prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — Det ärnaturligtvis mycket beklagligt, men det är en konsek-vens av varje omorganisation. Och varje omställninginnebär en påfrestning också för dem som skall ge-nomföra den. Vårt försvar har anställda med högkompetens, och jag är därför övertygad om att dettaborgar för att det positiva tar överhand över det nega-tiva och att alla nya möjligheter tas till vara på bästasätt.Herr talman! Socialdemokraterna och Centerpar-tiet har tillsammans axlat ansvaret för att forma en nyförsvarspolitik, som sträcker sig långt in på nästasekel. Vi gör det med utgångspunkt i det vidgadesäkerhetsbegreppet och med en tydlig ambition attockså ta de civila hoten och riskerna på allvar.Vi fullföljer en omfattande modernisering av för-svaret.Vi skapar en bra balans mellan människor ochmateriel.Vi utkräver att försvaret skall ha förmåga till an-passning efter nya hotbilder.Vi vidareutvecklar beredskap för freds-främjande humanitära insatser.Herr talman! Utifrån dessa principer förändrar videt svenska försvaret. Utifrån dessa principer skaparvi ett starkt och modernt försvar på tröskeln till ettnytt århundrade.(Applåder)Anf. 46 () replik:Herr talman! Försvarsministern berörde bl.a. folk-försvarstanken. Jag tycker att det är viktigt att vi äg-nar några ord åt den, eftersom det dessvärre är en avde få punkter som vi är överens om vid detta tillfälle.Men jag vill gärna säga, att med det sätt som för-svarsministern tar hand om folkförsvarstanken på ärdet tur att han har moderater bakom ryggen, somförsöker t.ex. bredda hemvärnets möjligheter. Det ärunder försvarsministerns tid, under den allra sistatiden då propositionen har varit under diskussion, somfullmakter har lämnats in från hemvärnsmän därför attmedlemskåren i hemvärnet minskar, i stället för attöka i enlighet med propositionens intentioner.Vi skall nog sjutton hjälpas åt om folkförsvarstan-ken, men sluta att raljera!Jag kopplar då över till frågan om vil-ka som är ute i kylan. Om man har stött sin pannablodig, som jag sade, vid 57 sammanträden utan att hauppnått någonting är det klart att man känner sig varalitet vid sidan om. Men vi åstundar inte att ha vare sigett finger eller en hand med i den här propositionen.Den är alltför präglad av den socialdemokratiskapolitiken och självtillräckligheten för att vi skullevilja ha med den att göra.Det sades av försvarsministern att han har stabilamajoriteter, att han t.o.m. hade hört invändningarhuruvida det var si eller så och att han t.o.m. var upp-rörd. Det gläder mig att höra att försvarsministern varupprörd. Om det är på det sättet att de stabila majori-teterna för ett beslut här uppnås därför att 67,om jag minns rätt, socialdemokrater som har skrivitmotioner inte tillåts rösta så att de går igenom här ikammaren, är det inte mycket beställt med socialde-mokratisk politik.Anf. 47 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill säga att jag är glad att äntli-gen få en debatt med försvarsutskottets ordförande,även om det bara blir sammanlagt.Jag har redovisat principerna för regeringens för-svarspolitik, stödda av Socialdemokraterna och Cen-terpartiet. Men det är många som ställer sigfrågan vad försvarspolitik egentligengår ut på, förutom att ni alltid i alla lägen kräver merpengar till försvaret. Hur hög försvarsbudgeten änhade varit hade ni krävt 10 miljarder mer.Jag har några frågor till som jaghoppas att han vill svara på.För det första motarbetar ni moderater ett starkarecivilt försvar och de civila beredskapsstyrkorna. Detvar det här som själv kallade"trams". Vad blir det då kvar av det vidgade säker-hetsbegreppet, ?För det andra säger ni moderater nej, litet överras-kande, till att göra de internationella uppgifterna ny huvuduppgift för försvaret. Då frågar jag: För-stärker vi inte vår nationella trygghet genom att arbetaför fred i Bosnien eller genom att stötta de nyblivnademokratierna runt ?För det tredje vill ni moderater uteslutande satsapå materiel. Men vad händer då med människorna,med