prot · GJ0949 · 1996-02-01 00:00:00 — Några ansåg att den insyn som behövs i enskildverksamhet redan tillgodosågs genom att det finnsregler om skyldighet att lämna uppgifter till myndig-heter. Andra ansåg att en sådan meddelarrätt somföreslogs skulle strida mot den grundläggande princi-pen att avtal, dvs. även avtal om tystnadsplikt, skallhållas.Meddelarskyddskommitténs förslag behandlades isamband med att regeringen lade fram förslag till enyttrandefrihetsgrundlag. Regeringen anförde då att detinte föreföll motiverat att t.ex. en offentliganställdsom blivit utsatt för felaktig behandling av sin ar-betsgivare sanktionsfritt kan påtala detta offentligt,trots att sekretessbelagd information röjs, medan enprivatanställd inte har en sådan möjlighet, trots att detär samma sorts känsliga uppgifter som röjs.Mot bakgrund av den starka remisskritiken ochden då tillkomna lagen om skydd för före-tagshemligheter fann emellertid regeringen att det dåinte var möjligt att realisera tanken på en utökad med-delarfrihet och ett meddelarskydd enligt de linjer somMeddelarskyddskommittén fört fram. Riksdagendelade denna bedömning, men förutsatte att fråganägnades fortsatt uppmärksamhet.Jag delar uppfattning att större en-skilda företag kan träffa avgöranden och beslut som ärav väsentlig betydelse för enskildas liv och hälsa ochatt stora intresseorganisationer kan ha uppgifter somfår till följd att deras beslut kan ha verkningar som ärjämförbara med dem som meddelas av myndigheter.Att lagen om skydd för företagshemligheter intehar tillämpats kan inte tas till intäkt för att inte varauppmärksam på dessa frågor. Jag avser att ta initiativtill att lagen utvärderas.Vad gäller källskyddet bör jag i alla fall nämna atten journalist - t.ex. i det fall tar upp -givetvis inte behöver ange sin källa. Om någon medolagliga metoder, t.ex. genom inbrott eller olaga in-trång, söker efter uppgifter som kan leda till källankan dessa gärningar beivras med nuvarande bestäm-melser i brottsbalken.Anf. 20 ()Herr talman! Jag vill tacka justitieministern för ettväl genomarbetat och i varje fall delvis positivt svarpå min interpellation. Dock kvarstår själva grundfrå-gan. Kommer regeringen att ta ett initiativ för attvidga källskyddet och för att se till att efterforsknings-förbudet vidgas till den s.k. privata sektorn? Dessabåda, källskyddet och efterforskningsförbudet, ärmateriellt viktiga förutsättningar för det som vi brukarkalla meddelarfrihet.Funnes det ett uttryckligt grundlagsskydd ocksågentemot den privata sektorn skulle det verka starktåterhållande på den som vill forska efter en s.k. läckainom ett företag eller en organisation. Det nuvaranderättsläget gör det uppenbarligen frestande att sätta igång efterforskningar efter s.k. meddelare.Jag tolkar justitieministerns svar så, att vi tycksvara ense om att gränsen mellan offentlig verksamhetoch verksamhet inom stora privata företag och organi-sationer inte är skarp. Privata företags verksamhet ärtill stora delar offentlig verksamhet. De vänder sig utmot en öppen aktie-, varu- eller tjänstemarknad.Man har från borgerligt håll sagt att skillnadenmellan offentliga myndigheter och verk och privataföretag i detta hänseende är att människors beröringmed privata företag beror på frivilliga avtal. Menfaktum är att i synnerhet stora privata företag ochäven organisationer påverkar villkoren i samhället ochför människorna, oavsett om det ingåtts ett frivilligtavtal eller ej.Möjligheterna till olika former av maktmissbrukoch s.k. mygel är inte mindre inom den privata sek-torn än inom den offentliga. Inte heller behöver verk-ningarna för tredje part eller för samhället vara mind-re.Jag ser därför i justitieministerns svar en öppningför att vi i grundlagen också skall kunna behandlaförhållandena mellan enskilda, t.ex. att privat anställ-das grundläggande fri- och rättigheter inte bara har ettreellt skydd gentemot det allmänna utan att de ocksåhar en reell yttrande- och meddelarfrihet, inte