prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Tar inte ministern ansvar för att ninu höjer medicinkostnaderna för de människor sominte har marginaler för att klara ökningarna?Jag såg en artikel av förre vice statsministern pådetta tema. Han tyckte att regeringen skulle ta ansvarför den politik man bedriver. Jag tror att det är dagsför arbetsmarknadsministern att göra detta.Jag fick fortfarande inget svar på frågan hur mantänker sig att lösa de ekonomiska problemen ute ikommuner och landsting och hur man skall se till attbehålla folk i arbete där, vilket gör att vi kan säkravård och omsorg. Det kanske är så - jag såg i enkvällstidning att arbetsmarknadsministern hade ut-tryckt sig - att hon inte själv är nöjd med regeringenspolitik. Eller var det bara så att hon inte ville svara påden frågan?Anf. 60 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Frågan är vem som flyr. Frågan ärvem som inte kommer ihåg eller inte vill komma ihåg.Det var som kd satt i regeringsställningsom över 100 000 jobb i den offentliga sektorn för-svann - 100 000 kvinnojobb, företrädesvis, i kommu-ner och landsting. Det behöver vi inte tvista om. Sta-tistiken talar i detta fall sitt tydliga språk. Trots dettalyckades ni skapa ett budgetunderskott och en rullan-de statsskuld som vi sedan fick ärva.Jag flyr inte undan mitt ansvar. Jag tar det, och jagstår för regeringens politik. Vi har sanerat budgeten,och tar vi nästa steg. Det betyder att vi med sane-ringen som grund och inom de ramar som finnsagerar mot arbetslösheten.När det gäller kommuner och landsting skulle jagvilja hänvisa till det tal som statsministern höll på . Han avslutade det med att säga: År 2000kommer jag väl tillbaka hit - då har de nämligen sinnästa kongress - och då skall jag blicka tillbaka på deår som har gått. Då kommer jag att säga att Sverigeåter skall vara världsbäst på vård, omsorg och utbild-ning.Ett sådant uttalande förpliktar naturligtvis. 61 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern har fleragånger återvänt till att flera jobb har försvunnit underden tid då det var en annan regering i kanslihuset. Jagvill bara tillägga att det tragiska är att jobb fortsätteratt försvinna och alltför få nya kommer till.I arbetsmarknadsministerns anförande fanns detmycket monetärt och litet socialt. Den största social-politiska insats vi kan göra i det korta perspektivet äratt se till att vi får en situation med en arbetsmarknadi balans då nya jobb kommer till. Jag har pekat på vadsom behöver göras och på ett antal punkter känns detsom om det finns sympati. Jag är därför inte helt utanoptimism.Arbetsmarknadsministern säger att vi inte skall sebara på de mörka sidorna utan också på de ljusa. Detligger väl i sakens natur att en regering gärna pekar pådet positiva medan oppositionens roll är att peka utproblemen. Men vi får väl ändå vara överens om attläget är alltför allvarligt för att man skall blåsa faranöver.Arbetsmarknadsministern nämnde framgångarnapå exportsidan och den låga inflationen. Det är riktigt.Jag gratulerar till det. Arbetsmarknadsministern taladeockså om de uppgörelser som varit med Vänstern ochmed . Med Vänstern blev det ett antal återstäl-lare som jag uppfattade att regeringen nu ångrar. När det gäller vill jag säga att jagtycker att den parten har varit alltför smickrad. Jagskall inte lägga mig i kurtisen. Jag tycker att det ärokej att regeringen har vänt sig ditåt. Men när manhamnar i en återvändsgränd när det gäller frågan omframtida energipolitik tycker jag att man borde sökasig en tredje part. Kalla det gärna den tredje vägen.Jag tror att det vore lyckat för arbetsmarknadssitua-tionen.Anf. 62 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tycker inte att vi skall kalla detså. Den vägpolitik, i bildlig mening, som har förtsunder har inte lett till något bra.Jag tycker heller inte att det finns anledning om-famna i övrigt. Det är för stora likhetermellan och , trots att ElverJonsson nu försöker att dra sig därifrån och verka litetmer socialliberal. Det