folkförsvarstanken?För det fjärde vill ni moderater inte redovisa vilkaförband ni vill ha kvar eller vilka ni vill lägga ned.Varför vill ni inte vara med och ta ansvar för utform-ningen av det svenska försvaret? Vad vill ni modera-ter egentligen i försvarspolitiken?Anf. 48 () replik:Herr talman! måste det gå fort, därför att jagfick många frågor som jag gärna vill svara på.Jag kan upplysa åhörarna och kammaren om attjag efter det att i hade kungjort hur den föreliggande propositio-nen skulle se ut fick ett telefonsamtal från försvars-ministern, som sade: Skulle ni ändå inte komma överoch prata om detta? Var det inte litet sent? Jag talademed min gruppledare, och vi var överens om att detvar sent. Dessutom ville vi tala om den ekonomiskaramen.Civila beredskapsstyrkor - det är jättebra, men dåskall vi ha pengar för dem, och inte hämta dem på detreguljära försvarets bekostnad. Då blir det dumt.Vi har en lång tradition i den internationella verk-samheten, längre än de flesta länder i världen. Men attgöra internationell verksamhet till en huvuduppgiftvänder vi oss emot. Den kan på sin höjd vara jäm-ställd med det svenska försvarets förmåga. Vi anser,precis som tidigare, att vi skall ha ett så gott svensktförsvar att vi ur de reguljära styrkorna kan ta ut godtrupp för att delta i internationell verksamhet. Det ärbalansen vi talar om, och då är vi mera svenskar äninternationella avseende uppbyggnad av försvaret.Bygg inte upp meningsskiljaktigheter oss emellan!Det är så rasande litet som förenar just nu att vi skallvara aktsamma om de här sakerna, försvarsministern.Anf. 49 Försvarsminister ():Herr talman! Såvitt jag förstod fick jag inte svarpå en enda fråga. Dessutom ville attjag skulle svara för Svenska Dagbladets skriverier.Detta måste dock överlåta till någonannan.Mina frågor var: Vad vill i sakfrå-gorna? Kan ni annat än att säga mer av det gamla ochnej till det nya? Egentligen är det upp till er att avgöraom ni vill fortsätta den ökenvandring ni befinner er pånär det gäller försvarsfrågan.Sedan sade i sitt inlägg, och detframgår också av partimotionen, att det här försvars-beslutet skulle vara ett nedrustningsbeslut. Nej, det ärfaktiskt inte vare sig nedrustning eller avrustning. Jagtror att borde vara mer varsamma medorden. Vår 10-procentiga besparing är mycket mått-full internationellt sett. Jag undrar vilka ord ni mode-rater använder när ni träffar partivännerna från rege-ringarna i och , som diskuterar ned-skärningar på , och . Om ärnedrustning och avrustning i , vad är då pro-centsatserna i deras länder?Jag vill återigen säga till och tillkammaren att vi satsar - dvs. Socialdemokraterna ochCentern, och jag utgår även från stöd av Folkpartietpå den punkten - 220 miljarder på försvaret underförsvarsbeslutsperioden. Det är inga småsummor. Vimåste väl få någonting för de pengarna. Det militäraförsvaret får 38 miljarder i budgeten, och vikommer också att köpa materiel för 17-18miljarder kronor. Är det en nedrustning?Jag umgås gärna med . Jag harflera gånger beklagat att vi inte har fått samtal medModerata samlingspartiet. Ni har många duktiga för-svarspolitiker och många duktiga säkerhetspolitiker -inte minst - som hade kunnat tillföra samta-len något. Men ni vill inte ställa upp - av partipolitis-ka skäl. Ångrar inte att ni slogigen de dörrarna?Anf. 50 TREDJE VICE TALMANNEN (s):I enlighet med kammarens debattregler är dettareplikskifte därmed avslutat.Anf. 51 () re-plik:Herr talman! Jag vet att försvarsministern värnarom totalförsvarstanken. Låt mig därför ställa en kon-kret fråga till försvarsministern.Det finns ju tankar på att samordna utbildningenför militär och civil personal inför internationellainsatser. När det gäller totalförsvarsplikten här i Sve-rige har ÖB kraftfullt avvisat samlokaliserad utbild-ning för civila och militära totalförsvarspliktiga. Dethär har jag skrivit en motion om, eftersom jag anseratt det ligger ett stort värde i samlokaliserad utbild-ning - just för att värna om totalförsvarstanken ochöka