prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Frågan är hur längevi kan ha en sådan situation. Jag litar på att regeringenarbetar aktivt för att klara dessa saker.Vi stöder den reservation vi har ställt tillsammansmed , och i dettaavseende. Jag tycker att det är underligt att riksdageninte kunde få ta del av ett reviderat förslag, vilketdenna reservation faktiskt skulle ha inneburit.Det finns en del frågor som man självfallet måsteta tag i. Det gäller de ekonomiska förutsättningarnaför sjöfarten. Vi motsätter oss inte att rederistödetavvecklas. I viss mån delar vi den syn som framförtsav Tom och , dvs. att in-dustristöd i en enda sektor kan vara tveksamt. Detfinns andra sätt att stödja sjöfarten på, visserligenekonomiskt, som inte är lika direkta som rederistödet.Man bör utreda dessa . är intei dagsläget berett att ta ställning till dem, men vi fin-ner dem klart intressanta. Det gäller t.ex. den be-skattning som gäller utförsäljning och införskaffandeav nytt tonnage. Man skulle också kunna tänka sig attvi kan göra stora samhällsvinster, med tanke på att detfinns väldigt stora potentialer för rationaliseringar vaddet gäller utsläpp och förbränning på fartygen. Omdet finns möjlighet att utreda denna fråga som enskattefråga vore det väldigt bra.Vi vill lägga särskild tonvikt på miljöanpassningav farlederna, särskilt i de känsliga skärgårdsområde-na, där erosionen blir ett väldigt stort hot mot floraoch fauna. Vi har debatterat denna fråga utanatt lyckas komma till någon riktig lösning som givitacceptabla villkor för de känsliga biotoperna i skär-gården.Vi har förslagit att vi skall vara hårdare vad gällerutsläpp och användning av hjälpmotorer i stället förströmförsörjning från land. skall gesuppdraget att utarbeta bestämmelser. Vi anser , där det är befogat, skall sköta strömförsörjning-en från land i stället för att göra onödiga utsläpp.Vi anser också att de sjöburna transporterna avolja skall ske med fartyg som har dubbla skrov för attminska utsläppsrisken inte minst vid olyckor.Fru talman! När det gäller reserva-tion om förlista fartyg i kan jag säga att detinte bara är farlig bunkerolja som sipprar ut som vi äroroliga för. Vi är även oroliga för en hel del andrautsläpp. Vi tycker att det är konstigt att utskottet haravslagit motion i detta avseende. Mansäger i princip att kan göra vad det vill.Utskottet förutsätter att aktualiserarfrågan, och det är en motivering som heter duga.Utifrån det resonemanget behöver vi inte fatta särskiltmånga beslut alls. Vi får lita till sundaförnuft, eftersom den politiska viljan uppenbarligeninte räcker till.När det gäller stöder Miljöpartietregeringens förslag om ett fortsatt monopol för ABSvensk . representant sadefrån talarstolen att är emot alla monopol.När skall ni avreglera kungahuset? När skall ni avreg-lera Polisen? Det är väl konsekvensen av att ni sägeratt ni är emot alla monopol?Det är självklart att vi inte har någon ideologiskfot att stå på i detta sammanhang.Ur vårt perspektiv är det intressant att se de regional-politiska och säkerhetsmässiga effekterna. Här har detkonstaterats att säkerhetsaspekten kommer i kläm viden avreglering av inte minst ur denregionalpolitiska aspekten då stationer långt ute iglesbygden som absolut inte bär sina kostnaderhelt enkelt skulle tvingas att läggas ned.Slutligen skulle jag vilja uppmärksamma anslagettill drift och vidmakthållande av enskilda vägar. Dethar debatterats en del . Jag måste säga att jagnästan är chockad, fastän man sett det mesta, över detsätt som har behandlat den här frågan på. Nuvill man ta emot folkets hyllningar för att man lyckatsförmå regeringen, som företrädare här sagt,att förstå att det är dags att höja anslaget. Just från denhär talarstolen frågade jag i den finans-politiska debatten hur kunde göra en ko-vändning - det hade varit sju talare uppe i talarstolen,och man hade en mängd motioner och reservationer -och gå med på en uppgörelse så att ett av Centernsviktigaste krav på det trafikpolitiska området inte gårigenom. Hur