prot · GK0932 · 1996-11-22 00:00:00 — Det handlarom vilket innehåll man ger och vilken syn man har påkriminalpolitiken, och det handlar om vilken syn manhar på rättsväsendet.Vänsterpartiet anser att de besparingar som hargjorts inom rättsväsendet har varitnödvändiga i då besparingar görs över helasamhället. anser att man inte kan serättsväsendet som en isolerad faktor i ett samhälle,utan rättsväsendet är den faktor som påverkas allramest av samhällsutvecklingen.Herr talman! Som har sagts från dennatalarstol ser vi nu av statistiken att brottsligheten ochantalet anmälda brott ökar i . På det kan mansvara på två sätt. Ett är givetvis att ge polisen merresurser att beivra brotten och ta hand om de anmäl-ningar som kommer in. Detta är också en mycketviktig del.Men man kan också ha ett vidare helhetsperspek-tiv. har i sin övriga budget föreslagitpengar till kommuner, till riktade insatser på de om-råden där vi ser att utslagningen ökar mest. Vi vet attett solidariskt samhälle, ett samhälle där människorinte blir utslagna och hamnar utanför, är ett samhällesom är brottsbekämpande.Man kan välja att satsa mer pengar på den repres-siva delen för att svara på de problem vi har. Ellerockså kan man som vi i välja att i stäl-let satsa pengarna på det brottsförebyggande arbetet,att satsa pengarna ute i kommunerna, att satsa merpengar på de människor som är mest utsatta och somär mest brottsbenägna.När man tittar på de olika yrkanden som har fun-nits inom det här området kan man tydligt se att detgår en klar skiljelinje mellan de partier här i riksdagensom har en helhetssyn och som inte ser den repressivadelen som den som man måste satsa mest på för attkunna svara på den utveckling vi ser, och de partiersom inte har en sådan helhetssyn. De förstnämndasatsar på en helhetssyn ur samhällsperspektiv, därman ser bekämpandet av den ökade arbetslöshetensom en av de viktigaste uppgifterna även i ett brotts-förebyggande arbete.När vi nu genomför förändringar inom domstol-sväsendet och inom hela rättsväsendet är det ocksåviktigt att förändringarna inte sker för snabbt. Ävenom vi har deltagit i besluten om förändringar kännervi i en oro över att utvecklingen ochförändringarna har gått snabbt och att vi har fått enväldig mängd inkörningsproblem, som har skapatproblem i rättsväsendet. Men det löser vi inte med attskjuta till medel och öka utgiftsramarna på dessaområden. Det kan vi bara lösa med ökade insatser föratt komma över inkörningsproblemen.Vi har också fått många signaler om att det mins-kade antalet poliser har orsakat stora problem. Tyvärrkan man ofta läsa i tidningarna hur polisen själv utta-lar sig och säger att man inte klarar av att ta hand omcykelstölder, inbrott och andra uppgifter som man ärålagd av staten att sköta. Men å andra sidan sägerföreträdare för samma polisorganisation att det abso-lut inte är några problem för polisen att klara av ettOS - det har man organisation, resurser och personalför att klara.Herr talman! Jag måste ändå säga att jag finner deten smula märkligt att man kan ge så dubbla besked.Jag tror tyvärr inte bara att det handlar om resursernär närpolisverksamheten nu håller på att byggas ut.Det handlar också om inställningen hos hela polisvä-sendet till närpoliser. Det har funnits tendenser i vissaområden till att poliser tycker att närpoliser är lekpo-liser. Att vara närpolis i närområdet utan att få sitta iradiobil och vara den tuffa typen av polis är inte likaattraktivt. Framför allt tror jag att det är det som harskapat de stora inkörningsproblemen. Det är anled-ningen till att närpolisverksamheten inte har byggts uti den takt som skulle ha varit möjlig. Det kan vi inteheller lösa genom ytterligare medel.Däremot tror jag att vi kommer att få ut fler poli-ser som är anpassade till den nya organisationen inompolisen när den nya polisutbildningen kommer i gång.Givetvis kommer vi att få tacklas medden gamla bilden av polisens uppgifter och de nyakrav som vi politiker ställer på vår poliskår.Herr talman! Jag vill titta