samhörigheten mellan de här två grenarna som vibör försöka få ihop så mycket som möjligt. Det ärdessutom effektivt med tanke på både ekonomi ochresurshushållning.Därför undrar jag: Hur ser försvarsministern pådet här med samlokaliserad utbildning vad avser civiltoch militärt?Anf. 52 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tycker att sägermycket klokt och sympatiskt i många sammanhang.Jag tycker också om engagemang för detvidgade säkerhetsbegreppet och de civila hoten ochriskerna. Jag uppskattar det.Men man får inte glömma bort eller förringa ris-ken för framtida militära hot och konflikter. Det gårinte, , att ta freden för given. Det gårinte att försvara med miljövärnsregementen.Det krävs ett modernt militärt försvar. Där är detavgrunder mellan våra partiers uppfattning av detframtida försvaret.Under försvarsbeslutsperioden vill Miljöpartietminska försvarsramen med svindlande 35 miljarderkronor utöver regeringens förslag. Det är när ni kom-mer med sådana förslag som jag tycker, och har sagttidigare, att det är litet svårt att ta för-svarspolitik på riktigt allvar.Sverige behöver såväl en bättre beredskap attmöta den nya tidens hot och risker som ett betryggan-de militärt försvar inför en osäker framtid. Om Miljö-partiet skulle nyktra till på den punkten så att vi kundevara överens om denna utgångspunkt skulle det varalättare att föra samtal med i andraförsvarsfrågor. har jag litet svårt att göra det,beroende på att det finns så avgrundsdjupa skillnadermellan oss.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! är helt plötsligt våra besparings-förslag svindlande. Förut var de minsann för små. Detfinns skillnader i synsätt på försvarspo-litik här. Det tycker jag är trevligt, för det är skillna-der man skall diskutera. Det är oftast det som lederfram till konstruktiva ställningstaganden och förslag.Nej, vi tar inte freden för given, herr försvarsmi-nister. Det är precis det vi inte gör. Vi vill snarareinvestera i att motverka att hotet kommer - investeraför fred. Det innebär inte investeringar av den typ somförsvarsministern var så stolt över . Vi skall köpamateriel för , vi skallsatsa 220 miljarder i det här försvarsbeslutet och visparar mindre än de flesta andra länder, sade för-svarsministern. Det tycker inte jag är något att varastolt över.Vi kanske nu kan lämna den här pseudodebattenoch koncentrera oss på de av våra politiska förslagsom inte har vunnit gehör. Vi kanske skall diskuteradet försvarsbeslut vi skall fatta här i kammaren i dag.Att säga att något är konstigt i andra partiers försvars-politik gör inte precis den egna politiken bättre.Jag önskar att försvarsministern kunde svara påmin konkreta fråga om samlokaliserad utbildning.Anf. 54 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vet, , att bådeFörsvarsberedningen och dess ordförande lyssnat mycket noga på era synpunkter. Jag vetockså att både och lyssnatoch tittat mycket på förslag i olika sam-manhang. Det är alltså inte så att man är ointresseradav era förslag, men förslagen har varit sådana att detinte har gått att följa dem.Ta t.ex. materielområdet. Jag har sagt det tidigare:Vi kan inte låta svenska pojkar och flickor i enkrigssituation sitta på stranden, i Stockholms skärgårdeller runt Sveriges kuster, och bara titta ut i vattnet.De måste ha ytstridsfartyg, ubåtar och moderna vapenför att kunna försvara vårt territorium. Jag har intelyckats få fotfäste för detta budskap hos Miljöpartiet.Som svar på frågan framgår det mycket tydligt avpropositionen att vi skall samordna resurserna mellandet militära och det civila försvaret. Det är också detnya i försvarsbeslutet: Vi skall ha ett samutnyttjande.Det är bra för skattebetalarna, men det är också brabåde för det civila och för det militära försvaret.Mycket av tankegångar kan visäkert väva in i ett sådant sammanhang.Anf. 55 () replik:Herr talman! är och skall förbli en demo-krati - där kan jag instämma till fullo med försvars-ministern. Sedan är vi säkert också överens om attdemokratin i sig