-måga att hantera denna problematik, särskilt inom delänspolismyndigheter som är direkt berörda. Dethandlar inte bara om att de har sett över sin organisa-tion och sina arbetsformer, utan de har också kommitmed förslag till regeländringar. Det bedrivs ett arbetei för att i någon mån tillgodose deönskemål som finns från Polisens sida.Dessutom vill jag lägga till att denna problematikhar en internationell aspekt. Ofta handlar det om enorganiserad brottslighet som går över gränserna, ochPolisen har utvecklat sitt samarbete, i första hand medDanmark men även inom en vidare internationell ram.Allt detta sammantaget, , har lett till att viunder senare tid har haft flera rättegångar i våra dom-stolar när det gäller MC-gängens brottslighet än nå-gonsin tidigare.Anf. 50 ()Herr talman! Det är klart att allting blir bättre änvad det varit tidigare, men det beror naturligtvis påvilken nivå man utgår från.När det sedan gäller handling är det väldigt bramed fina planer. Men de skall genomföras av poliser.Jag vet, vilket säkert också justitieministern vet, att deför att klara av detta får arbeta väldigt mycket påövertid, och där finns det en smärtgräns.Anf. 51 Justitieminister ()Herr talman! Det är givetvis en av de viktigasteuppgifterna för ledningen inom varje polisorganisa-tion att se till att man har resurser och att man använ-der dem så att man får ut det bästa möjliga av arbetet.Övertidsarbete handlar inte bara om att man har förmycket att göra på ordinarie arbetstid. Att man inomPolisen arbetar övertid beror på att det är vid just dentiden och som polisinsatserna bästbehövs. Det tycker jag inte är något som polismyn-digheterna skall kritiseras för.BiobränsleAnf. 52 ()Herr talman! Min fråga ställer jag till arbetsmark-nadsministern. Den gäller den omställning som vi stårinför när det gäller energipolitiken.Både Biobränslekommissionen 1992 och , som lämnade sitt betänkande i decem-ber 1995, har konstaterat att det i inlandfinns stora mängder av den råvara som kan användastill biobränsle. Om råvaran tas tillvara skapas detsysselsättning i sysselsättningssvaga områden samti-digt som miljön förbättras genom mindre skadligautsläpp. En sak är då väldigt viktig, nämligen att för-korta de ekonomiska transportavstånden. Det kan varaett billigt sätt att skapa varaktiga arbetstillfällen somdå kanske kan komma till stånd utan andra stödformerän ett transportstöd. Det finns de som tror att det kanröra sig om 30 000-40 000 arbetstillfällen i en stor-skalig biobränslesatsning.På den lista som gäller transportstöd upptas i dagspånskivor men inte förädlade biobränsleprodukter,trots att förädlingsprocessen är ungefär likadan. Kantransportstödet för förädlade biobränsleprodukter varaen början på en biobränslesatsning?Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag skulle vilja besvara frågan så här:Jag är övertygad om att den energiomställning som vistår inför innebär att vi måste satsa kraftigt påbiobränslet. Jag är också övertygad om att det mestnaturliga sättet att göra det faktiskt är att nyttja deskogsråvaror och torrtäkter som är perifert belägna iSverige just därför att skogsindustrin nu förändrar sittflöde av råvaror till sina industrier. Man kräver alltkortare avstånd för att minska kapitalbindningen. Dåuppstår ett överskott, framför allt i inland,som är utmärkt att använda och dessutom sysselsätt-ningsintensivt. Jobben hamnar ute i skogsbygderna,och det tror jag är riktigt. Däremot är jag själv rätttveksam till en utvidgning av transportstödet, därföratt transportstödet har nackdelen att det faktiskt mins-kar intresset för att förädla råvarorna på plats.Ersättning för rovdjdursrivna renarAnf. 54 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet 21 december sade regeringen bestämt nej tillatt lösa finansieringen av det nya systemet för ersätt-ning av rovdjursrivna renar, som denna riksdag beslu-tat om och som trädde i kraft . Rege-ringen sade nej trots att bostadsutskottet våren 1995förutsatte att regeringen skulle återkomma med ettförslag, antingen i tilläggspropositionen eller i sär-skild ordning som vi uttryckte det.Efter att i ett brevtill bostadsutskottet bett om hjälp och enmajoritet i bostadsutskottet enats om att driva igenomett utskottsinitiativ har jag vederfarit att MargaretaWinberg skall lägga fram ett förslag på Jokkmokksmarknad . Det är väl inte så, fru statsråd, attregeringen i fortsättningen