bara påfritiden och semestern, utan även under arbetsdagen.Våra dagars bolagiseringsvåg inom den offentligasektorn har skapat statliga och kommunala bolag somär konkurrensutsatta av privata företag på sammamarknad. Men rättsläget är, detta till trots, något olik-artat. De statliga och de kommunala bolagen förut-sätts arbeta under något annorlunda och mer öppnaformer. Detta är nya förhållanden som också bordebidra till att vi på nytt tar upp frågan om en vidgningav efterforskningsförbudet och källskyddet till attockså gälla inom den privata sektorn.Yttrandefrihetsutredningen skrev : I ettöppet samhälle måste medborgarna ha tillgång tillkunskaper om vad som sker i inflytelserika institutio-ner. Där beslutsmakt finns, där skall också insyn fin-nas.Detta är ett utomordentligt viktigt och riktigt kon-staterande.Likväl är det inte okontroversiellt. Varje makthie-rarki torde reagera mot att rätten till insyn kan vidgaspå dess eget område. När Meddelarskyddskommitténsförslag möttes av en remisstorm, som man kan kalladet, var det därför inget att förundra sig över. Rege-ringen ansåg sig då inte kunna gå vidare med kommit-téns förslag. Men jag tror att man måste ta strid för envidgning av meddelarfrihetens materiella delar, bl.a.efterforskningsförbudet.Utöver de omständigheter jag har berört tillkom-mer en annan, vårt medlemskap i . Frågorna ommeddelarfrihet och källskydd, som vi gärna hoppas attvi värnar särskilt i vårt land, kommer i fokus inteminst mot bakgrund av EU-medlemskapet. Det ärviktigt att vi driver inte bara offentlighetsprincipen,utan också meddelarskyddet när vi nu har kommit in iett rättssystem där vår rätt, vid kollisioner, är under-ställd EU:s rätt.När Meddelarskyddskommitténs förslag föreladesantogs lagen om skydd för företagshemligheter, somsnarast gick i rakt motsatt riktning mot kommitténsförslag. Denna lag innebär en hämsko på en kritiskdiskussion, då den ålägger den enskilde arbetstagarenatt avgöra vad som är ett allvarligt brott eller utgör enallvarlig fara eller brist i arbetsgivarens verksamhetoch vad som inte är allvarligt. Detta avgörande måstehan göra för att våga ta upp en kritisk diskussion kringett missförhållande han upptäcker.Det är mycket tillfredsställande att statsrådet nuavser att ta initiativ till att den här lagen utvärderas.Jag hoppas att detta kommer att leda till en väsentligomarbetning och uppmjukning. Jag vill därtill fråga:Avser justitieministern att i det sammanhanget ocksåta upp frågan om ett vidgat meddelarskydd?Justitieministern hänvisar också när det gällerkällskyddet för journalister till att en journalist intebehöver ange sin källa och dessutom har skydd genombestämmelser om t.ex. inbrott och olaga intrång ibrottsbalken. Men detta skydd är otillräckligt. Efter-forskningar kan ske utan att vara uppenbara brott,t.ex. på kontorslandskapsliknande redaktioner. Brotts-balken ger därför ett otillräckligt skydd. Vi bordedärför överväga metoder att ytterligare förstärka käll-skyddet. Delar justitieministern den uppfattningen?Anf. 21 ()Herr talman! Eftersom varken justitieministerneller har berört det, kan det finnas skälatt komplettera med att den här frågan faktiskt be-handlades i så sent som . Dåkonstaterade man från sida attdet i princip kunde vara angeläget att vidga medde-larskyddet till privatägda bolag och till stora organi-sationer, men att det var mycket svårt attlagtekniskt kunna klara detta.Samtidigt hänvisades till den utredning som hadetillsatts och som närmare skulle se över meddelarfri-heten i de kommunägda bolagen och andra jämställdaorgan. Utskottet uttalade då att den uppföljning ochden utvärdering av det kommunala förnyelsearbetetsom man hade uttalat sig för också skulle kunna inne-fatta själva tillämpningen av offentlighetsprincipen ide helt privatägda bolagen som bedriver kommunalverksamhet på entreprenad. Möjligen skulle dettakunna ge uppslag som skulle kunna föra fram frågantill att också gälla en utvidgning av meddelarfrihetentill