aldrig är en garant för att det inteändå fattas tokiga beslut ibland.Försvarsministern sade att står bakomden ekonomiska ramen. Ja, det gör vi. Föreliggandeunderlag medger inte något annat. Vi skulle, det harvi sagt tidigare, gärna spara ännu mer. saknas dock underlag för ett sådant ställningsta-gande.Försvaret skall inte kosta en skattekrona mer änvad som behövs . Men om det behövs skall detockså kunna växa så starkt och så snabbt som dåbehövs.Då måste jag fråga försvarsministern: skallman med hänvisning till sekelgamla dogmer ha kan-ske dubbelt så många värnpliktiga i krigsorganisatio-nen, om de inom samma ekonomiska ram är sämreutrustade och utbildade än de kunde ha varit? Om detblir allvar och de skickas ut på det moderna slagfältetblir den mänskliga kostnaden mycket större än denändå tvingas bli. Vore inte det ett alldeles för högtpris för folkförsvarstanken? Den skall ju bära ocksåom det blir allvar.Anf. 56 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har inget emot . I början av min försvarsministerperi-od hade jag många förtroendefulla samtal med Folk-partiet. Men liberalerna väljer sin egenväg i försvarspolitiken. Detta är heller inte förstagången, utan kammaren har säkert minne av det in-bördeskrig som rådde mellan regeringskollegernaAnders och inför det senas-te valet. Det starkaste intrycket man får när man tardel av försvarspolitik är att Folkpartietinte kan ena sig om en gemensam försvarspolitik mednågon annan, och en förutsättning för att få framgångi det politiska arbetet är ju att man kan kompromissa,ge och ta.Nu har det gemensamt med de förena-de högerpartierna och Kristdemokrater-na att man vill satsa på materiel men inte på männi-skor. sätter tekniken i centrum på ett sättsom pekar rakt mot en yrkesarmé, och då tycker jagatt man skall säga det rakt ut och inte göra en massaomskrivningar.Folkpartiet vill inte satsa lika mycket pengar påförsvaret som , och det tycker jag är ettriktigt val. Man förespråkar tio armébrigader - ellerär det åtta? - att jämföra med 14. Vil-ken gemensam försvarspolitik blir det av detta?Jag vill gärna upprepa det jag sade i mitt inled-ningsanförande, att jag noterar med tillfredsställelseatt sluter upp bakom Socialdemokraternasoch förslag till försvarsram. Men att Folk-partiet gör det innebär ju ingen anslutning till de bådafolkrörelsepartiernas säkerhets- och försvarspolitiskagrundsyn, eftersom alltför mycket satsarpå vapen och teknik. Jag beklagar det, för en gång itiden var faktiskt folkförsvarstanken mycket levandehos liberalerna, hos de frisinnade och sedan hos Folk-partiet.Anf. 57 () replik:Herr talman! Tanken på allmän värnplikt föddes idet liberala politiska lägret, och det finns ingentingsom talar för att det skulle vara bättre med en yrkes-armé än med allmän värnplikt. Men pliktlagen sägeratt man skall ta ut dem som behövs för krigsorganisa-tionen, varken fler eller färre. Det står vi fast vid.Försvarsministern säger att satsar merpå materiel och mindre på människor. Om man görtvärtom skickar man ut för många soldater, otillräck-ligt utbildade, otillräckligt utrustade, otillräckligtskyddade i det moderna kriget. Det är möjligt att detär att slå vakt om folkförsvarstanken, men det blir ettfruktansvärt blodigt pris. Att satsa på att ge bästamöjliga utrustning och utbildning till de soldater somändå måste försvara vårt land om det blir allvar, det ärockså omtanke om just de människor som vi medvärnplikten tvingar att göra detta åt oss.Försvarsministern sade också att väljersina egna vägar, men politik är också att kompromis-sa, byta argument och liknande. Ja, vi hade inte haftnågot emot om dörrarna hade varit vidöppna underhela den här försvarsbeslutsprocessen. Men vi ser ju,med erfarenhet från energiförhandlingar och liknande,att ställer sina krav, och har man enuppgörelse får man ju följa den. Vi blir då tvungna attgå vår egen väg.Efter att ha hört tidigare i debattenväntar jag nu på sedvanligt sätt på de retoriska frågorsom kommer när jag inte längre har replikrätt.Anf. 