på de rent kon-kreta sakfrågor där har haft en annanåsikt än majoriteten och regeringen. Vänsterpartietanser att man kan spara ytterligare 50 miljoner påSäpo. har en förhållandevis stor organisationmed tanke på den politik, det läge, den säkerhetspoli-tik och den demokratiska tradition vi har i . Vii anser att man kan göra en ytterligareöversyn och fundera ytterligare på om Säpos verk-samhet skall vara kvar i den form den har . Vianser att det är möjligt att göra en minsk-ning på med 50 miljoner.Av dessa pengar vill vi använda 35 miljoner tillkronofogden. Det finns ett 3-procentigt sparkrav påkronofogden. Vi anser att kronofogden är en mycketviktig del i bekämpningen av den ekonomiska brotts-ligheten. Även om det kommer en mängd åtgärderfrån regeringen när det gäller den ekonomiska brotts-ligheten , är de inte i gång . Därför anservi i att det är viktigt att man inte skärned på kronofogden.Med det vill jag yrka bifall till yr-kande i reservation 49, utgiftsområde 4.Anf. 120 (mp):Herr talman! Jag beklagar att justitieministern intedeltar i debatten. Vi i justitieutskottet får i våra debat-ter sällan, eller snarare aldrig, nöjet att debattera vårafrågor med henne. De fackministrar som så önskadefick utrymme att delta i dagens debatter, men tyvärrblev det inte så. Det hade varit en tillgång.Rättsväsendet kan enligt synsätt inteses som en sluten enhet, utan kräver en omvärldsana-lys. Samhällen med stora sociala skillnader, s.k.tvåtredjedelssamhällen, genererar fler brott och kon-flikter. För är det viktigt att försöka före-bygga brott genom att föra en rättvis fördelningspoli-tik och sträva efter att kunna garantera alla människoren grundtrygghet. Det är viktigt att samhällsplane-ringen inriktas på integration genom bostadsbyggan-de, skolgång, social omsorg, hälso- och sjukvård etc.och att människor uppmuntras till egna initiativ ibostadsområden, där de kan skapa gemensammaaktiviteter vad exempelvis gäller områdets skötsel,bytesringar, gemensamma fritidsaktiviteter osv., utanatt bestraffas ekonomiskt med extra skatt. Att upp-muntra den sociala omsorgen bidrar till att man ska-par ett vänligare samhälle.Arbetstidsförkortning, som vill införa,innebär att fler vuxna blir tillgängliga för barnen.Miljöpartiet ger i sitt budgetförslag ökade resurser tillkommunerna för att de skall kunna upprätthålla sinaviktiga verksamheter inom de mjuka sektorerna.Förebyggande arbete som angår rättsväsendet,herr talman, är också att på daghem och skolor fångaupp de barn som av olika anledningar är i riskzonenför en kriminell utveckling eller på annat sätt har detsvårt. har i utbildningsutskottet yrkat på40 miljoner extra, som skall satsas på barn medläs- och skrivsvårigheter - dyslexi. Det har visat sigatt minst en tredjedel av de intagna på anstalterna hardessa problem. Det finns säkert en koppling mellanskolgången och hur deras liv har blivit.Barn med problem skall enligt fåhjälp och stöd , men inte endastskolan kan axla detta ansvar. Det skall ske i samver-kan med andra organisationer och myndigheter i sam-hället. Vi hör ofta att det är föräldrarna och i andrahand skolan som skall ta ansvaret. Vi måste kunnaställa upp för de föräldrar som varken orkar eller harmöjlighet, för att förhindra att dessa barn hamnarinom rättsväsendet.Alla sektorer i samhället kapas och får göra in-skränkningar - så även rättsväsendet. haraccepterat regeringens ramanslag för området, men demål för verksamheten som det finns en politisk sam-syn om skall naturligtvis nås, eftersom ett fungeranderättsväsende är en förutsättning för ett fritt och demo-kratiskt samhälle samt för den enskildes rättssäkerhetoch rättstrygghet.Verksamheten inom rättsväsendet är av den karak-tären att den skall vara en statlig angelägenhet. Dethar utskottet enats om. Vi skrev det i vårt betänkande.