tänker lägga fram sinaförslag på marknader i stället för i ? Jag villbe statsrådet att lätta på förlåten och avslö-ja det väsentligaste i det regeringsförslag som statsrå-det tänker presentera för marknadsbesökarna i Jokk-mokk.Anf. 55 Jordbruksminister ()Herr talman! Det är mycket riktigt så att det i bud-geten fanns avsatta för detta än-damål, alltså ersättning för rovdjursrivna renar. Deavsattes utifrån ett system som vi hade vid det tillfäl-let. Därefter har i samarbete med i en utredning lagt fram ett nytt förslag. Idet förslaget hävdar man att det finns fler rovdjur nuän tidigare. Man beskriver också prisutvecklingen pårenkött, och drar därvid slutsatsen att de 14 miljoner-na inte kommer att räcka.Detta har vållat en viss debatt i medierna. Jag harträffat företrädare för och för och vi har efter detta satt i igång med ett arbetepå mitt departement.Det är ingalunda så att förslaget skall läggas frampå marknad, utan jag skall träffa samernadär uppe i samband med ett samemöte. Då skall jagha min diskussion med dem och då skall jag ocksåpresentera de tankegångar regeringen har i den härfrågan.Anf. 56 ()Herr talman! Innebär detta svar, , attregeringen återkommer till med ett förslagtill lösning på denna fråga, såsom vi efterlyste redanför ?Anf. 57 Jordbruksminister ()Herr talman! Det har inte skett några förändringar iRiksdagsordningen. Blir det en förändring av försla-get så är det självfallet som skall ta ställ-ning till detta.Tolkning av riksdagsbeslutAnf. 58 ()Herr talman! Ämnar statsministern att minska de-mokratin eller att förstärka den i kammaren? Skalllängden på voteringarna öka genom att en ministertalar om en enig riksdag när man ej yrkat bifall på enreservation i betänkandet i kammaren?Invandrarministern har talat om en enig riksdagtrots att det har funnits reservationer. Han har gjortdetta dels i riksdagsdebatten , dels på . Det gäller Sfu:19 1988-89 och Sfu:22 1988-89. , ochVänstern hade reservation nr 7 i båda betänkandena.Det gällde att skärpa till bedömningen i fråga omutvisningar i fall där felaktiga uppgifter förekommit.Det handlade om utvisningar efter det att permanentuppehållstillstånd utfärdats.Om detta accepteras måste ledamöterna yrka bifalltill varje reservation i kammaren. En reservation stårfast tills man drar tillbaka den. Vi har blivit uppmana-de att bara ställa oss bakom våra reservationer ochinte votera.Vill statsministern öka förtroendet för hela riksda-gen, även reservanter, så att man ej kan manipuleramed skrivna reservationer?Anf. 59 Statsminister ()Herr talman! Det är svårt för mig att omedelbarthär bedöma om det har skett en feltolkning från ettstatsråds sida av ett riksdagsbeslut. Har det varit så,vill jag säga att vi är angelägna om att korrekt återgeriksdagens stämningar och uppfattningar. Jag vet , för att det skall gå snabbare, inte alltid formelltyrkar bifall på reservationer. Då finns naturligtvisrisken att detta kan utläsas felaktigt.Regeringen är dock angelägen om att korrekt återgede stämningar och de uppfattningar som finns iriksdagen.Anslagen till folkhögskolornaAnf. 60 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! I regeringens proposition omtilläggsbudgeten som ligger på bord ochsom skall behandlas här, föreslår statsrådet avsnitt B att folkhögskolornas skall drabbas avkraftiga nedskärningar. Folkhögskolornas extra plat-ser för arbetsmarknadspolitiska insatser skall minskasfrån dagens 10 000 platser till 6 000 platser. Dethandlar alltså om en neddragning på till hösten.Detta slår hårt mot olika grupper, ofta äldre, kort-tidsutbildade personer och arbetslösa kvinnor. Jag villfråga statsrådet : Varför detta hårda slagmot folkhögskolorna och mot de drabbade grupperna?Anf. 61 Utbildningsminister ()Herr talman! Regeringen har redan tidigare gjortfullt klart att det här handlar om tillfälliga arbets-marknadspolitiska medel som an-vänds för att förstärka olika delar i utbildningssyte-met. Detsamma har gällt alla de olika satsningar somhar skett och som fortfarande sker.Det är inte så, vilket är det intryck som man möj-ligen kan få av denna fråga, att det sker någon totalnedskärning av folkhögskolornas verksamhet. Vadsom har hänt är att de extra, tillfälliga medel som hargivits till folkhögskolorna har skurits ned. Motsvaran-de har skett på andra områden.Vår strävan är ju att åstadkommaen permanent förstärkning av vuxenutbildningen. Dåär det