58 Försvarsminister ():Herr talman! Jag skall inte komma med några frå-gor. Jag tycker inte att behöver bli sureller ledsen . Så här nära jul och allt! Jag startade juöverläggningar med . Innan jag hade sam-tal med var det som gällde. Meneftersom jag menar att ett svenskt försvar är bådemateriel och människor kunde inte samtalen fortsätta.Dessutom ville ni spara mycket mer på försvaret änvad jag ville göra.Jag är tacksam för erkännandet att inget säger attdet blir bättre med en yrkesarmé än en värnpliktsar-mé. Om menar allvar med det utta-landet har vi faktiskt en bra grund att bygga vidare påför fortsatta samtal. Jag tror inte att harnågonting emot att få in i samtalskretsen.Vi har ju på oss till voteringen, så omLennart Rohdin vill fullfölja sitt resonemang och ärberedd att använda eftermiddagen kan ni kanskekomma överens på de här punkterna och stödja detsom just sade.Det är faktiskt inte så att vi svälter ut materielsi-dan, och det vet mycket väl. Vi köperoch moderniserar just nu materiel som aldrig förr.Nästan hälften av den stora försvarsbudgeten gårfaktiskt till materielinköp. Jag fick lära mig på FMVförra veckan att vi kommer att köpa materielför uppemot 18-19 miljarder. Vi har beställt fyra nyaytstridsfartyg i miljardklassen, vi bygger vårt egetflygplan, vi har sjösatt tre nya, kanske de mest mo-derna ubåtarna i världen, vi får nya stridsvagnar, ochmycket mer. Inte tar vi risker med soldater,när vi har den mest moderna materiel som vi någonsinhar haft i !Anf. 59 ():Herr talman! Dagens fråga, försvaret av ,handlar inte om krig utan om kärlek. målas detupp att vi som är anhängare av ett starkt militärt för-svar skulle tycka mer om vapen än om människor.Här har vi anklagats för militarism och manligttänkande. Verkligheten är naturligtvis en annan. För-svaret handlar om kärleken till medmänniskorna ochom omtanke, så att medborgarna skall kunna kännatrygghet. Att de mest akuta militära hoten är bortaförändrar inte det. Vi här har ändå ett ansvar att formaett försvar mot de hot som kanske inte kan skönjas enbit in i framtiden.Försvaret är en djup humanitär verksamhet. Det viförsvarar är mänskliga värden, värden som är gemen-samma för de flesta av oss: äganderätt och marknad-sekonomi, yttrandefrihet och demokrati. Därför skallingen av oss någonsin be om ursäkt för våra försvar-sansträngningar. De har ett högt moraliskt värde,eftersom de försvarar höga moraliska värden.Försvaret av måste också ske med högmoral och stor humanitet. Folkrättsbrott, brutalitetoch barbari har ingen plats hos oss, och aldrig någon-sin skall mer våld än vad nöden kräver användas föratt hindra en angripare och skydda vårt land och folk.I flera avseenden innehåller dagens utskottsbetän-kande emellertid moraliska betänkligheter. frågan om försvarets totala styrka och förnyelse,men det gäller också frågan om det är försvarbart attta den risk som regeringens förslag om en mindresäkerhetsmarginal och därmed större risktagningfaktiskt innebär. Det gäller också om vi tror på för-svarets inneboende förmåga till anpassning, dvs. upp-rustning om mörka moln börjar torna upp sig vidhorisonten. Är anpassningsfilosofin ett trumfkort,eller är det försvarsministerns svagaste kort som ut-skottet än en gång har synat? Den moraliska aspektenpå frågan om anpassning och återtagning är naturligatt föra fram. Kan medborgarna lita på att politikeroch militärer klarar av det här? Tror vi på det, eller ärdet att slå blå dunster i folk att hänvisa till att detordnar sig sedan?Moral handlar också två andra delfrågor i dagensbeslut om. Det gäller frågan om ett ensidigt svensktminförbud och frågan om pliktsystemets utnyttjandetill s.k. civila beredskapsstyrkor. Låt mig först säganågra ord om civilplikten och värnplikten.Pliktsystemet är grunden för försvarets personal-försörjning. Därom är vi ense. Det gäller särskiltarmén och kustartilleriet. Pliktsystemet garanterar enviss folklig förankring, eftersom många deltar i för-svarsansträngningarna. Men det är också, så längesom