vet jag att är, men jag kantyvärr inte ge samma omdöme om t.ex. partiledaren.Det är därför det är så svårt med Folkpartiet.Ni delar ju uppfattning när det gäl-ler receptet på hur man skall få fler jobb. Det är skat-tesänkningar där också. Ni tror visserligen att ni skallfå många fler jobb genom att sänka bara hälften såmycket som . Jag förstår inte den ekva-tionen riktigt.I en sådan här debatt lyfter man inte fram det po-sitiva bara för sakens skull, utan det finns positivatecken. Jag vill fråga om tycker att detär bättre eller sämre , på ett par områden. Hushål-lens disponibla inkomst, alltså de pengar hushållenhar i handen och kan handla för, var under 1991-1994 plus , nu är den . Företagarnas in-komst var under 1991-1994 minus , nu är den+7,. Industrins investeringar var under 1991-19940,8 miljarder. och bakåt är de 26,4 miljar-der. Det är siffror som man kan läsa i konjunkturinsti-tutets rapport.Jag vill fråga : Är det bättre ellersämre på de här punkterna nu än när ni hade ansvaret?Anf. 63 () replik:Herr talman! Det är en intressant fråga som ar-betsmarknadsministern ställer. Arbetsmarknadsminis-tern lutar sig mot det faktum att vi har en lägre ränta,vilket är bra. Det låter också bra, men verklighetenkan vara en annan. Det kostar ca 20 000 för en familjatt förtidsinlösa ett lån som är i normal storlek. Mankan då fråga sig om det har varit till någon nytta förbarnfamiljerna i det korta perspektivet. De fördelarsom tycker att hushållen skulle hafått har ju ännu inte kunnat inkasseras eftersom deligger långt bort. Det är naturligtvis ändå angeläget attvi försöker hålla räntan låg. Internationellt sett är jurealräntan fortfarande hög.Jag uppskattar mycket arbetsmarknadsministernsförsök att skapa en debatton där den sansade opti-mismen skulle kunna få inträde. Det är alldeles utom-ordentligt. Då tror jag nämligen att vi kan komma tillkonstruktiva och realistiska slutsatser.När ger ett förklenande om-döme om vad t.ex. vår partiledare har sagt om ar-betsmarknadspolitiken är det intressant att hon skriverdet med en facklig företrädare som stod MargaretaWinbergs statssekreterare mycket nära. Det kan välinte vara ett alltför illa valt sällskap.Vi skall inte för mycket titta på vem som sällska-par med vem. Jag är inte ute efter någon omfamningav vare sig bildligt talat eller påannat sätt. Jag tycker att vi skall söka en sakpolitik vikan bli överens om. Det finns möjligheter till det.Men det är viktigt att vi på bl.a. energipolitikens om-råde når en samsyn som gör att vi räddar jobben. Omvi inte gör det har vi raserat möjligheten till en godvälfärd.Anf. 64 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag fällde inga förklenande omdö-men om partiledare. Det var ett krasstkonstaterande. Vi är nog många som under årens lopphär i kammaren har kunnat se att ärsocialliberal. Det hedrar honom. Jag tycker att det ären fin ideologi. Partiledningen däremot dras mer åtdet marknadsliberala hållet och knyts därmed närmaremoderaterna. Det tycker jag är tråkigt, för jag tyckerinte om den ideologin. Det var inget förklenande i det.Var och en har ju rätt att tycka som han vill här ilandet. Det är också någonting som vi skall vara ange-lägna om att bibehålla.Jag har en fråga till . Ni har ju sam-ma förslag som . Det här skall ske medskattesänkning. Det är så det skall bli fler jobb. Hurkan det då komma sig att ni sänker bara hälften såmycket som men ändå ger så många som500 000 jobb? Det tycker jag är så märkligt.Man skulle gärna vilja diskutera arbetsmarknads-politiken i ett litet vidare perspektiv. Det hinner vikanske inte . Jag konstaterar ändå att ni gör storabesparingar på arbetsmarknadspolitikens område. Nisäger att ni gör det på AMS och arbetsmarknadsmed-len, och med nära 6 miljarder. Hur går det då för dearbetslösa? Det är en sak att ha åsikter om hur manskall skapa jobben. Men det är egentligen inte den härdebattens kärna, utan det är: Hur gör vi med de ar-betslösa de är arbetslösa? Där vill niskära ned kraftigt. Det betyder att för dem som