fråga om platser som skall finnas kvar, och somär permanent finansierade. Detta skall vi återkommatill i samband med statsverkspropositionen. Vad dethär handlar om är de tillfälliga satsningar som harskett med a-medel och som trappasned.Anf. 62 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Det var just det min fråga rörde. Jagsade just att det är de tillfälliga platserna som dras nedmed i den situation som vi nu har. I ett rum härborta har jag just träffat representanter för sex folk-högskolor i . De får en kraftig nedskär-ning . skall de åka hem och säga upplokaler och säga nej till dem som kommer in. Detmärkliga är att det i Perssonplanen står att man skallgöra satsningar på just dessa grupper. Det talas vittoch brett om detta. Då är min fråga: Skall man nuförst dra ned på folkhögskolorna, och äveninom komvux, för att sedan i en oviss framtid utökaigen?Anf. 63 Utbildningsminister ()Herr talman! Det har varit fullt klart från börjanatt detta har handlat om tillfälliga platser. Det måstealla som har fått dessa platser ha varit medvetna om.De måste också ha varit medvetna om att detta såsmåningom skulle fasas ut.Jag var angelägen om att säga att det inte handlarom någon nedskärning av folkhögskolornas ordinarieverksamhet. Man kan annars lätt få det intrycket. Dethandlar om en nedskärning av den tillfälliga förstärk-ningen. Det ligger ju i själva ordet att en tillfälligförstärkning är en tillfällig förstärkning.Sedan är det så, som jag sade tidigare, att vi plane-rar att förstärka vuxenutbildningen . Då fårvi också se på avvägningen mellan komvux, folk-bildningen - inklusive folkhögskolorna - och andrautbildningsinsatser som behöver göras.Anf. 64 ()Herr talman! Jag är nog lika förvånad som , särskilt med tanke på inlägg där han berörde detta med ett nationelltkunskapslyft för . Det talade även AndersSundström om i den tidigare debatten . "Fasas ut" säger . Fasas ut till vad då?Till en passiv arbetslöshet? Vi vill ju inte ha den typenav bidrag! Vi ser ju hellre att människor sätts i aktivverksamhet, och till det hör studier. Om till att detta var tillfälliga pengar och att nyapengar kommer i budgetpropositionen som, får vihoppas, börjar gälla från , vad ärdet då för idé att fasa ut av de tillfälliga platser-na som återstår av det här året?Är det bättre att de sitter hemma i sina soffor ochtittar på denna typ av debatter än att de bedriver studi-er på folkhögskolor?Anf. 65 Utbildningsminister ()Herr talman! Det kan väl aldrig skada att titta påriksdagsdebatter. Men det var inte det som frågangällde. Jag har aldrig sagt, och säger inte heller , attdet blir så att regeringen i en framtida propositionkommer att göra en satsning på exakt denna nivå närdet gäller folkhögskolorna. Det får vi se. Det finnsmånga angelägna behov inom vuxenutbildningen, ochvi vet ju att också den kommunala vuxenutbildningenär mycket omfattande. Det finns också där mångaplatser som finansieras tillfälligt, och också där be-hövs det en förstärkning. Den framtida avvägningenmellan den kommunala vuxenutbildningen och folk-högskolorna skall vi återkomma till.Vi är helt överens om att det är viktigt med ensatsning på utbildning. Detta kan dock inte innebäraatt tillfälliga satsningar, där det från början har beslu-tats att de skall vara tillfälliga, utan vidare förvandlastill permanenta satsningar och att de som har fåttpengar med hänvisning till tidigare beslut planerarsom om dessa pengar vore eviga. Så kan man inte hadet. Då kan man ju inte göra tillfälliga satsningar.Anf. 66 ()Herr talman! är det ju så att , gud-skelov höll jag på att säga, inte kommer att vara i TV-rutan från och med nu fram till den 1 januari 1997.Är det vettigt , att fram till dess att dennya budgetpropositionen kommer att börja gällaskicka ut så många i en förmodligen passiv situation.Det var ju det frågan handlade om, inte om huruvidade tittade på riksdagsdebatter eller inte.Mot den här bakgrunden blir utbildningsministernssvar och hållning i den här frågan ännu obegripligareför de arbetslösa som råkar sitta i soffan och se på denhär debatten.Anf. 67 Utbildningsminister ()Herr talman! Det var frågeställaren själv som åbe-ropade den nu förda debatten som ett särskilt inslag isin argumentering. För min egen del vill jag hävda attdet satsas oerhört mycket på extra, tillfälligt finansie-rad, vuxenutbildning i vårt land. Vi måste hålla på attutbildningens tillfälliga natur innebär att den så små-ningom fasas ut.Regeringen skall vidare återkomma om de framtidasatsningarna, men det kan inte innebära att tillfälligasatsningar utan vidare förvandlas till permanenta.SkattetrycketAnf. 