går det ihop? Ni var med och genomför-de den sänkningen passivt. Ni hade ingen reservationi det betänkande som finansutskottet lade fram medanledning av statsbudgeten och där anslaget ingick.Sedan kommer ni och säger att ni har tagit ett initiativ.Ja visst, då ville vi i de andra partierna göra en om-fördelning av anslagen . Det sade ni ocksånej till. har vi fått en höjning igen, men vi är fort-farande inte uppe i det gamla anslaget. Ni tar alltsåära för någonting som ni varit med om att rasera förutoch bygger upp. Jag tycker att det är ett hemsktsätt att föra politik på.Jag är litet orolig för uppdelningen i debatten förFolkpartiets del. skall tala om Folk-partiets miljöpolitik. Vi vet att intefått stöd för många av de motioner med miljöinrikt-ning som han väckt i utskottet. Det är bl.a. jag somhar stött några av reservationerna. Jag kan i dagensbetänkande hänvisa till den motion som LennartFremling m.fl. skrev om Dennispaketet. Jag hadeföredragit att miljöpolitik hade redovisatsav någon som åtminstone yrkat på den i utskottet.Herr talman! Jag hade gärna räknat upp våra re-servationer, men jag förstår att min taletid är slut. Jagvill yrka bifall till reservationerna 2, 20 och 26Anf. 94 () replik:Herr talman! får väl ha vilka uppfatt-ningar som helst hur man bäst skall hjälpa SJ. Menjag tror att det är litet fel att blanda ihop banavgifteroch upphandling. Bägge två har till syfte att se till attdet finns trafik på spåren. Att en sänkning av banav-gifterna endast skulle komma SJ till del är inte riktigtsant i och med att det finns andra som kör på bananoch som betalar samma banavgift som SJ. Oavsett omman ändrar banavgifter eller upphandling är det gans-ka konkurrensneutralt. Det beror på vilken nivå manväljer. Det behöver inte vara fråga om något motsats-förhållande. Vi tyckte att alternativet banavgifterskulle vara det bästa. Den del som går bra för SJ i dagär persontrafiken mellan de stora städerna. Den delenhar man också en banavgift på, och det klarar SJsäkert av.Anf. 95 () re-plik:Herr talman! Jag anser inte att det är en samman-blandning. Jag vill ifrågasätta det förslag som förordade. Vad blir situationen för t.ex.Inlandsbanan AB som tar ut avgifter ? Skall deninte få ta några avgifter av SJ heller? Är det detta manförutsätter?Den andra fråga jag hade var på vilket sätt dettagår ihop med resonemanget att trafikslagen skallbetala sina egna kostnader, . Är deinte ens beredda att betala sina underhållskostnader,blir det väldigt svårt att i längden propagera för etttrafikslag. I så fall bör man i stället ha en skattepolitiksom gör att man beskattar hårdare t.ex. miljöpåverkansom andra trafikslag har och som gynnas på såsätt att de inte beskattas lika hårt i förhållande tillsåväl sjöfart som järnvägstrafik. Man tar ju inte hän-syn till de kostnaderna. Vi vill att man skall ta hänsyntill kostnader för miljöförstörelse, men inte så attjärnvägen helt enkelt slipper betala sina underhåll-skostnader. Det är ingen bra lösning.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag förstår tankegångarna, men attkomma åt hela skattepolitiken vad gäller trafikpoliti-ken är litet svårt i och med att vi så att säga inte hardet på vårt bord. Det vi har på vårt bord är den delsom jag har redovisat. Vi kan visst sänka banavgifter-na.Det är en annan sak att de olika trafikslagen intebär sina egna kostnader. Då kommer vi in på skatte-satsen framför allt för de tyngre fordonen. Där sittervi, tycker jag, mer eller mindre i en rävsax. Det kom-mer vi inte heller att kunna avgöra själva här, utan detkommer att bli en EU-anpassning. Då har vi en annansituation. Den enda möjlighet vi har att bedriva järn-vägstrafik är att vi försöker lösa frågan själva. När detgäller kostnaderna för den tyngre trafiken har vi enhelt annan situation. Den ser jag som ett stort bekym-mer.Anf. 97 () re-plik:Herr talman! Jag delar oro in-för framtiden med tanke på de miljöanpassningar somvi kommer att möta.Att upphandla trafiken garanterar åtminstone tra-fiken och ger också ett