Ändå har vi genomfört ett trendbrott genom att i ut-skottet bifalla förslaget att privata försäkringar skalltäcka allmänna rättshjälpen. De personer som inte harmen borde ha haft försäkringar får ingen hjälp om dehamnar i en rättstvist. Detta är, herr talman, ett trend-brott.Kraven är stora och förutsätter att erforderliga re-surser avsätts. Det är oerhört viktigt hur dessa resurseranvänds och att prioriteringar sker enligt de mål somuppsätts.Jag har nöjt mig med det ramanslag som finns fört.ex. Inom polisen har det skett en stor omor-ganisation. Närpolisen är något mycket positivt. Mil-jöpartiet har haft förslag med denna inriktning i sinaprogram ända från början. Det är positivt att detbrottsförebyggande arbetet sker i samverkan medandra organisationer och myndigheter, att närpoliser-na är synliga i området och att de arbetar problemori-enterat.När vi skulle få budgeten var jag litet rädd att manskulle föreslå ytterligare nedskärningar på polisen.Det var inte så. Jag kände mig styrkt av detta. Men vihar upptäckt att vi har blivit lurade genom att rege-ringen inte har redovisat vad Schengensamarbetetkostar. Vi får veta utanför förslaget att det kostar 100miljoner. Själva budgetpropositionen är mycket svåratt läsa. Jag vill, herr talman, att vi noterar detta. Jagfår försöka få tag i anslagsframställningar från olikamyndigheter för att verkligen kunna se vad pengarnagår till. Detta har inte redovisats. Det betyder att detblir ytterligare nedskärningar på polisen. Var skall degöras? Det har vi inte heller fått redovisat. Är detnärpolisen som skall bekosta ?Det är också märkligt att 100 miljoner tas ur bud-geten . Vi har inte skrivit på Schengenavtaletännu. Vi har framför alltinte fattat beslut i riksdag.Miljöpartiet har försökt att få en re-dovisning. Vi vill veta hur detta konkret skall gå till.Jag fick läsa i att arbetet hade börjat.Man visste vad som skulle ske konkret, men det harinte justitieutskottet fått veta. Vi har inte heller fåttveta någonting om pengarna.Dessutom befarar vi att denna kostnad kan uppgåtill 300 miljoner . Hur skall polisen klaradetta?Jag har fått brev från polisstyrelsen i omatt de nu får avskeda civilanställda. Likadant har detvarit i . Det är detta som är min störstaanmärkning.Fastän jag tar ansvar för statens finanser och inteyrkar mer pengar till detta område, känner jag mighjälplös i och med att jag inte kan bestämma hurpengarna skall användas. Jag hade inte tänkt att deskulle gå till , kan jag säga.Det är inte bara som leder tillökade kostnader utan också i sig, därför attpolisen har fått många fler uppgifter. Narkotikan ochalkoholen flödar över gränserna. Tullen har fått skäraned och kan inte hålla samma bevakning som tidigare.Droger och alkohol har ju direkt koppling till krimi-naliteten och till rättsväsendet. Polisen får också utre-da och ta hand om den brottslighet som uppkommerinne i landet. Det är precis detta som man inom EUhar velat. Men jag vet inte om det är en bra anpass-ning för . Vi befinner oss ju i yttergränserna.Den problematik med brottsligheten som finns iFrankrike, och kan intedirekt överföras till vårt land. Men det är detta somsker nu och som vi får satsa pengar på.Frivården håller jag ögonen på, för det behövs sto-ra resurser för att överta de personer som finns inomanstalterna. Det kostar pengar att göra den verksamhe-ten effektiv och att göra det som vi har tänkt.Anf. 121 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! När det gäller rättsväsendet är detviktigt att se till helheten. Inget politikområde kan sesför sig. Familje-, utbildnings-, social- och t.o.m. bo-stadspolitiken kan skapa förutsättningar för ett funge-rande rättsväsende.I dag har rättsväsendet, jämfört med , sex gånger fler brott att hantera per år.Endast med gemensamma åtgärder kan den negativautvecklingen vändas och antalet brott minska. I dettaligger också det faktum att alla parter skall kunna taansvar för sin uppgift.Lagstiftaren skall upprätta regler för vilka gär-ningar som samhället accepterar respektive inte ac-cepterar. Upptäcks brister i rättssäkerheten, skall derättas till. Polisen skall upprätthålla ordning, rycka utnär allmänheten behöver hjälp samt förebygga ochbeivra brott.Domstolarnas