privata företag och till stora organisationer, menatt detta naturligtvis är ytterligt svårt att åstadkomma.Jag vet inte hur långt detta arbete har fortskriditeller om justitieministern har någon upplysning att gepå den punkten.Anf. 22 Justitieminister ()Herr talman! frågade med anled-ning av den utvärdering som jag anser bör komma tillstånd mot bakgrund av den diskussion som fördes närlagen om skydd för företagshemligheter antogs omdet också skall innebära att åtgärder skall vidtas förändring av de materiella reglerna. Mitt besked ärnaturligtvis att jag inte kan svara på det i detta stadi-um. Här gäller det nog att ta ett steg i taget.Jag tycker att det är angeläget att ta reda på vilkakonsekvenser den här lagen haft - om den har utgjortett allvarligt hinder för en kritisk granskning av före-tag och organisationer, som påstår,eller om den faktiskt har fungerat på det sätt somavsågs när den togs. Med det underlaget i handen kanvi återkomma till frågan om huruvida åtgärder bordevidtas eller inte.När det gäller efterforskningsfrågan, som KennethKvist särskilt uppehöll sig vid, vill jag peka på att justden frågan kanske är den fråga som har diskuteratsmest ända . I den diskussionen tror jagatt det har varit ett väldigt tydligt ställningstagandefrån de flesta. Man har väldigt svårt att se att detskulle vara möjligt att förhindra att enskilda männi-skor frågar vem som har lämnat en viss uppgift. Detär så att säga en väldigt naturlig och mänsklig reak-tion att handla på det viset. Att förhindra det skullenog vara väldigt svårt.Däremot kan man överväga om det finns andra ty-per av åtgärder som ryms inom definitionen efter-forskning som det inte är möjligt att beivramed stöd av regler och som man kanbehöva föra vidare.Låt oss ta den diskussionen i samband med att vihar gjort en utvärdering av lagen om skydd för före-tagshemligheter. Då har vi ett litet bättre underlag föratt gå vidare; annars trampar vi ju bara i de spår somvi har trampat i ett antal gånger tidigare, bl.a. i dennakammare.När det gäller fråga vill jag hänvi-sa till Försvarsdepartementet. Jag tror att det är därsom frågan handläggs. Den handläggs icke i Justitie-departementet.Anf. 23 ()Herr talman! Det är gott och väl att man vill ta ettsteg i taget. Men någon mening bör man väl ha inompolitikens sfär om i vilken riktning de här första ste-gen skall tas. Uppenbarligen har man inte ens enförsta, tentativ, känsla av hur den här lagen har verkat.Den allvarliga inskränkningen när det gäller denhär lagen är just att den enskilde arbetstagaren egent-ligen skall avgöra om en uppgift som han meddelar ärallvarlig eller inte. Det har ju förekommit rättsfallt.ex. där enskilda arbetstagare trott att gömda gifttun-nor i naturen var en allvarlig miljöfara och som läcktdetta till offentligheten. Men sedan har det visat sigatt det kanske var fråga om beskedligare kemikalierän den anställde hade haft anledning att anta. Det helaledde till att vederbörande förlorade arbetet.Det finns således ganska uppenbara brister i denhär lagstiftningen redan som den nu föreligger. Mengivetvis är det gott att en utvärdering kommer tillstånd. Vi får då se vilka steg som vi kan pressa fram.Jag tycker kanske att justitieministern något för-minskar efterforskningsförbudsproblematiken. Dethandlar egentligen inte bara om att en enskild person- kanske en företagsledare eller en ledande person ien organisation - efter att ha läst något i tidningensom inte har fallit honom på läppen spontant frågarsig: Vem har läckt detta? I stället handlar det omen aktiv efterforskning och om åtgärder gentemot enenskild som kan komma att följa om det uppdagasvem som har läckt. Det är en utomordentligt centralfråga just när det gäller meddelarskyddet.Slutligen vill jag fråga varför regeringen, när manpå ett förtjänstfullt sätt har tagit upp offentlighets-principen i EU och inför , harlegat så lågt i frågan om meddelarfrihet. Det är juändå en ganska unik, och mycket god, svensk