prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Vi måste utnyttja forskningsmaterial ochmyndigheternas rapporter när de håller hög kvalitet,och det tycker jag att gör i det härfallet.Jag skall läsa ett stycke ur fördjupadeanslagsframställan, bilaga 4. Angående sparplaneroch saneringsplaner, som Socialdemokraterna ochCentern har excellerat i beslutet, lyder texten: Bero-ende på länens ålderssammansättning, arbetslöshetoch näringlivsstruktur skiftar effekterna på kort siktav en budgetsanering mellan län. Av figur 9 framgåratt det till största delen är de regionalpolitiskt priorite-rade områdena som kommer att drabbas av betydandeförluster av inkomster och sysselsättning med nugällande förslag.Här avses det budgetförslag som vi just har lästigenom.Jag läser vidare: Studerar man de totala bespa-ringarna per län, så kan man konstatera att Norr-landslänen tillsammans med , ochÖrebro län drabbas av besparingarna i högre grad änövriga landet.Slutsatserna av ett kapitel om avregleringarna är:Sammantaget är det rimligt att anta att de potentiellavinsterna av avregleringarna främst skall tillfallakonsumenterna i landets mer tättbefolkade områden.Detta visar att den vanliga politiken, den somhandlar om ekonomisk politik, skattepolitik, transfe-reringspolitik, arbetsmarknadspolitik, näringspolitik,högskolepolitik, SJ, är sådant som egentli-gen avgör vad som kommer att hända i de olika regi-onerna.Arbetsmarknadsstyrelsen kom med en alldelesfärsk rapport , där man har tittat påarbetsmarknadens regionala effekter. Jag skall ävenläsa litet av vad som står där: Tunga industrilän hardrabbats hårt av strukturella förändringar . Skogslänen har tappat mark mot övriga delar avlandet. uppgick arbetslösheten, inklpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, dvsobalanstalet, till av arbetskraften i skogslänen,i storstadslänen, i och Norrbot-ten . I olika kommuner är situationen än värre.Jag läser vidare: Kännetecknande för skogslänenär att den offentliga sektorn utgör den största näring-en. Offentliga sektorn omfattar av närings-verksamheten i skogslänen. Störst andelar finns det iVästerbottens och , resp. 41 %.Neddragningar inom offentlig sektor märks nu i gles-bygden. Neddragningen i den offentliga sektorn harslagit igenom allt tydligare i flera län, t.ex. ,och . Minskningen avsysselsättningen inom offentlig sektor kan leda till enmycket kärv arbetsmarknad särskilt för kvinnor iglesbygdslänen, där alternativ sysselsättning oftasaknas.Jag tycker att detta är intressanta synpunkter frånobjektiva myndigheter som noterar strukturföränd-ringar som sker och obalanser som uppstår. Det ärjust sådana obalanser som har pekat påi den ganska korta motion som vi har lämnat in omregionalpolitiken. Den är kort eftersom vi ser att detär mycket turbulent inom hela området.Vi har en kombination, ibland en kollision, mellanEU:s strukturfonder och vår svenska, nationella regi-onalpolitik. Vi har neddragningar och bantningarinom den offentliga sektorn som har helt olika regio-nala effekter beroende på vilken del av vi serpå. Vi har ändringarna i transfereringssystemen, för-tidspensionerna. Vi har de ändringar vi just har ge-nomfört när det gäller systemet med skatteutjämningmellan kommuner. Vi har avregleringarna, som berörväldigt mycket av infrastruktur. Det handlar om ,det handlar om Posten, det handlar om elmarknaden.Det handlar om väldigt mycket sådant. Det handlarom transportsektorn.Var och en av som bor i glesbygden känner ju dethär. Vi ser att det är krafter som drar. Inte ens enstatlig regional myndighet som har någotsom helst grepp om frågan. Övriga statliga organ ärorganiserade på ett helt annat sätt. De bryter upp i heltandra regioner än , som vi har ett statligtansvar för.Företagsstöden är gamla, tycker jag. De är passi-va. Jag har länge talat mot dem. Tyvärr har detkommit nya stöd nu inom EU, så att bidragsknarkan-det har blivit ännu värre. Har man att göra med gles-bygdsbor - inte minst från socialdemokratin ochCentern - är det ibland jobbigt med knarkandet avsådana bidrag.Det är farligt. Det blir bara driftsstöd. Jag vill talaför utvecklingsinriktade insatser där man bygger uppnätverk mellan företag, där man höjer kompetens- ochtekniknivån i företag och kopplar upp sig mot regio-nala högskolor. Det handlar också om kombina-tionsverksamhet, om turism och om verksamhetersom förädlar vad naturen ger i respektive område.Distansutbildning och distansarbete är också viktigt,liksom att utnyttja IT. Det finns många vägar att gåom det bara finns idéer och om dessa får rätt stimu-lans. Det här att putta ut här ochhundra där för att köpa en maskin i enkommun eller ett stödområdet, det tror jag intemycket på.Det där med att sätta ned socialavgifter har utrettstio gånger tror jag, och det är samma negativa effektvarenda gång. Transportstödet har också sina be-kymmer, men det är trots allt ett stöd som direkt skallkompensera för långa avstånd. Sedan kan man disku-tera vilka företag som får det och under vilka om-ständigheter.Vi har yrkat på rejäla neddragningarav det passiva företagsstödet och det passiva regio-nalpolitiska stödet. Vi har försökt växla det i förhål-lande till utvecklingsinriktade fonderingar där länenspolitiska system tillsammans med näringslivet skullefå styra länens utveckling mot framtidssinvesteringar.Det kunde just handla om det som om, exempelvis materialteknik i Bergslagen.Det är mycket intressant. Det finns god infrastrukturför det i kraft av kompetens, exportinriktade företagoch kvalificerad forskning inom ett befintligt närings-liv. Det finns massor av duktiga mindre företag somkan starta en nischproduktion, finnas med i ett bredarenätverk och ta sig ut på marknader som de aldrigsjälva hade kunnat ta sig ut på.Jag tror också, och det har vi i Vänstern drivit ettantal år - vi kanske inte gjorde det ,men vi har gjort det nu - att det är viktigtmed landsbygdsutveckling i form av företagsamhet.Det får gärna vara företagsamhet av just kombina-tionsnatur. Det är ofta så det blir ute i glesbygden ochi skogslänen.Med tanke på allt som jag har talat om, och medtanke på allt som har hänt och som har lett till det somavspeglades i synpunkterna från AMS och ,krävs det nya riktlinjer, en ny inriktning för regional-politiken. Det är det första yrkande jag tänker göra.Det gäller vår reservation 1, om en ny inriktning avregionalpolitiken. Den bygger just på det resonemangjag har fört.Frågan om resurscentrum för kvinnor och var detskall placeras är inte alldeles enkel. Det ligger underNUTEK , och det medför betydande nackdelar.Det finns skäl att det kvinnliga resurscentrumet inteskall vara så hårt kopplat till företagsamhet. Vi hardärför stött den reservation som går ut på att man börha det direkt under Arbetsmarknadsdepartementet.Man bör alltså frigöra det från det direkta företagsstö-det.Jag tog upp frågan om infrastrukturen och avreg-leringen. Luftfartsområdet är viktigt. Vi har i motio-nen och i reservation 4, som jag yrkar bifall till, sagtatt vi måste finna former för att utjämna kostnader. Vimåste hitta finansieringsformer så att vi över helalandet kan ha en infrastruktur som fungerar vare sigdet gäller telefoni, post, luftfart eller tåg.Vattenkraftsproduktionen är en gammal klassikersom i alla fall och fortfarandehänger kvar vid. Det är en liten kort motion somCenterpartiet presterat den här gången. har vigjort det, och ibland har den blivit något längre. Jagskall inte yrka bifall till den men jag står bakom den.Jag tycker att det är mycket viktigt att man kan görabruk av de naturresurser som finns i de regioner somproducerar dem, och att vi kan få just regionala fon-der för att utveckla ett framåtriktat näringsliv och engod infrastruktur.Jag nämnde frågan om regionala myndigheter. Vihar ett yrkande och en reservation. Jag skall inte yrkapå reservationen nu eftersom jag vill försöka spara tidför kammaren, men det är väldigt viktigt att mankommer till skott när det gäller vilken regional orga-nisering vi skall ha av