är iarbetslöshet blir det uppenbarligen sämre.Anf. 65 ():Herr talman! I sitt anförande uppehöll sig arbets-marknadsministern länge vid ekonomin. Har manväntat för länge med att åtgärda arbetslösheten, und-rar jag. Jag tycker inte att man skall dra för högaväxlar, utan vara en smula försiktig.Om vi ser på , som trots en begynnandekonjunkturuppgång nu ökar sin arbetslöshet, tror jagatt en viss försiktighet bör vara för handen.Vi i vill tillföra 15 miljarder mer änregeringen till kommunerna, vilket vi bedömer skullege 20 000 jobb. Det var självklart välkommet att mantillförde 3 miljarder, men mer behövs.Margareta kommenterade inte den jul-klapp som jag från talarstolen nämnde, nämligenMiljöpartiets rapport om arbetstidsförkortning somhar bemötts väldigt positivt från forskarhåll. Detta ären mycket möjlig väg att gå. Samma sak gäller mittförslag om sabbatsår eller friår och sopåkarmodellensom är en arbetsdelningsmodell. Jag vill gärna ha svarpå dessa frågor.Anf. 66 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jämförelsen med är interiktigt relevant eftersom ligger efter oss iSverige i sitt saneringsarbete. Tyskarna har ju underden här hösten med stor möda lyckats få ihop inte ettsådant saneringsprogram som vi genomför i Sverigeutan ett betydligt mindre, trots att omfattningen avderas ekonomi är betydligt större. De har så att sägasitt framför sig, medan vi , med en stabil ekonomisom grund, kan se 1997 och medviss tillförsikt an.Vi har diskuterat arbetstid förut, och känner mycket väl till min principiella upp-fattning. Jag tycker att arbetstidsförkortning voreväldigt angeläget, men jag delar inte Miljöpartietsuppfattning att det är ett sätt att få fler jobb genom delar på de arbeten som finns. Jag tillhör demsom inte tror att det finns en viss given mängd ar-betstillfällen, utan jag tror att utvecklingen, om mandriver den i rätt riktning, kommer att visa att det gåratt skapa ytterligare jobb. Det går alltså att höja denekonomiska aktiviteten i samhället i . Därförmenar jag att arbetstidsförkortning skall vara en väl-färdsreform, något som vi får gott av. Vi kan vara merihop med våra barn, ägna oss åt kultur, läsa böcker, gåi skogen eller vad vi nu väljer att göra. Det är minvision av arbetstidsreformen. För övrigt kommer ju ettförslag till i arbetstidsfrågan.När det gäller friåret har vi beslutat om detta på ensocialdemokratisk kongress i Göte-borg. Det finns alltså ett sådant kongressbeslut hosSocialdemokraterna, och denna fråga är, precis somväldigt många andra frågor, nu föremål för beredninghos oss i regeringskansliet.Anf. 67 () re-plik:Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Det är verkligen positivt att frågan om friårbereds. Jag tackar också för inställningen till arbets-tidsförkortning. Visst är det också en välfärdsreform.Som jag har sagt tidigare kommer människor att måbättre med en kortare arbetstid.Jag vill också ta upp en annan fråga, och den gäl-ler den nya a-kasseutredningen, . Om den får som den vill kanmånga komma att hamna utanför a-kassan på grundav de strängare kvalifikationsregler som skjuts uppi avvaktan på regeringens proposition med underlagfrån . Utredningen visar att desom arbetar inte kommer att kunna uppfyllakravet på att arbeta , och dekommer alltså att hamna utanför systemet. Det är desämst ställda grupperna som hamnar utanför på grundav förändringar i sjukförsäkring, pensionssystem ocha-kassa. Utredningen vill också införa rätten att del-tidsstämpla, men de som gör det kommer ju tyvärr attstupa på den bortre parentesen, som jag har tagit upphär förut.Så , arbetsmarknadsministern: jul-klapp vill arbetsmarknadsministern ge folk?Låt mig också önska arbetsmarknadsministernen god jul så småningom.Anf. 68 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Tyvärr är jag ingen jultomte. Detkanske hade varit trevligt i dessa tider. Därför har jagheller inga julklappar, vare sig hårda eller mjuka. Jaghar ett antal förslag som är presenterade i budgetpro-positionen, och dem diskuterar vi nu.Jag