68 ()Herr talman! Jag har en kortfattad fråga till stats-ministern. Jag tror inte att jag behöver lägga ut textenom dess bakgrund.Hur stor andel av en människas lön anser statsmi-nistern att det offentliga kan ta ut i skatt? Var går denövre gränsen?Anf. 69 Statsminister ()Herr talman! Det är väl uppenbart så att det går attta ut skatt på den nivå som gäller. Vihar inga planer på att höja den i någon avsevärd om-fattning. Det kan bli fråga om vissa omfördelningar.Anf. 70 ()Herr talman! Jag fick det beskedet av statsminis-tern att nivån inte skall höjas, och det är ju intressantmed hänsyn till de propåer som har kommit till kon-gressen. Kan jag då få ett löfte av statsministern atthan på socialdemokraternas partikongress kommer attargumentera för åtminstone bibehållen nivå när detgäller skatterna?Anf. 71 Statsminister ()Herr talman! Jag har ju observerat att nästan alldebatt numera i vårt land rör sig om socialdemokra-terna och att andra partiers politik mer och mer kom-mer i skymundan. Jag hade dock aldrig kunnat dröm-ma om att jag i frågestund skulle få stödfrån oppositionspartierna när det gäller vilka frågor viskall driva på vår partikongress.Jag tackar ändå för det. Jag tror inte att vi någonnämnvärd grad kommer att öka skatteuttaget. Vissaskatter kan komma att höjas, och några kommer attsänkas, men det viktiga är att vi till slut bestämmeross för vilken offentlig verksamhet vi vill ha och inte,som den borgerliga regeringen gjorde, lånar till lö-pande utgifter. Det tror jag är farligt. Man skall alltsåförst bestämma sig för vilken utgiftsnivå man kan ha,och sen skall man betala för den. Men tack så hjärtligtför stödet till den socialdemokratiskapartikongressen!LindomefalletAnf. 72 ()Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Varhelst människor möts , i varje fall därjag rör mig, diskuteras möjligheten för gärningsmänatt skylla på varandra vid grova brott. Jag hade fått förmig att det hål i rättstillämpningen om uppenbaradesgenom det s.k. Lindomefallet hade åtgärdats. Mansäger nu att liknande saker har skett här och var, t.ex.i . Det vore väldigt värdefullt om justitie-ministern kunde göra ett klarläggande på denna punkt.Anf. 73 Justitieminister ()Herr talman! Jag bör först göra ett klarläggande.Det har blivit ganska väl klarlagt , efterden noggranna utvärdering som gjordes av vad somhade hänt i rättsväsendets arbete i Lindomemålet, attdet var ett var ett mindre bra polisarbete som låg tillgrund för åklagarens beslut och den vidare hantering-en. Det brast i den brottsbalksundersökning som gjor-de det möjligt att fastställa händelseförloppet ochdärigenom också vem som hade utfört gärningen.Detta gör att hela den debatt som föregick den härutvärderingen kom i en helt annan dager. Den debat-ten, som bl.a. dessvärre initierades här i kammaren,utgick från att det var något fel på lagstiftningen. Dettillsattes i och för sig också en utredning, som skullese över huruvida det var något fel på lagstiftningen.Den utredningen, under ledning av en professor istraffrätt, kom fram till att vår lagstiftning ger möjlig-het att fälla två personer lika ansvariga för en gärning.Det viktiga är - och det måste gälla i alla samman-hang - att man över huvud kan fastställa vad som harhänt.Detta hindrar inte att vi ändå går vidare med ettlagstiftningsärende, och det har att göra med om vikan flytta gränserna för medhjälp till att omfatta un-derlåtelse att ingripa för att förhindra någonting. Skallvi alltså utvidga det straffbara området för passivitet?Det har egentligen ingenting med Lindomefallet attgöra och inte heller med så många av de andra rätts-fall som har debatterats.Det viktiga i de här sammanhangen är att man sä-kerställer att det görs ett bra polisarbete. Jag vet attpolisen utvecklar sina tekniska metoder för att säker-ställa ett bra underlag och därefter att domstolarna görsitt jobb på rätt sätt.Kom inte med den kravtypen - som jag tycker harvarit för vanlig - att man t.ex. skall sänka beviskravför att på det viset få flera fällda! Vi måste upprätthål-la rättssäkerheten och höja kompetensen i rättsväsen-det. Det har skett , och vi fortsätter attarbeta med det.Anf. 74 ()Herr talman!