uppgift är att handlägga mål ochavgöranden på ett rättssäkert och effektivt sätt, beaktaallas likhet inför lagen samt iaktta en rättssäker sak-lighet och opartiskhet.Kriminalvården, slutligen, skall skapa förutsätt-ningar för den dömdes återanpassning, inte i förstahand vara en förvaringsplats.Med en helhetssyn och en insikt om allas specifikauppgift kan vi skapa ett rättssamhälle. Vi kristdemo-krater har vad gäller rättsväsendet sagt nej till deallmänna neddragningar som regeringen har föreslagiti propositioner sedan valet . Vår demokrati ärberoende av att rättsväsendet kan verka i praktiken. Iannat fall urholkas människors tilltro till rättssamhäl-let och otryggheten breder ut sig.Regeringens förslag till ram för rättsväsendet in-nebär att kostnaderna skall minska med 630 miljonerkronor t.o.m. . Härav avser 300 mil-joner kronor . Enligt regeringen drab-bar detta främst kriminalvården och rättshjälpen. Mensanningen är att det görs omfattande besparingar äveninom andra områden enligt tidigare fattade beslut.Inom polisväsendet och domstolarna sker neddrag-ningar under innevarande budgetår. och1999 skriver regeringen rakt ut att även polisen,åklagarväsendet och rättshjälpen kommer att drabbasav ytterligare besparingar.Fru talman! diskuteras hur vårtdomstolsväsende skall vara uppbyggt i framtiden.Domstolsutredningen kommer att lägga framsitt förslag. Det främsta syftet är att effektiviseradomstolarnas arbete och att spara ca 200 miljonerkronor. Domstolarnas framtida verksamhet är enangelägen fråga att ta upp. Givetvis skall inte utred-ningens arbete föregås, men oron är stor ute i landet,inte bara hos de anställda. Många är bekymrade överhur rättssäkerheten kommer att påverkas om tingsrät-terna blir färre och vad som kommer att ske med demindre städerna när den ena myndigheten efter denandra försvinner. En annan fråga som ställs är vad omorganisation kommer att kosta.Domstolarna har en stor arbetsbelastning.Samtidigt har domstolarna tvingats att säga upp ickeordinarie domare och att minska antalet tingsnotarier.Kristdemokraterna menar att en grundläggande förut-sättning för domstolarnas verksamhet är att organisa-tionen inte är underdimensionerad. Ärendehantering-en måste kunna fungera smidigt, annars kan rättssä-kerheten inte längre garanteras.Om jag har förstått socialdemokraterna i utred-ningen rätt, vill de kraftigt minska antalet tingsrätter.Att minska antalet tingsrätter radikalt skulle enligt vårsyn vara olyckligt. Vi anser att den folkliga förank-ringen kring domstolsväsendet är enormt viktig.Tingsrätterna måste ha en lokal förankring i kommu-nerna. Vi är också tveksamma till att man verkligenskulle uppnå några större besparingseffekter, eftersomdet i så fall troligen skulle kräva fler tingsställen.Dessutom kommer resekostnaderna att öka för advo-kater och nämndemän m.fl. Man kan också anta attdet blir ännu svårare att få vittnen att komma till enrättegång. Redan nu är detta ett stort problem, ochskulle avstånden öka finns det risk att problemet för-värras ytterligare. Detta medför också med säkerhetatt färre brott upp.Fru talman! Närpolisreformen har inneburit ökadekostnader för polisen. Resurser för närpolisreformenhar tagits från andra delar av polisens verksamhet.Mycket tyder på att resurser har tagits från bl.a. kva-lificerade utredningar. står bakomnärpolisreformen, men den får inte drabba annannödvändig polisiär verksamhet. Därför måste riksda-gen se till att polisen får erforderliga resurser. Attminska resurserna, som regeringen har gjort, är enfelaktig och farlig politik. Allmänhetens förtroendeför polisens möjligheter att förebygga och bekämpabrott riskerar att urholkas.Sverige förhandlar om medlem-skap i Schengen. Syftet med är attskynda på avvecklandet av personkontroller inom EU.För del innebär ett medlemskap i . ett krav på permanent kontroll vid våra interna-tionella flygplatser. Vidare skall passagerare, resandeinom EU och resande från tredje land, separeras frånvarandra. Detta kommer att ställa krav på en ny