skall kommentera några av de förslag somBarbro tog upp.Vi kommer med ett nytt förslag till a-kassa imars. De hårda kvalifikationsreglerna i det gamlaförslaget har skjutits upp av på grund avden reaktion som de har väckt ute bland människornai fackföreningsrörelsen och ute på gator och torg. Denarbetsmarknadsminister finns väl inte - överlever ialla fall inte - som kommer tillbaka med exakt sammaförslag, fast då inlindat i ett paket. Därmed sagt attdetta förslag, i den tappningen, inte återkommer.Vi kommer att ha en parentes, och det kommer attgöra en sak som jag tycker är positiv och somARBOM-utredningen också föreslår. är det junämligen, som själv säger, intemöjligt att stämpla upp om man har ett fast deltidsar-bete. Men i och med att vi inför en bortre parentes blirdetta obehövligt, och då kan man också få stämplaupp om man har ett halvtids- eller trekvartstidsjobb.Det blir en positiv sak.När det gäller den bortre parentesen är det viktigtatt klara ut vad som skall hända bortom den. Det skallvi naturligtvis göra, och jag vill upprepa det jag harsagt: Ingen skall hamna i kommunens socialbidragsköom man hamnar bortom parentesen. Men lika viktigtär det att se till att det, tiden alldeles innan man ham-nar vid den bortre parentesen, händer någonting posi-tivt. Man måste kraftsamla där, så att människornainte trillar ut ur systemet. Det är det vi nu sitter ochbereder.Anf. 69 ():Herr talman! Med risk för att göra ordförandenJohnny ännu mer ledsen måste jag också talaom "eländes elände" som han uttryckte det. Men jaghar uppfattat min roll som ledamot i så attjag skall uttrycka vad folk tycker.Arbetslösheten är fortfarande mycket hög. Detkommer allt dystrare rapporter, och de arbetslösakänner sig övergivna och svikna. I intervjuer berättarde om sin rädsla för framtiden och om att de kännersig förnedrade. Och mycket har de ju heller inte atthoppas på, eftersom arbetsmarknadsministern uttalaratt denna kurva kommer att vända under1997. Men när, herr talman, ? Blir detytterligare en jul med samma höga arbetslöshet?Denna osäkerhet och rädsla får även konsekvenserhos dem som redan har jobb. Alla sparar så mycket dekan. Det gör naturligtvis att efterfrågan minskar, ochvi hamnar i en ond cirkel.Under den tid jag har varit i - det är nusnart - tycker jag att ingenting har häntsom har haft någon som helst kraft att bryta det härdödläget. Utredningarna tar väldigt och beslutskjuts , och mitt intryck är att de förslagsom kommer till utskottet ibland är dåligt förankradeoch illa övertänkta. Ministrarna prövar hugskott, ochnär de inte får ett positivt mottagande drar man tillba-ka dem.I arbetsmarknadsutskottet har jag förstått att detfinns stor erfarenhet, kunnighet och kreativitet, menjag får ändå en känsla av att utskottet står och tramparvatten. Jag kan förstå att många i utskot-tet instämmer i utrop här i debattenom att han var så innerligt trött på de här debatternasom aldrig ledde fram till någonting.Ett exempel på det här är förslaget om offentligatillfälliga arbeten. Mycket arbete och tid har lagts nedi kanslier i både departement och utskott, ute i länsar-betsnämnder och på arbetsförmedlingar. Regeringensbedömning var ju att det här skulle leda fram till tu-sentals jobb, och vad blev det, herr talman? Jo, i dagberättar att 300 jobb har skapatspå 1½ månad. I har det skapats 2 jobb.Det var mycket skrik för litet ull, sade kärringen somklippte grisen.I dagarna har vi också fått veta att inrikesministernäntligen har insett att kommunerna behöver merpengar, för att klara äldreomsorg och skola. Manhoppas på 50 000 jobb i offentlig sektor. Hade det dåinte varit bättre att inse detta tidigare, så att vi hadesluppit 55-plusdebatten?Fru talman! Vi folkpartister tycker att arbetsmark-nadspolitikens viktigaste uppgift är att öka rörlighetenpå arbetsmarknaden, särskilt den yrkesmässiga. Denunderlättar framväxten av nya företag och branscher.Utbildningsinsatserna blir därför allt viktigare för attunderlätta den här rörligheten. Den nya arbetsmark-naden kräver