statliga myndigheter.Någon nämnde . Det är ettträsk med byråkratier och medfinansiering. Jag måstesäga att jag inte tillhör dem som är glada för de härbidragen. Det är ytterligare ett bidragsträsk som vidras in i. Det vore mycket bättre om vi med levandekraft kunde klara oss utan detta. Dessutom betalar vitvå kronor från skattemedel för varje krona vi hämtartillbaka till . Det är en mycket dålig affär. EU-medlemskapet är ett slags Ebberöds bank. Men sålänge fonderna finns bör de ju utformas och utnyttjaspå ett progressivt sätt för att skapa utvecklingskraft ivåra utsatta regioner.Det jag har sagt, och en mängd andra omständig-heter, talar för att vi måste ha översyn. Jag minns medvilken våldsamhet socialdemokraterna var överensmed mig om att vi var tvungna att ha en parlamenta-risk utredning när ville ha sin lillaexpertutredning. Då var det minsann inga problem.Argumenten var goda, och de gäller än . ärdet t.o.m. moderater, folkpartister, kristdemokrateroch gud vet vilka mer som stöder förslaget, men då ärinte socialdemokraterna med. Men visst är ni väl det?Kan inte här komma med ett litet posi-tivt besked? Jag yrkar bifall till reservation 11.Några ytterligare reservationer har vi inte. Vi hartvå särskilda yttrande. Ett berör frågan om anslagenoch transportstödet. Det kan ni läsa själva, jag skallinte gå in på det. Jag vill bara nämna att det finns enserie länsmotioner en sådan här gång. Från Vänster-partiets sida finns det några. Det är en som jag harobserverat, det är den från som talar omett utvecklingsprogram. Man kan säga att Norrbot-tensmotionen i koncentrat formulerar de krav och deproblem som finns i skogslänen. Där kan man säga attNorrbotten är ett extremt fall. Det är särskilt stort,särskilt glesbefolkat och här särskilt långa avstånd tillmarknadscentrumen. Det programmet är verkligen ettexempel på vad en förnyad regionalpolitik skullekunna innebära. Principfast och icke-populistisk somjag är, har jag inte yrkat bifall, och jag har ingen re-servation, men jag har ett särskilt yttrande som justger en antydan om hur man kan se på utvecklingskrafti enskilda län som en del av en omfattande förnyelseav regionalpolitiken.Anf. 205 ():Herr talman! har man en känsla av att HansAnderssons tunga är något snabbare än hans tanke.Det tänkte jag på när han raljerade om det lilla me-ningsutbyte som och jag hade angåen-de företagarnas villkor. säger att detinte handlar om företagsamhet. Men det är ju precisdet regionalpolitiken handlar om! Den handlar omvillkoren för företagsamhet i de utsatta regionerna.Jag tror att vi är överens om att den offentliga verk-samheten inte kan utökas, och med minskad offentligverksamhet måste utsatta regioner ersättas i den priva-ta företagsamheten.Efter sin lilla inredning säger sedan Hans Anders-son själv att det är skatter, näringspolitik och arbets-marknadspolitik - och jag tänker nog också att arbets-rätten innefattas i det - alltså den "stora" regionalpo-litiken, som är betydelsefull. Det är klart att det ärdet! Det är ju den som är betydelsefull för företagan-dets villkor i de utsatta regionerna.Hans Anderssons analys sedan delar vi. Det är inteföretagsstöd som behövs längre. Vi har kanske litetolika infallsvinklar.Hans Andersson och jag landar rätt ofta på sammaståndpunkter. Vi ser saker från olika håll, men tyckerdetsamma. Här tycker vi ånyo att företagsstöden är avondo. Det behövs en ny inriktning. Men, Hans An-dersson, det är på företagandets villkor som vi fårregionerna att växa.Anf. 206 HANS () replik:Herr talman! Det var en rejäl dödskyss, PatrikNorinder! Och jag som försökte gifta bort mig medGreta i dag.Jo, ibland talar jag så fort att jag inte hinner tänka- dock icke . Det är inte i den arbetsrättsliga dis-kussion som förs som haken finns när det gällerföretagsamhet i glesbygd. I stället handlar det väldigtmycket om efterfrågan, om svårigheter med transpor-ter och, inte minst, om att det ibland är besvärligt medPosten. är det också bekymmersamt när detgäller Telias