statligt stöd. Det tycker jaginte är helt negativt i det här sammanhanget. Det göratt vi kan tillgodose det trafikbehov som finns ävenom vi inte kan utgå från verklig efterfrågan eftersomdet ekonomiska underlaget saknas för "vanliga"människor. Ett helt konsekvent sätt för oss att stärkajärnvägens konkurrenskraft och framför allt att erbju-da människor ett bra alternativ är att öka upphand-lingskostnaden. Att ta bort banavgifterna leder in i ettomöjligt resonemang i längden därför att om inte SJens förmår betala underhållskostnaderna kommer vialdrig att få en politik som gör att vägtrafiken kommeratt betala sina kostnader fullt ut.Det är möjligt att vi siktar högt när vi säger skall ha en övergripande syn och se på helaskattepolitiken, men det är vad vi anser vara en kon-sekvent politik. Man måste se det hela i ett störresammanhang och se det också i det skattepolitiskaperspektivet, inte enbart avgränsat från område tillområde, vilket problem uppstår men den här nyabudgetprocessen. Men jag hoppas att vi kan kommakring den.Anf. 98 () replik:Herr talman! är orolig för attvi inte är konsekventa när vi inte kräver att kungahu-set skall avregleras, vilket vi kräver när det gällerBilprovningen. Jag tycker att jämförelsen kanske ärnågot långsökt. Om vi skall betrakta kungahuset somen serviceverksamhet eller en affärsverksamhet kan-ske vi får ta oss en tankeställare när det gäller vårinställning. Vi tycker inte att kungahuset bedrivernågon serviceverksamhet eller affärsverksamhet gen-temot medborgarna. Alternativet är en president somstatschef, som onekligen också skulle ha en mono-polställning.Vi vill avreglera och konkurrensut-sätta den därför att haft svårighetermed att erbjuda den service som vi som konsumenterär i behov av.Anf. 99 () re-plik:Herr talman! Det var förstås en tillspetsad jämfö-relse. Men det var litet tråkigt att intenoterade den andra jämförelsen, nämligen den medPolisen. Hur skall man tolka ett uttalande från Folk-partiets representant när han säger attni liberaler är mot alla monopol? Vad innebär det ilängden? Jo, det innebär att man har ett ideologisktsynsätt på olika verksamheter och inte ger aktning förflexibilitet, inte tittar på målen, vad man har för syfte,vad man vill uppnå med en viss verksamhet.Vi vill uppnå med verksamhet sä-kerhet, service, tillgänglighet, låga priser och en regi-onal spridning. Det kommer inte att uppnås med enavreglering, eftersom det finns så många stationer t.ex. i som absolut inte bär sina egnakostnader. Vilken alternativ operatör vill göra det? Vihar exempel bl.a. från som visar på att an-märkningsfrekvensen sjunkit drastiskt, betydligt mer iförhållande till vad kvaliteten på bilarna har gjort närman har avreglerat. Den situationen vill vi inte se iSverige.Därför frågar jag återigen: Är ni helt fångna i ettideologiskt synsätt, eller kan ni tänka er att föra ettresonemang om de praktiska konsekvenserna av enavreglering av ? Vilka är er syftenmed verksamheten som sådan?Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag behöver väl inte argumentera närdet gäller Polisen, Försvaret och Domstolsväsendet.Det är väl självklart att det finns samhällssektorer därett affärsmässigt resonemang inte kan föras. Vad vi äremot är när samhället bedriver affärsverksamhet imonopolställning eller när privat affärsverksamhetbedrivs i monopol. Det är då det uppstår effekter somskadar ekonomin, både för den enskilde och för sam-hället.Vad gäller monopol kan jag till enliten del hålla med om att det kanvara problem med myndighetsdelen i bilprovnings-verksamheten. Men de farhågor som framför, att det skulle innebära svårigheter iglesbygd osv., är helt ogrundade, eftersom det runtom i landet finns serviceverkstäder som kan stå förden trafiksäkerhetsbedömning och det test som dethandlar om. Dessa verkstäder måste naturligtvis få enauktorisation, vilket är fullt möjligt att genomföra.Några bärande motiv för att inte konkurrensutsättaBilprovningen ser jag inte att det finns.