därför att AMS verksamhet är flexibel.Tyvärr upplever man nu ute på fältet att man äralltför hårt styrd av regleringar. Det nya volymkravet,som är knutet till anslaget, kommer att få till följd attAMS får satsa på billiga åtgärder och billiga utbild-ningar. Man vet ju redan i förväg att det inte kommeratt leda till så många nya jobb.Betydligt färre kommer att få den yrkesutbildningsom man vet i snitt ger av deltagarna arbete.Enligt AMS kommer 30 000 yrkesutbildningsplatseratt försvinna till förmån för billigare praktikåtgärder,med betydligt sämre chans till jobb.Men för den enskilde är det en kvalitet att kunnagå upp och ha något att gå till. Det sägerarbetsmarknadsminister i en tid-ningsintervju, i , tror jag. Det här ärhäpnadsväckande, när vi vet att ministernsförslag om a-kassan har en bortre parentes. Anled-ningen till den är ju att de arbetslösa skall användatiden till utbildning och inte bara stimuleras att stigaupp och gå till en aktivitet.Fru talman! Kvinnors arbetslöshet är nu på väg attbli större än männens. Det krävs konkreta åtgärdersom ökar arbetslösa kvinnors möjligheter att finna nyajobb.I propositionen säger regeringen sig vara djuptbekymrad, men några förslag till hur man skall be-kämpa kvinnors arbetslöshet framförs dessvärre inte,lika litet som mäns arbetslöshet.Långtidsarbetslösheten, som fortfarande ökarbland kvinnorna, måste särskilt uppmärksammas. Detär angeläget att fler av dem får exempelvis starta-eget-bidrag. ges de här stöden bara åt kvinnorsom har arbetat i offentlig sektor.Det är också viktigt att bryta det traditionellakönsmönstret på arbetsmarknaden. Lika viktigt somdet är att släppa in kvinnor på mansdominerade yrkenär det att släppa in män på kvinnodominerade yrken.Jag tänker främst på barnomsorg och skola men ocksåäldreomsorg.I det inte helt okända pågår just nu etts.k. brytprojekt, där arbetslösa män, bl.a. byggnadsar-betare och skogsarbetare, utbildar sig till undersköter-skor. Jag besökte dem, och det var fantastiskt att hörahur entusiastiska de var och hur de stortrivdes. Flerlänsarbetsnämnder borde uppmuntras till liknandebrytprojekt, främst inom skola och barnomsorg.Det finns därför anledning för regeringen att arbe-ta fram en konkret plan för hur man avser att bryta dettraditionella könsmönstret på arbetsmarknaden.Tyvärr finns det inte heller i propositionen någraförslag om en lösning av ungdomsarbetslösheten.Datorteken har visserligen gjort att siffrorna har för-bättrats på papperet, men den egentliga arbetslöshetenär fortsatt lika hög. Utbildning är naturligtvis oerhörtviktig, men många ungdomar är utbildningströtta, ochvad de mest behöver är att få in en fot på arbetsmark-naden.Fru talman! vill se en offensiv arbets-marknadspolitik. Vi vill att siffran för nyanmäldaplatser i statistiken skall öka kraftigt. För att åstad-komma det krävs det en helt annan politik. Det ärjobb genom företagande som vi behöver. Det är i desmå och medelstora företagen som de nya jobbenskall komma, framför allt i tjänste- och servicesek-torn.För att återkomma till kvinnorna: Det är inte barade unga raska grabbarna i tekniska yrken som behöverkunna starta eget. Lägg om kursen och släpp framkvinnorna i barnomsorgen, skolan och äldreomsor-gen!Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla Folk-partiets reservationer.Anf. 70 ():Fru talman! Jag skall också delta i den här debat-ten, och jag konstaterar med en gång att jag inte be-höver höja tonläget för att markera vår ståndpunkt.Jag kan vara mild i tonen, därför att jag har en så starksak att argumentera kring.Jag skall först argumentera kring en sak som ut-skottets ordförande tog upp. Han togupp en väldigt viktig tråd och sade att det är viktigt attbekämpa populismen. Ja, det är det. Låt oss tillsam-mans göra det, !Vad är då populism? Är det att säga saker sommänniskor tycker om? Då måste det innebära att detparti som har fått mycket röster är populistiskt. Män-niskor röstar väl på partier som de tycker om. Jag trorinte att det är riktigt det som menarmed