linjer. Vidare finns det mycket storakompetensbrister. Därför är just sådant som en ut-byggnad av regionala högskolor högprioriterat. Ini-tiativ som just gäller att bygga upp nätverk och attteknikförädla näringslivet handlar det också om.Mot den bakgrunden är det inte så konstigt att vi iVänsterpartiet och ibland har en gemen-sam utgångspunkt. Vi i trycker mycketstarkt på produktionen, på den produktiva utveckling-en. Vi kan icke att fördela den välfärd som vi är in-tresserade av att fördela jämlikt och som PatrikNorinder är intresserad av att själv ta hand om - andrafår klara sig bäst de kan - om vi inte har produceratden.Arbete är grunden för all rikedom och arbetetmåste ske någonstans. Det måste ske inom ramen förnäringslivet och kommunerna. Vi går på två ben.Patrik haltar på ett ben. Det är väl den storaskillnaden.Anf. 207 () replik:Herr talman! Jag delar analys avsituationen. Vi har aldrig någonsin haft så mycketpengar till regionalpolitik som vi har, men vihanterar pengarna alldeles fel. Det är självklart, HansAndersson, att stödformerna skall ses över. Och visstskall man se om det går att använda medlen mycketeffektivare. Men vi kan inte bara stå här i dennakammare och höra att det finns ett gigantisktbudgetunderskott. Över huvud taget finns det ju inteett enda område där det inte skall sparas. Vi har alltsåmedel, som sammantaget med de strukturmedel frånEU som kommit oss till del, innebär att vi har merapengar . Men vi kan inte hantera dem pårätt sätt. Vi måste se över de samlade arsenalerna. Jagdelar alltså uppfattning. Det är heltkorrekt att göra det. Jag begriper bara inte, herr tal-man, att vi i denna kammare inte kan vara totalt över-ens i den frågan.Anf. 208 HANS () replik:Herr talman! Jag är glad över att så många delarmin uppfattning. Låt oss tillsammans se om det integår att övertyga de stolta representanterna för majori-teten, och , om att det ärklokt att slå ihop alla påsar och utnyttja vår gemen-samma kompetens så att vi kan ta oss vidare när detgäller den viktiga uppgiften att utveckla regionerna.Anf. 209 ():Herr talman! En av de senare rapporterna från visar att arbetslösheten ligger på21,i , medan den ligger på iStockholm. I prognoser förut-spås att klyftorna bara kommer att öka. Vi är på felväg, tycker vi i . Det är i detta läge viktigtatt satsa på jobb i glesbygden. Man skall inte barakoncentrera sig på storstäderna. Vi i , ochsäkert fler med oss, tycker verkligen att hela Sverigeskall leva.Miljöpartiet är det enda parti som går emot när detgäller ersättningen för nedsättning av socialavgifter. Ivår budget satsar vi mer än rege-ringen. är således emot att ersättningenminskas från 10 till 8 procentenheter.Herr talman! Att företagen i glesbygd måste hastabila spelregler, åtminstone fram , ärviktigt. Bara för att den politiska majoriteten skiftarvid olika mandatperioder skall de små och medelstoraföretagen inte behöva åka bergochdalbana utan fram-förhållning. Speciellt viktigt är att detta kopplas tillAMS prognos om ökade klyftor bl.a. mellan norraSverige och . Företagen skall inte inför ettinvesteringsbeslut behöva vara osäkra på vilket stödde kan räkna med att få, bl.a. mot bakgrund av detgeografiska läget.Vi i anser att en översyn av regional-politiken bör göras. EU-medlemskapet innebär regio-nalt stöd. Vi i menar att det inneburit attstödet inte har varit så effektivt; jämfört med omSverige självt som medlem hade fördelat pengar mot-svarande vad som gäller för medlemskapet i EU. Dethar också inneburit att kravet på medfinansiering imånga fall har varit svårt att uppfylla i och med EU:sstatsstödsregler. Åtstramningspolitiken har drabbatglesbygden speciellt svårt. Detta är en effekt av an-passningen till EMU. Således behövs det en utredningav effekterna av medlemskapet i EU och av ett even-tuellt EMU-medlemskap, särskilt vad gäller glesbyg-den och dess problem.Herr talman! Det är glädjande, och detta är ocksåett påpekande riktat till regeringen, att nu moderater,folkpartister, vänsterpartister