or-ganisation och omfattande ombyggnationer. Enbartombyggnaden av flygplatser kommer att kosta över100 . Till detta kommer kostnader förden utökade kontroll som tulltjänstemän och passpolisskall utföra. Resurser för planering och uppbyggnadav denna organisation måste tillföras polisen.Jag anser inte att regeringen har tagit hänsyn tillde kostnader som åtaganden inom det internationellasamarbetet medför.Sverige måste vara bättre rustat för att bekämpainternationell kriminalitet och narkotikahandel.Brottsligheten tenderar att bli alltmer organiserad ochvittgrenad. Samhället måste svara upp mot detta ge-nom bl.a. större samverkan mellan tull och polis,utvecklad och datoriserad polisiär underrättelsetjänst,gränsöverskridande polisiärt samarbete samt bättregränskontroll.Fru talman! Vi kristdemokrater har i många sam-manhang pekat på behovet av etik och moral i samhäl-let. Det gäller såväl i skolan som på dagis. Det gällerpå arbetsplatsen och i det offentliga livet. Vi måstelångsiktigt inrikta oss på att förebygga brott. Det är ettsvårt arbete där resultaten inte syns direkt. Men det ärett oerhört viktigt arbete. Om barn inte får lära sig vadsom är rätt och fel, går det inte att kompensera, oav-sett hur många poliser och domstolar vi än har. Allamåste få med sig en inre etisk kompass. Så skapar viett rättssamhälle där invånarna kan känna trygghetoch framtidstro.Jag står bakom de reservationer som kristdemo-kraterna har i betänkandet men yrkar endast bifall tillreservation nr 51.Anf. 122 ():Fru talman! Den socialdemokratiska kriminalpoli-tiken utgår från en humanistisk människosyn där fri-het, jämlikhet och solidaritet är viktiga hörnstenar.Brottsligheten kränker dessa värden.Om vi inte lyckas i kampen mot brottsligheten ris-kerar vi att få ett samhälle där de som är starkast ochmest hänsynslösa tar över. Bara genom att upprätthål-la respekten för reglerna för vår samlevnad kan vi ökatryggheten och minska riskerna för att människorfaller offer för brott.Lag och ordning är viktigt för att medborgarnaskall kunna känna trygghet mot brott. Människor skallkunna gå trygga på gator och torg, känna sig säkra isin närmiljö och få ha sin egendom i fred. Kvinnovål-det måste minska. Den grova våldsbrottslighetenmåste bekämpas med kraft.Allt detta ställer naturligtvis krav på polisiära in-satser och mycket annat som rättsväsendet har etthuvudansvar för. Men det gäller också att ha en ge-nomtänkt och målmedveten strategi för det långsiktigabrottsförebyggande arbetet.Det brottsförebyggande program som regeringenantagit och som genomförs på bred front ute ikommunerna är en central del av den socialdemokra-tiska kriminalpolitiken. Men kampen mot brottslighe-ten är naturligtvis inte bara en uppgift för den snävakriminalpolitiken utan i hög grad också en uppgift förvälfärdspolitiken i sin helhet. Vad kommunerna görpåverkar i högsta grad brottsutvecklingen i framtiden.En typ av brottslighet som visat en oroväckandeutveckling är den grova organiserade brottslighet sombedrivs i slutna subkulturer och innefattar såvälvåldsbrottslighet och narkotikabrottslighet som eko-nomisk kriminalitet, och som ofta har internationellanknytning. Den brottsligheten innebär ett hot moträttsstatens fundament bl.a. genom att målsägandenoch vittnen hotas. Till den brottsligheten hör mc-brottsligheten.Ett målmedvetet polisarbete och utökat internatio-nellt samarbete, som det av regeringen initieradeÖstersjösamarbetet och samarbetet inom ramen förSchegenöverenskommelsen och Europol, samt enskärpt lagstiftning är några åtgärder som krävs pådetta område. Förslag kommer att presenteras ombl.a. bättre skydd för vittnen och en utvidgning avpolisens arbetsmetoder.Socialdemokraterna intar en oresonlig hållninggentemot den ekonomiska brottsligheten. Vi presente-rade en strategi mot den eko-nomiska brottsligheten. har regeringeninitierat en rad förslag och utredningsinsatser som haroch kommer att få stor betydelse för våra möjligheteratt på ett effektivt sätt komma åt denna kriminalitet.Det