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Aktiebolaget ären ekonomisk konstruktion som tillkom av framförallt praktiska skäl och inte så mycket för att vara enaffärsverksamhet. Det är fortfarande fråga om enkontrollverksamhet.När det gäller effekterna av en avreglering kan jagtala om att jag själv har besökt en station i Övertorneåsom absolut inte bär sina egna kostnader och somdärför skulle försvinna vid en avreglering. Då kanman ju fråga sig om servicen har förbättrats. Bil-provningen har ett samarbete med mindre, auk-toriserade verkstäder för att skapa en god tillgänglig-het och mindre transportsträcka för den som skallbesiktiga sitt fordon.När det gäller låga priser är det så att kostnadenför att besiktiga en bil inte har ökat i förhållande tillt.ex. Tvärtom har kostnadenvarit mycket lägre. Priset har inte ens följt inflations-nivån, vilket gör att vi inte heller kan använda prisar-gumentet för en avreglering. Vi har en billig,säker med stor tillgänglighet. Jag hoppasatt det skall förbli så i framtiden.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag känner ett stort behov av att fåupprepa historien vad gäller anslagen till enskildavägar för att påminna om vadsom verkligen har hänt.Inför budgetpropositionen 1995 lade regeringenfram förslaget om halverat stöd. Man drev igenomhalveringen med hjälp av flera partier, t.ex. Vänster-partiet och . Från hade vi i enkommittémotion kraftigt motsatt oss denna halvering.Vi föreslog t.o.m. ett utökat anslag. Att få taemot anklagelserna från talarstolen, att vi från Cen-terpartiet indirekt skulle ha medverkat till att statsbi-draget har minskats, är oerhört anmärkningsvärt.I början av detta år gjordes sedan ett försök att fåtill stånd ett beslut om att statsbidraget skulle återstäl-las. Under innevarande år bedömde ju flera att dettavar väldigt svårt. , som kom till oss i utskot-tet, fick beskriva vilka konsekvenser detta skulle fåför andra underhållsanslag vad gällde andra vägar.Därför tyckte vi i att det var så viktigtatt nå fram till uppgörelsen om att återstäl-la bidraget, och dit har vi nått nu.För min del vill jag betona att det inte på någotsätt är fråga om att ta åt sig någon ära, utan att det ärfråga om att medverka till att det blir ett utökat anslagför enskilda vägar.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Historieskrivare har ju svårigheteräven , och det är inte så konstigt. Det ärsvårt för oss också. Men vi kan ju enkelt nöja oss medatt konstatera att ni inte stod bakom Miljöpartietsreservation om enskilda vägar i det budgetbetänkandesom lades fram . Gjorde ni det? Jag trorinte det. Jag tror att var ensamt om reser-vationen. Vi hade ställt kravet att anslaget till enskildavägar skulle höjas på bekostnad av anslaget för byg-gande av nya vägar, vilket låg helt i Centerpartietslinje. Men det försvann sedan på något sätt. Ni stodalltså inte bakom reservation ,som låg på bord. Det får väl i högsta gradtolkas som en passiv medverkan. Ni träffade en eko-nomisk uppgörelse, där ni hade möjlighet att förhand-la er till en höjning, men det gjorde ni alltså inte.I samband med att tog ett utskottsi-nitiativ kunde vi i flera länstidningar läsa om Centernskrafttag för att höja anslaget till enskilda vägar. AttCentern hade räddat anslaget och att Cen-tern var ett alternativ i svensk politik kunde vi läsa iolika centerpartistiska kommunpolitikers inlägg i allamöjliga länstidningar. Det måste väl ändå tolkas somen aktion som inte har fullföljts fullt ut och att ni intehar gett väljarna ett ärligt besked om var ni egentligenhar stått i frågan.Ni säger nu att ni via intensiva samtal har lyckatsförmå regeringen att återställa anslaget. Det må händaatt ni har gjort det . Det har inte jag någon insyn i.Men jag måste säga att ni inte var särskilt starka ochatt ni inte protesterade särskilt kraftfullt när det verk-ligen gällde, i maj 1995.Anf. 104 () replik:Herr talman! Det gäller för oss allihop, även förMiljöpartiet, att läsa hela betänkandet. Jag försöktebeskriva att vi har väckt en kommittémotion, där viinte bara