och kristdemokratertillsammans med oss miljöpartister ställer upp påkravet om en översyn av regionalpolitiken. Det fram-för vi i en gemensam reservation - naturligtvis mångagånger med olika infallsvinklar.Jag skall nu säga litet grand om den sjupartimo-tion som berör frågan om resurscentrum för kvinnor.Här har en reservation tillsammans medFolkpartiet, och . Vi noterar attregeringen skall återkomma i frågan om resurscent-rum. Det är viktigt, som påpekade, attmedel reserveras för resurscentrum.I det läge som råder på arbetsmarknaden, medkvinnors ökade arbetslöshet, måste alla vägar prövasför att vända på detta faktum. I samtliga län finns nunågon form av resurscentrum, som arbetar med att tatill vara kvinnors resurser.I slutet av 80-talet tog Glesbygdsdelegationen ini-tiativ till bildandet av en kvinnogrupp, som aktivt hararbetat med byutveckling, kvinnofrågor och lands-bygdskampanjer - bl.a. skallleva.Kvinnokraft tog vid 1992. Strategin var då inrik-tad på arbetet med att regionala resurscentrum skullebildas. Där skulle information, rådgivning och regio-nalt stöd kunna samlas.I regeringens regionalpolitiska proposition Bygderoch regioner i utveckling, som presenterades i mars1994, uttalas behovet av ett könsperspektiv i regio-nalpolitiken. Det kan inte få fortsätta som hittills.Endast 3 % av länsstyrelsernas stöd till olika utveck-lingsprojekt har ju gått till stöd till kvinnoprojekt. Avutvecklingsfondernas medel har gått tillkvinnoprojekt.Det är viktigt att vi på alla sätt verkar för att in-förliva könsperspektivet på alla politikområden, s.k.main streaming. Det är synd att det bara finns ettengelskt begrepp, men vi skall väl snart hitta ettsvenskt begrepp.Ett nationellt kunskaps- och resurscentrum harbildats, NRC, direkt under . Verksamhetenbedrivs som ett projekt och driftstiden är förlängd tilldecember 1996. Verksamheten kommer alltså såsmåningom att upphöra, men det finns ett väldigt stortengagemang för denna verksamhet. Målet är ett jäm-ställt samhälle. Det behövs två tydliga ben att stå på -ett som arbetar inne i olika myndighets- och organi-sationsstrukturer och ett som bygger på kvinnorsvillkor ute i samhället.Resurscentrumens funktion kan jämföras med fo-rum för kvinnliga forskare på universiteten som fåröronmärkta pengar, som andra samhälleligainsatser görs för att öka jämställdheten.Herr talman! De mål och riktlinjer som givits förresurscentrumens arbete har varit att arbeta med ettunderifrånperspektiv, att utgå från kvinnors behov avatt arbeta processinriktat.Bildandet av NRC och regionala resurscentrum ären regionalpolitisk åtgärd men skall också ses om enjämställdhetspolitisk åtgärd. Om det skall bli någotmer än ord måste också verktygen finnas. Länsstyrel-serna har som ett särskilt uppdrag att ekonomisktprioritera särskilda insatser för kvinnor och skallmedverka till att de lokala resurscentrumen bildas.NUTEK har gjort en utvärderingsenkät som visar hurlänsstyrelserna ofta har utsett en projektledare påtidsbegränsad anställning, ibland med ALU-anställning, som skall driva denna verksamhet medknappa och ovissa resurser.Det behövs alltså långsiktighet och fasta spelreg-ler, och det finns, herr talman, också ett behov av attregeringen i sitt regleringsbrev öronmärker resurserför de regionala resurscentrumen. hardärför reserverat 1 miljon i sin budget för kvinnligaresurscentrum.Vi ser en fortsatt hög arbetslöshet för kvin-nor. Många av de arbeten som försvinner är de somkvinnor av tradition har haft. Särskilt arbeten för vilkadet tidigare inte har krävts så hög grundutbildningförsvinner, och många av de arbetslösa kvinnorna harinte mer än treårig gymnasieutbildning. Det finns dåolika åtgärder, som starta eget-bidrag för kvinnor,men alla kvinnor tar inte chansen att starta eget. Detvill alltså till insatser för de kvinnor som väljer andravägar i stället.De regionala resurscentrumen når alla kvinnor,inte bara företagare, vilket gör att placeringen underNUTEK inte leder till en fokusering på kvinnorsföretagande. NRC bör vara ett fristående råd eller enkommitté direkt under Arbetsmarknadsdepartementet.