princip.Anf. 24 Justitieminister ()Herr talman! Till det som jag sade tidigare tillBirger Hagård vill jag lägga att jag har fått informa-tion om att kommer med ettdelbetänkande i juni.Kenneth , det är inte alls min avsikt att för-minska problematiken när det gäller efterforsknings-skyddet genom att peka på vad debatten under tidigaredecennier har handlat om. Tvärtom var det bara minavsikt att peka på hur problematisk den här fråge-ställningen är. Gränsdragningsfrågorna i det här sam-manhanget har varit väldigt svåra att lösa, även underden diskussion som har varit. Men låt ossåterkomma när vi har litet mera fakta på fötterna,utifrån nuvarande situation.När det gäller vårt agerande i EU och offentlig-hetsprincipen vill jag bara säga till att ide aktiviteter som förevarit i form av seminarier,diskussioner, producerande av promemorior, artikel-skrivning i utländska tidningar och liknande har vi närvi fört fram vår modell för offentlighet givetvis äventagit med meddelarskyddet såsom en faktor i detsammanhanget. Det hindrar inte att jag i mina diskus-sioner med kolleger ute i märker att det ärrelativt lätt att få åtminstone en allmän förståelse föroffentlighetsprincipen. Däremot är meddelarskyddeten mystisk företeelse som är svår att förklara, mendetta finns med i hela det arbete som pågår i rege-ringskansliet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vice tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåden muntliga frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.Förhandlingarna återupptogs . 3§ Muntlig frågestundAnf. 25 TREDJE VICE TALMANNENVid dagens frågestund medverkar från regeringenstatsminister , justitieminister , utbildningsminister , jord-bruksminister , arbetsmarknads-minister , kulturminister och statsrådet . Jag hälsaralla välkomna.Innan vi börjar vill jag påminna om att de som villställa en fråga med direkt anknytning till en tidigarefråga har möjlighet att göra det, men då måste demarkera det innan jag ger ordet för en ny fråga. Jagpåminner ledamöterna också om att ni måste väntatills mikrofonlampan tänds.Utflyttning av radio- och TV-verksamheten frånStockholmAnf. 26 ()Herr talman! Jag skulle vilja börja med att gratule-ra kulturministern till det modiga arbetet för att kunnastå emot de stockholmska medie- och kulturetablis-semangens frustrationer över att hon har valt att för-lägga en del av regeringsarbetet till Karlstad.Nu pågår vissa diskussioner om att flytta ut delarav public service-TV:n utanför . I detsammanhanget uppstår samma typ av motstånd ochfrustrationer i de stockholmska kultur- och mediee-tablissemangen. Då skulle jag vilja höra vad kultur-ministern är beredd att göra för att politiskt stärka dekrafter som verkligen vill se till att SR-initialerna inteskall stå för Radio utan för Ra-dio.Anf. 27 Kulturminister ()Herr talman! Tack så mycket för de uppmuntrandeorden. Det intressanta är ju att detta fungerar alldelesutmärkt. Det är en bra början.Public service-beredningen är i slutskedet av sittarbete. Detta är en viktig och förvisso kontroversiellfråga. Det finns en samsyn kring det viktiga i att få ettannat perspektiv i nyhetsförmedling och programpro-duktion än enbart Stockholmsperspektivet. Där trorjag att man är enig. Man försöker att hitta praktiskauttryck för det och eventuellt förändringar som med-ger ett annat perspektiv i både radion och televisio-nen. Just nu är arbetet i ett väldigt känsligt skede.Bland de förslag som diskuteras finnst.o.m. Men det kan finnas andra sättatt göra det här praktiskt. Där gäller det att hitta enbalanspunkt mellan vad som är praktiskt genomför-bart och ekonomiskt försvarbart när det gäller önske-målet om att faktiskt få ett annan utgångspunkt änStockholmsperspektivet.Diskussionerna pågår för fullt under de här dagar-na. Det återstår att se vad man kommer fram till. Menjag har definitivt all förståelse för synpunkten att detbehövs ett annat perspektiv. Det är vad jag har signa-lerat.Anf. 28 ()Herr talman! Jag