talar om att vi är emot halveringen av stats-bidraget utan att vi dessutom vill lägga på ytterligarepengar, eftersom vi bedömer att just det enskildafinmaskiga vägnätet är så oerhört viktigt. Vi föreslogytterligare till detta anslag. Detvar därför som vi inte kunde stå bakom Miljöpartietsreservation. Men det gäller ju att läsa hela betänkan-det och att sätta sig in i hela frågan innan man riktarså kraftiga anklagelser.Det som jag har medverkat till så långt jag harkunnat är att verkligen få fram mer pengar till enskil-da vägar. Vad vi kan konstatera är att vi har nåtten bra bit på väg, tack vare att regeringen har insettatt detta vägnät används av långt fler än vad man vidförsta tillfället hade riktigt klart för sig.Jag hoppas att vi nu kan samarbeta för att få detnya statsbidraget utformat på ett så effektivt sätt somdet över huvud taget är möjligt.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Det är självklart att man skall sättasig in i hela betänkandet. Jag minns inte någon reser-vation men däremot ett särskilt yttrande från Centernsrepresentant i finansutskottet, , omanslaget till enskilda vägar.Ursprungskravet, som står fast vid,var detsamma som . Därför förstår jag intevarför ni inte tillsammans med oss kunde stå för denreservation som vi fogade till finansutskottets betän-kande 1995.Anf. 106 ():Herr talman! majoritet bestående avSocialdemokraterna och beslutade den22 november att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochdessutom en beräkning av statens inkomster för 1997.Kristdemokraterna har i sin budgetmotion förordaten annan inriktning av den ekonomiska politiken.Alternativet tar sikte på tre huvuduppgifter.För det första gäller det att skapa förutsättningarför nya och växande företag för att åstadkomma denya jobben.För det andra gäller det att skapa resurser så attkommuner och landsting kan möta de snabbt växandebehoven av vård och omsorg.För det tredje skall den ekonomiska saneringenbedrivas på ett sådant sätt att inte de mest utsattagrupperna drabbas ytterligare och att de som hardrabbats mest av regeringens nedskärningar kompen-seras på olika sätt.När det gäller utgiftsområde 22, kommunikatio-ner, anser vi att en väl fungerande infrastruktur, in-klusive telekommunikationer och informationstekno-logi, är en central förutsättning för att svenskt nä-ringsliv i hela landet skall kunna expandera.I syfte att sanera statens finanser och göra en pri-oritering där satsade resurser i första hand kommer deoperativa verksamheterna till del, föreslår vi följandeförändringar av anslagsposterna:I förhållande till regeringens och bud-getram sparar vi vardera på administrationskostnader respektive Banver-kets sektorsuppgifter. För att stärka den regionalabalansen och öka möjligheterna för glesbygden attvara delaktig i de vackra orden om att "hela Sverigeskall leva", vill vi anslå ytterligare 15 miljoner kronormer än regeringen för driftsbidrag till de kommunalaflygplatserna i skogslänen.För att också understryka vikten av en offensivoch framtidsinriktad miljöforskning, anslår vi135 utöver regeringen till Kommuni-kationsforskningsberedningen i syfte att de skall sat-sas på projekt inom ramen för ett miljöanpassat trans-portsystem. Totalt för område 22 är dock vårt alter-nativ till utgiftsram lägre än rege-ringens beslutade ram.I den nu gällande planeringsramen har investeringsbehovet angivits till 100 miljar-der kronor. Regeringen har valt att minska beloppetmed för den nya perioden under1998-2007. Av dessa krympta anslag kan noteras atten större del går till vägsatsningar än till investeringari järnvägsnätet. föreslog isitt delbetänkande SOU 1996:26 en kraftig investe-ringsökning just i fråga om järnväg. Den linjen harregeringen valt att förbigå. Anslagsfördelningen bordeenligt utredningen i procent vara 40-60 till järnvägensfavör och inte 50-50 som regeringen föreslår i pro-positionen.Trots detta, vill jag påstå, pågår just nu en snabbupprustning av järnvägsnätet i . Investe-ringsvolymen ligger på en nivå som vi