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation nr 2 mom. 4. Jag hoppas att jag får gehörför den från samtliga partier, men som sagt var ärdetta en reservation från , , Folk-partiet och Vänsterpartiet.Jag yrkar också bifall till reservation nr 11 ochnr 9.Anf. 210 ():Fru talman! De regionalpolitiska målen skall ga-rantera likvärdiga levnadsvillkor för alla medborgare ihela landet. Det är länge nu som vi använt de finaorden om att "Hela skall leva", men hur seregentligen verkligheten ut?Regeringen redovisar själv i propositionen en tyd-lig tendens till ökad regional obalans. Regionalpoli-tiska insatser verkar på många håll endast fungerasom tillfälliga plåster på allt djupare sår. Åtgärdernaförmår inte stävja ett allt bekymmersammare inslag avlångtidsarbetslöshet. Som ytterligare en tung sten påbördan kommer den försämrade situationen av attantalet tjänster inom områden som hälso- och sjuk-vård, skola, polis och barn- och äldreomsorg dras inoch koncentreras till större orter.När svångremmen dras åt allt hårdare hör inteoväntat det svenska inlandet, och särskilt Norrlandsinland, till de hårdast drabbade områdena. Aktuellasiffror över befolkningsutvecklingen är på många hållalarmerande. Avfolkningen skapar alltmer svårlöstaproblem för de kvarboende. De nedskärningar somregeringen, ibland i samarbete med , hargjort riskerar att rasera en del av den regionalpolitiksom byggts upp under en lång tid.Sammanfattningsvis kan man säga att den statligaservicen snabbt försämras och koncentreras till länenseller i värsta fall regionernas huvudorter. Detta harinte minst drabbat mitt eget hemlän . Dethandlar där bl.a. om tingsrätter, kronofogdemyndighe-ter och skogsvårdsstyrelser. De mindre lasarettenhåller på att avvecklas liksom vissa sjukvårdsspeciali-teter i de mindre kommunerna. Skogshögskolansverksamhet i , som etablerades som etttypiskt exempel på en regionalpolitisk satsning, för-svinner nu när den alldeles snart läggs ned. I denfördelning av forskningsmedel som vi beslutade omunder gårdagen när det gällde tilldelning av medel tillhögskolorna fick fyra högskolor en stor satsning medforskningspengar, medan ligger stilla framöver. Det här är anmärkningsvärt.Fru talman! Den viktiga detaljhandeln krymperockså kraftigt i mindre och medelstora tätorter i helalandet. betonar i en färsk under-sökning att utvecklingen när det gäller nedläggning avglesbygdsbutiker kan få förödande konsekvenser,främst i norra inlandet. har34 % av glesbygdsbutikerna försvunnit, därav ide nordliga länen. Effekten slår inte sällan tillbaka påkommunerna genom bl.a. ökade krav på färdtjänst.Allt detta visar tydligt att regionalpolitik inte fårhandla bara om det som vi brukar kalla den "lilla"regionalpolitiken, utan att man i högsta grad måste haen helhetssyn så att den "stora" regionalpolitikenockså har rätt inriktning. Det är således motiverat meden parlamentariskt sammansatt översyn av regional-politiken med en bred inriktning enligt reservationnr 11. I en sådan utredning måste naturligtvis ävenstödområdesavgränsningarna studeras.Fortsatta möjligheter till arbetstillfällen, serviceoch fast boende i våra skärgårdsområden kräver ocksåviktiga satsningar för framtiden. Det bör övervägasom inte glesbygdsbegreppet när det gäller vissa skär-gårdsområden behöver kompletteras så att hänsyn tastill de speciella omständigheter som berör boendet iö-situationer.I en översyn av regionalpolitiken finns ett antalintressanta exempel utifrån landet att studera och dralärdom av. Ett nära samarbete etablerades för flera årsedan genom IEF, . Ett tjugotal kommuner från isöder till i norr samarbetar aktivt kringinlandets utvecklingsmöjligheter, inte minst när detgäller turism- och servicenäringen, och där finns dåInlandsvägen och som sammanhållandeband. En förlängning och vidareutveckling av dettasamarbete pågår tillsammans medkommunerna från ned till .