det svenska försvaret är så stort i förhållande tillvår lilla folkmängd, helt nödvändigt för att vi skallkunna få så många och så duktiga soldater och civilp-liktiga som möjligt. Att vi inte har ett yrkesförsvar iSverige är enligt min mening i första hand inte ettideologiskt val utan ett sakligt. Hur skulle det annarsgå till att rekrytera ett försvar med våra förutsättning-ar?Pliktsystemet har gamla anor. Redan i forntidensSverige gick bönderna man ur huse för att försvara sinhembygd, men just sin hembygd och inget annat.Under stormaktstid utskrevs soldater där-emot med tvång, även för utrikes krigstjänst. Menunder senaste fredliga århundrade utanvärnplikt, dvs. fram , var yrkesrekrytering-arna legio.Vad skiljer då årets pliktbeslut, som ligger påriksdagens bord, från tidigare års? Jo, och det är all-varligt, vi är inte längre överens partierna emellan omvad plikten skall nyttjas till. Den tuffa, men ytterligtnoggranna, genomgång av pliktsystemet som gjordesav alla partier tillsammans i , resulterade i ett gediget stycke lagstiftning,lagen om totalförsvarsplikt, som antogs av dennakammare för nästan exakt sedan.Nu bryts det gemensamma ansvarstagandet förpliktsystemets utformning genom förslaget attgrundutbilda unga män till s.k. civila beredskapsstyr-kor. Detta förslag var dåligt underbyggt hösten 1995när det först lades fram, och det är inte bättre i dag.Då handlade det om att unga män skulle kommende-ras till korttidsutbildning för att med granruska i handstå beredda vid t.ex. skogsbränder. har syftetplötsligt förändrats. Det handlar inte längre om attmöta i första hand förra årets slagnummer, svåra na-tionella påfrestningar i fred, utan om att stötta kom-munernas åtaganden inom t.ex. barn- och äldreom-sorg.Ingen i denna kammare kan väl säga att detta inteär behjärtansvärda uppgifter. Men om vi inte vet vilkabehov som föreligger eller vilka utbildningsbehovsom bör lösas och inte har vägt detta mot andra behovi totalförsvaret och andra sätt att lösa den rekryteringsom fattade beslut om , dåmåste vi ställa oss frågan om dyrbar grundutbildningav unga män i sina bästa år är rimlig i det här hänse-endet. Den här frihetsinskränkningen är enligt minuppfattning omoralisk, och de partier som står bakomden får ensamma motivera missbruket av pliktsyste-met.Vi anvisar som jag sade gemen-samt till försvarsutskottet i första hand andra lösning-ar än dyrbar grundutbildning som sätt att lösa dessabehov. Krigsplacering av redan yrkesverksammagenom allmän tjänsteplikt eller krigsplacering genomavtalsskrivning med frivilligorganisationerna tyckteförsvarsutskottet då var rimliga lösningar.Jag tycker - det är hårda ord, men jag yttrar demändå - att regeringens och utskottsmajoritetens för-slag till beslut är ett hån mot de unga människor sompå lösa boliner tvingas till denna tjänstgöring, menockså ett hån mot de mycket tydliga synpunkter somriksdagen gjorde till sina genom sitt kraftiga ifrågasät-tande av rekryteringen till dessa beredskapsstyrkorförra året.Regeringen lyder enligt min uppfattning inte riks-dagen, och det är mycket allvarligt, men än värre äratt utskottsmajoriteten väljer att gå emot gjorda upp-görelser och pressar igenom så dåligt underbyggdaförslag som just detta.Regeringen har sökt strid före samverkan i plikt-frågan. Det är allvarligt, och det är ett frångående avde principer om konsensus som varit gällande sedanden allmänna värnpliktens införande för snart 100 årsedan. Tyvärr riskerar det att motverka försvarsminis-terns egna ambitioner att stärka pliktsystemet. Genomdiskutabelt utnyttjande av pliktsystemet, som allapartier inte står bakom, urholkas ju den folkliga moti-vationen och stödet för pliktsystemet. Det tycker intejag är bra.Anpassningsfrågorna är också i ordets djupastebemärkelse moraliska frågor, eftersom de handlar justom svenska folkets förtroende för politikernas förmå-ga att fatta rätt beslut i rätt tid och för statsapparatensi övrigt förmåga, inklusive försvaret, att öka och för-ändra sin förmåga när det behövs.