är viktigt för tilltron till rättssamhället, för moraloch etik i samhället och för att värna det solidariskavälfärdssamhället.Vi kommer att fortsätta att successivt förstärkadenna offensiv. inrättas en nyekobrottsmyndighet, och snart kommer en ny skatte-kriminal att inrättas. En rad förslag till lagändringarför att underlätta kampen mot den ekonomiska brotts-ligheten kommer att föreläggas riksdagen.Den socialdemokratiska kriminalpolitiken byggerpå en helhetssyn. Det krävs såväl allmänna välfärds-politiska insatser, tydliga brottsförebyggande åtgärdersom mer specifika brottsbekämpande åtgärder för attvi skall bli framgångsrika i kampen mot brottslighe-ten.Det har i långa stycken funnits en bred politiskuppslutning bakom en sådan sammanhållen politik.Tyvärr måste jag konstatera att skiljer utsig från denna kriminalpolitiska samsyn. Moderater-nas kriminalpolitik kan karaktäriseras som enensidig betoning av hårdare tag och större resurser tillpolisväsendet.Trots tal om ökad satsning på brotts-förebyggande åtgärder har de i praktiken i huvudsakbara föreslagit insatser mot redan inträffad brottslig-het. Den ensidiga moderata strategin syns tydligt ideras förslag till ekonomisk politik. harföreslagit att resurserna till rättsväsendet - företrä-desvis resurserna till polisen - skall vara högre1999 än vad regeringen föreslår. föreslårModeraterna utöver regeringens förslag offentligautgiftsnedskärningar med ytterligare 100 miljarderkronor till år 1999.Man vill minska stödet till barnfamiljerna med 2,5miljard, stödet till de arbetslösa med över 7 miljarderoch statsbidraget till kommunerna med 17,2 miljarder.Moderaterna vill också sänka kommunalskatten med igenomsnitt och . Det innebär att det totalaskatteuttaget enligt skall sänkas till 40 %av bruttonationalprodukten. Det innebär minskadeinkomster för stat, kommuner och landsting med totalungefär per år.Man får en bild av hur mycket detta är om manbetänker att barnomsorgen i samtliga kommuner kos-tar 38 miljarder, 47 miljarder, gymnasie-skolan 19 miljarder, rättsväsendet 19 miljarder ochhela budget 2 miljarder. Det ärtotalt hälften av vad dessa skatteminskningar somModeraterna föreslår motsvarar. Det är det partiet,, som kd vill bilda regering till-sammans med och driva en helhetspolitik som mins-kar brottsligheten.Var och en kan förstå att den moderata politikeninte kan genomföras utan att vi får ett helt annat sam-hälle än det vi nu lever i. Det blir inte ett tryggaresamhälle, inte heller mot brott. politikär en ofärdspolitik, en politik som dömer alltfler tillutanförskap och otrygghet. I ett sådant samhälle kaninte ens dubbelt så många poliser som och dub-belt så hårda straff som minska brottsligheten.Erfarenheterna från andra länder som prövat det mo-derata receptet visar att vi i stället får ett hårt ochbrutalt samhällsklimat där alltfler känner sig otrygga.Fru talman! Jag har i detta inledningsanförandeförsökt att sätta in kriminalpolitiken i ett samhälleligtperspektiv. Det är inte mer av otrygghet och ökadeskillnader i samhället utan ökad trygghet och minska-de skillnader som behövs om vi skall kunna trängatillbaks brottsligheten. Det ekonomiska utrymme somvi kan skapa genom den framgångsrika budgetsane-ringen måste användas till att värna den generellavälfärdspolitiken, att bekämpa arbetslösheten medkraft och att förbättra situationen för utsatta grupper.Det är bara på det viset som vi långsiktigt kan trängatillbaka brottsligheten.Det är förmågan att se kriminalpolitiken i detsammanhanget som är avgörande om vi skall uppnåett tryggt samhälle.Anf. 123 ():Fru talman! Kampen mot brottsligheten måste in-tensifieras på bred front. Det kräver, som många harsagt här tidigare, en helhetssyn. Från sidavill vi särskilt betona de brottsförebyggande insatser-na. I detta ingår i första hand att varje människa ut-vecklas vad gäller etik och moral och kan skilja pårätt och fel, och mitt och ditt.Här har familjen och skolan en stor betydelse.Kommunen har ett ansvar att arbeta brottsförebyg-gande.