populism. Jag tror att han är oroad över attVänsterpartiet har sagt saker som människor tyckerom, och då menar han att vi är populistiska. I så fallhar tillhört ett populistiskt parti idecennier. Det är alltså inte fråga om det.Vad kan då populism vara? Ja, det måste vara nå-got annat. Jag menar att populism är att säga det somicke är. När man vet hur det är och säger något annatär man folkförförare. Det är populismen.Man har sagt: Ni i orkade inte. Nihöll ut ett tag. Ni orkade säga att man behövde sanerabudgeten med fattiga 114 miljarder, men när det komtill de riktiga krafttagen, karlatagen, att nå upp tillsådana svindlande nivåer som 118 miljarder, orkadeni vänsterpartister inte med.Skulle det vara populism? Är det någon i dennakammare som tror att det är skillnaden mellan sakligrealism och populism? Det är det inte.Vad var det vi inte orkade med? Jo, vi orkade intesänka a-kassan från . Varför orkade vi intedet? Jo, det berodde på att vi hade lovat våra väljareatt vi skulle höja a-kassan om det gick. Vi hade kriti-serat för att han sänkte a-kassan till 80 %.Vi hade kritiserat , som sitter härnere, för att han sänkte a-kassan till . Därför orkade vi inte meddet. Vi tyckte att ord och handling skall vara ett. Detär populism, att låta ord och handling vara sammasak.Detta är Engosoc, som det stod i 1984, dvs.nyspråk. Det är ingen populism. Det är hederlighet.Vad är det nu för läge? står ministern och säger att vi skall höja a-kassan. Jagskulle naturligtvis då kunna säga att denna minister ären populist, som skall höja a-kassan. Detta statsrådhotar ju statsfinanserna! Men det säger jag inte, därföratt det vore inte sant och jag skall inte tala osanning.Det hotar inte statsfinanserna att höja a-kassan.Vi gick inte med på att sänka a-kassan, och sam-tidigt gick vi inte med på att sänka matmomsen. Dåsade man att vi var populister.Hans Andersson har stått här och varit oerhörtkonstruktiv och lågmäld. Hur reagerar man på det?Jo, då kommer standardangreppet 22 b ur : Populist!Jag tror att det är sista gången, ,som jag skall gå upp i den typen av debatter. Vi ärberedda att möta er i en saklig diskussion. Jag gicksjälv upp , då det var aktuellt, och sade attvi kunde tänka oss att ha en avtrappande a-kassa, från90-procentsnivån ned till 80-procentsnivån. Oj, vadjag fick stryk och skäll i mitt eget parti! Oj, vad jagfick stryk och skäll av de arbetslösa! Och vad jag fickskäll av socialdemokrater i korridorerna här! Det äringen partiståndpunkt. Men det visar vilken vilja vihar att diskutera konstruktivt. Vi har under lång tidkritiserats för populism. Men hör man på arbetsmark-nadsministern tycker jag att det till viss del spirar enannan anda . Man tar inte till de enkla standar-dangreppen.Varför sänkte man a-kassan? Det var naturligtvisinte för att spara pengar, för då hade man ju inte haftråd att höja den . Det kan inte vara skälet, för dåhade det ju hotat statsfinanserna. Det var en annantanke bakom. Alla som har läst litet grand teoretisknationalekonomi, som har följt litet grand av denpolitiska debatten ute i vet att det var för attsätta ökad fart på de arbetslösa, så att de inte blir lataoch låter bli att söka jobb. Det är det som det handlarom.Så till en annan sak. Man skall sänka reservations-lönerna. Så heter det på fint språk. Man skall få enannan lönestruktur. Människor skall ta jobb till litetlägre lön. Det är ju det som det handlar om.Tänk om ni hade sagt det, . Dåhade ni i alla fall kunnat debattera frågan litet rakare.Men det är ingen lösning. Därför är det nu väldigtklokt att gå tillbaka, steg för steg, till det som ni såsent som kallade för populism och osaklig-het. Ni tar små, små steg åt rätt håll. Men de behöverbli vänsterkliv.Jag har bara en halv minut kvar av min taletid, ochjag vill därför ställa en väldigt rak fråga. Jag känneren kvinna som har fyllt 55, ministern. Hon bor på enbruksort och är metallare. Vad skall hon göra bortomden bortre parentesen, ? Ni har ju fortfa-rande inte retirerat. Man skall räkna från den 1 januari1996.