kommer just från ett möte medgöteborgska kommunalpolitiker. Bl.a. berättade att när han hade skrivit en artikel iDagens Nyheter hade han genast ett hundratal eter-mediejournalister i hälarna . När han skri-ver motsvarande arikel i är detingen som hör av sig. Det är en liten illustration tillhur kraftfullt det verkar. Jag tror faktiskt att kultur-ministern på något sätt måste ingripa, även om jag ärmedveten att hon inte kan gå in och detaljstyra. Här ärdet oerhört starka krafter som kommer att göra allt föratt mobilisera alla ekonomiska och tekniska argumentför att allting måste ligga i . Det kräver attvi som vill ha en ändring jobbar tillsammans för att setill att det händer någonting.Anf. 29 Kulturminister ()Herr talman! Förvisso är det viktigt. Jag känner mighoppfull, för det verkar finnas en stor enighet kringdet nödvändiga i att åstadkomma någonting.Samtidigt är det viktigt att man gör det på ett sådantsätt att det känns praktiskt motiverat och också för-svarbart, så att det inte bara blir någon sorts symbol-handlingar, även om de ibland kan vara nödvändiga.Jag tror att man är beredd att komma fram till någon-ting konkret också i förslagsväg. Det tror jag visar siginom eller senast två.Skattetryck och sysselsättningAnf. 30 ()Herr talman! Min fråga är till statsministern. Jaganser att den största fördelningspolitiska orättvisan ärmassarbetslösheten. För ökad fördelningspolitiskrättvisa krävs flera jobb i privat sektor. Jag tror attstatsministern håller med om det.Min fråga är därför om anser attdet blir fler jobb i privat sektor när regeringen gårifrån principen om hälften kvar i skattereformen ochhöjer marginalskatten så att det lönar sig sämre medarbete, utbildning och företagande.Anf. 31 Statsminister ()Herr talman! Arbetslösheten tredubblades ju underåren 1991-1994 när var finansminister.Rimligen var det så att den regeringen försökte attsänka skatter. Det gjorde man också; t.ex. kapitalskat-terna sänktes mycket kraftigt. Men inte blev det merjobb för det. Oavsett om det gäller eller om-världen finns inte det enkla sambandet mellan skatte-nivåer och sysselssättningsnivå. Jag skulle tro att detsnarare går att bevisa motsatsen, att man i länder medett någorlunda högt skattetryck som finansierar engemensam sektor har en högre sysselsättning än iländer med mycket låga skatter.Anf. 32 ()Herr talman! Jag vill påstå att det var en evig turatt det var jag som var finansminister under de svåraåren snarare än någon socialdemokrat. I så fall hadedet varit etter värre i dag.Statsministern säger att höga skatter skapar flerjobb. Detta är en extremt egenartad uppfattning. Jagtolkar det så att statsministern svarade på min frågagenom att säga: Ja, det blir fler jobb om man höjermarginalskatten. Då vill jag fråga: Anser statsminis-tern att det var fel att genomföra en skattereform medhälften kvar som princip?Anf. 33 Statsminister ()Herr talman! Jag vet att det fannsdenna mycket enkla nationalekonomiska teori: Sänkskatterna, låt marknadskrafterna ta över mer och merså kommer allting att bli bra. Vad blev följden avdenna nyliberala lära? Jo, arbetslösheten steg till re-kordnivåer, klyftorna ökade, socialt och ekonomiskt,mycket snabbt.Jag tror att de allra flesta är överens om attdet behövs en politisk styrning för att vi skall kunnaklara sysselsättningen och den extra värnskatten. Föratt klara av ett budgetunderskott på har vitvingats skära i utgifter på ett sätt som iSveriges historia. Då är det väl i all sin dar rimligt attde högsta inkomsttagarna får vara med och bära nå-gon del av den bördan. Det är precis det som sker.Hur i allsin dar tror att vi skullekunna klara detta saneringsprogram om enbart de somdrabbas av utgifter skulle bära denna börda? Det somAnne säger här visar ju att den förra regering-en inte hade förutsättningar att ta ur den eko-nomiska krisen.Anf. 34 ()Herr talman! Jag vill citera den förre finansminis-tern, , angående skattereformen:"Läget för låginkomsttagarna förbättras