inte haft sedanförra seklet, då det nuvarande järnvägsnätet byggdesupp. I och med bilens intåg som transportmedel harinvesteringarna i järnvägen legat på en låg nivå underi stort sett hela detta sekel. Det har i sin tur resulterat iatt järnvägen successivt tappat i konkurrenskraft iförhållande till andra transportslag.Det trendbrott som beslut på fyr-partiregeringens initiativ innebar, var historiskt. För-hoppningsvis kan järnvägen i , något reduce-rad, men fortfarande på en acceptabel nivå, återerövra ställningen som ettviktigt huvudtransportmedel för såväl person- somgodstrafik.Med tanke på järnvägens fördelar på mil-jö- trafiksäkerhetsområdet, är det ett stort samhälls-ekonomiskt värde att alltmer av framför allt de lång-väga och tunga godstransporterna flyttas över frånandra transportslag till järnvägen. Vidare behöverjärnvägen sänka sina priser i förhållande till andratransportslag för att vara konkurrenskraftigt.SJ:s satsningar när det gäller persontrafiken harunder senare år inriktats på affärsresor i stället för påvanliga privatpersoner. Den utvecklingen förstärksgenom den senaste prishöjningen som varriktad mot resenärer i andra klass. Tåget är inte längreett självklart resealternativ. Bil är billigare när t.ex.fler än en i samma familj skall ut och resa. Det ärnaturligtvis otillfredsställande.När det gäller vägnätet, reducerar regeringen in-vesteringarna i förhållande till tidigare investerings-takt. Regeringen förutskickar också i budgetproposi-tionen att de kan komma att minskas ytterligare pågrund av ökat behov av drifts- och underhållsåtgärder.Statsbidraget för byggande och drift av enskildavägar är ett bidrag till att behålla en levande lands-bygd och hålla vägarna öppna för alla i samhället.Efter att tidigare ha halverat bidraget, med risk föravstängning av vissa vägar för allmän trafik, föreslårman nu en kraftig utökning av anslaget. Detta väl-komnas - även om den tidigare nivån inte fullt utåterställts. Det kan i sammanhanget påminnas om attav det svenska vägnätets utgörs ca280 av enskilda vägar.Det viktiga programmet för att bygga bort de mesttrafikfarliga vägarna måste prioriteras och fullföljas.Trafiken skördar många hundra dödsoffer varje år.Till det skall också läggas ett stort antal skadade per-soner, ofta med handikapp för resten av livet.Ett väl utbyggt kollektivtrafiksystem är nödvän-digt, inte minst för handikappade och andra gruppersom av olika skäl inte har tillgång till bil. Viktigt ärockså att göra det enkelt att ha med sig cykeln, höroch häpna, på kollektiva transportmedel, tåg och buss.En aktiv cykelpolitik bör också främjas, då cykeln ärett bra transportmedel på kortare reseavstånd ochdessutom bidrar till att förbättra folkhälsan.Låt mig sedan säga några ord om det här med flyg.En väl fungerande luftfart är ju en förutsättning för enframgångsrik regionalpolitik. Flyget kommer att spelaen allt större roll när det gäller transportförsörjningentill och från - framför allt i fråga om person-transporter. Regeringens anslag till driftsbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen är för lågt. Deträcker inte till för att täcka de nödvändiga behoven.Halveringen är helt oacceptabel och anmärknings-värd.Herr talman! En av de största utmaningar vi stårinför inom transportsektorn är att skapa det miljöan-passade transportsystemet. Kommunikationsforsk-ningsberedningen, KFB, har bl.a. ett pågående bio-medels- och elhybridprogram som kommer att avslu-tas . Medel att starta nya projekt med böravsättas i syfte att komma vidare bl.a. inom dettaområde. Det har vi också föreslagit och medelsanvisati vår budgetmotion.Slutligen vill jag här också när det gäller tra-fik- och transportforskningen nämna de långt utveck-lade planerna på en internationell transporthögskolamed placering vid högskolan i . Det är ange-läget att detta arbete förverkligas med möjlighet tillforskningsmedel från de olika kommunikationsverkenoch från aktuella forskningsstiftelser. Därtill får vidock återkomma i ett annat sammanhang.Herr talman!