ej av högreskatter för andra." Det som statsministern nu säger äralltså att det var fel med skattereformen och att högremarginalskatt skapar flera jobb. Vi kan alltså se framemot ytterligare höjningar av marginalskatten så attdet blir ännu svårare att utbilda sig, att arbeta och attdriva företag med lönsamhet. Det är ett dråpslag motde arbetslösa.Anf. 35 Statsminister ()Herr talman! Det här känns litet slitet. När ni intehar något annat argument att komma med, så använ-der ni som livboj.Jag upplevde valrörelsen , valrörelsen 1994och jag har upplevt det i kammaren . Har ni ingasakskäl? Läs om boken av så får nikanske en något mer nyanserad bild.Och sedan denna fantastiska tro! Om vi har envärnskatt på för att höginkomstta-garna skall vara med och bära sin del av bördan, ärdetta ett hot mot arbetslösheten. Jag kan försäkra attdet inte är många utanför krets - om ensinom den - som tror på den argumentationen.RegionalpolitikAnf. 36 ()Herr talman! Om man ser på befolkningsutveck-lingen , 1995, har ju Sverigebörjat att kantra rätt så kraftigt. Jag tänkte vända migtill arbetsmarknadsministern, som är ansvarig för deregionalpolitiska frågorna.Befolkningsutvecklingen innebär att 9 av 24 länkunde uppvisa positiva befolkningssiffror medanskogslänen, sydöstra och Bergslagsområdetfick vidkännas en betydande minskning.Mot den bakgrunden vill jag fråga vad arbets-marknadsministern avser att vidta för åtgärder för attkomma till rätta med den ökande regionala obalansen.Vilka nya grepp och instrument funderar arbetsmark-nadsministern över när det gäller regionalpolitiken?Anf. 37 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Först ett konstaterande: Den djupadepressionen har slagit rätt över detsvenska samhället. Det är ingen större tröst för migoch , men det är ändå så att arbets-lösheten och sysselsättningsminskningen har varitungefär lika stor i hela landet. Det är det första.Det andra är att i det saneringsprogram som rege-ringen jobbar med har regionalpolitiken haft en sär-ställning. Vi har inte genomfört neddragningar i regi-onalpolitiken.Det tredje som jag vill peka på är att ver-kar också medlemskapet i den europeiska unionen. Vihar efter diskussioner i den här kammaren enats omen väldigt stark koncentration av EU-medel för regio-nalpolitik till de hårdast utsatta regionerna.Nu skall programgrupperna komma i gång underde närmaste månaderna. De skall se till att dettamycket omfattande stöd används för att bygga uppföretagsamhet i regionerna. Glädjande nog användsmerparten av dessa pengar just för att stödja nyföreta-gande och småföretagande huvudsakligen i Norrlandsinland och i sydöstra . 38 ()Herr talman! behöver inte in-formera mig om att stödet till regionalpolitiken intehar dragits ned. Det var ju som medver-kade till att det inte skulle sparas på regionalpolitiken.Men vad jag tycker att vi skall föra en diskussionom det är att det behövs nya grepp inom regionalpoli-tiken. Miljöområdet är ett snabbt växande område.Energiområdet bör också bli föremål för betydandesatsningar i glest befolkade områden, eftersom det därfinns energiresurser och miljöresurser. Jag tycker attvi skall lyfta fram den typen av åtgärder.Jag undrar om arbetsmarknadsministern är bereddatt medverka till att få till stånd ett programarbetet pådet området för att tillsammans med andra sektorer,där det är möjligt att få pengar från EU, skapa enpositiv utveckling i glesbygdsområden. Det behövsdessutom mera individinriktade stödåtgärder för attsysselsättning och service skall kunna upprätthållas iutsatta områden.Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ()Herr talman! Jag har tre synpunkter.För det första: Regeringen förbereder just nu ettförslag till fortsatt utbyggnad av högskolan. Vi harredan sagt att vi skall prioritera de små och medelsto-ra högskolorna. Detta är en viktig regionalpolitisksatsning.För det andra: Vi förbereder en diskussion med deandra partierna när det gäller omställningen av ener-gin.