prot · GJ0977 · 1996-03-28 00:00:00 — Det är inte helt själv-klart att vissa partier, som säger sig vara starkt positi-va till EU, egentligen är för så mycket mer än de fyrafriheterna och ett visst samarbete på säkerhetspoliti-kens område.Jag skall inte tjata om bristen på yrkanden och re-servationer i agerande inför betänkan-det, men jag beklagar att när det gällerexempelvis miljöskatterna är mer noga när det gällerprinciperna än när det gäller realiteten att vår miljöförstörs om vi inte kan göra något gemensamt.Det är inte bara i vårt land som tveksamheten införEU:s vägval är stor. Det är därför som regeringskon-ferensen som skall se över och precisera är en sådan utmaning. Det handlar om att fåen ökad förståelse för hur olika länder ser på integra-tionen. Det handlar minst lika mycket om att hos denenskilde fransmannen, holländaren, tysken, svenskenosv. få en förankring och förståelse för vad man vill,vad som är önskvärt, genomförbart och nödvändigtför att Europabygget skall kunna fortsätta och blibeboeligt.Den enskilde medborgaren i våra länder måsteuppleva att det som händer är både begripligt ochbefogat. Det måste i någon mening svara mot hansbehov. Jag vill därför lyfta fram några områden somvi kristdemokrater tror människor tycker är viktiga förvardagen.Att få leva i ett där det råder fred, trygghetoch stabilitet står högt på människors önskelista.Arbetslöshetens gissel berör direkt eller indirekt allt-för många människor i dagens . Människorkräver en lösning om inte EU skall komma i vanryktenär det gäller den här frågan.Man vill också ha gemensamma lösningar när detgäller den gränsöverskridande brottsligheten ochnaturligtvis för de miljöhot som inte känner någragränser.När det gäller möjligheterna för en gemensam sä-kerhets- och utrikespolitik är vi i stort sett på sammalinje som regeringen.Beträffande arbetslöshet och inte minst företagensvillkor har vi en annan infallsvinkel än regeringen.Beträffande skatteväxling och ekonomiska styr-medel för miljöpolitiken vill vi vara mer offensiva änregeringen. Det kommer att återkommatill i sitt anförande litet senare.Även när det gäller samarbetet i rättsliga frågoroch i inrikesfrågor, den s.k. tredje pelaren, menar viatt den yttre gränskontrollen och frågor som rör deninternationella brottsligheten och narkotikan skall bliföremål för överstatligt beslutsfattande. Det kommerHolger att gå in på i sitt anförande. Hankommer också att ta upp frågan om östutvidgningen.Kristdemokraterna anser att resultatet av rege-ringskonferensen måste bli en europeisk union somhar förmåga att agera och ta ansvar både inom ochutanför unionens gränser. Det skall ske genom att mandefinierar klara kompetensområden inom vilka unio-nen skall agera med sedvanlig respekt för demokrati,mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer ochmarknadsekonomiska principer. Kristdemokraternaanser att skall inledas med en komplettförteckning över grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter. konvention om mänskligarättigheter borde därför infogas i fördragstexterna.Vi menar att detta är utomordentligt viktigt, inteminst med tanke på östutvidgningen, men också påEU:s internationella agerande utanför Europa.EU:s kompetensområden bör tydligt definieras,och klart framgå av fördragen. Subsidiaritetsprinci-pen, som skrevs in i unionsfördraget, måste få eneffektivare och klarare tillämpning än den har fåtthittills.Jag vill också nämna i förbigående att kommer att ta upp frågan om barnkonventio-nen, som redan har nämnts här.EU:s demokratiska legitimitet vilar på att Europa-parlamentet tillförsäkras större möjligheter att delta iden gemensamma lagstiftningsprocessen samt påmedborgarnas engagemang i europeisk politik. I denlagstiftande processen måste därför Europaparlamen-tets roll stärkas för att göra denna institution merjämställd med rådet. De nuvarande olika lagstiftandeprocedurerna måste reduceras och förenklas för attsaker och ting skall bli begripliga, och för att det skallgå lättare att fatta beslut.Domstolens starka position måste bibehållas. Tackvare den präglas EU av fasta rättsliga principer. Do-marna i Europeiska gemenskapernas domstol börutses av medlemsländernas regeringar efter det attEuropaparlamentet har uttryckt sin åsikt om utnäm-ningsförslagen.De mindre ländernas ställning och förmåga är na-turligtvis viktiga för ett land som . Vi menaratt inflytandet från de mindre länderna måste värnas.Det är därför en angelägen uppgift för att förafram krav på att nuvarande proportion för viktningenav röster i rådet bevaras.Vi tycker att ordförandeskapet skulle vinna . Därigenom skulle man uppnå enstörre kontinuitet. När det gäller utrikespolitiken är viinte förtjusta i en herr eller , utan menar i stället kan tänka sig att ordförandeskapet skullefå en starkare ställning om tiden förlängdes.För att unionen skall fungera även med utökatmedlemsantal måste majoritetsbeslut användas i störreutsträckning. Vi menar att fördragsändringar, utvidg-ningar och ökningar av de egna ekonomiska resurser-na samt frågor som påverkar medlemsländernas vitalasäkerhetspolitiska intressen även i fortsättningen skallfattas med enhetlighet.Man bör kunna finna en modell som innebär attmedlemsländernas nationella parlament systematisktoch omgående rådfrågas av sina regeringar införlagstiftningsbeslut i rådet. Kommissionen bör sändasina lagstiftningsförslag på remiss till de nationellaparlamenten för yttranden.Freden är en ständigt lika aktuell målsättning förutrikespolitiken inom EU. För att freden skall kunnavara verklig även måste medlemsländernaverka för att EU effektivt skall kunna vidta aktivasäkerhetspolitiska åtgärder. kom-mer att återkomma till detta, i ljuset av östutvidgning-en.Som jag nämnde i förbigående skiljer sig vårståndpunkt i utrikes- och säkerhetspolitiken inte såmycket från regeringens. Vi menar naturligtvis att detär oerhört viktigt att behåller sin militäraalliansfrihet. Men bör ta en mycket aktiv del- vilket också görs redan nu - i att komma andraländer till hjälp med fredsinsatser och fredsoperatio-ner.Vi menar att ett eventuellt europeiskt försvarsarbe-te skall ske på mellanstatlig nivå. Inget medlemsland iEU skall tvingas att åta sig förpliktelser om ömsesi-digt försvarsbistånd. bör aktivt förhindra attEU disponerar gemensamma kärnvapen. Det börframgå av NPT-konventionen.Till sist vill jag säga några ord om sysselsättnings-unionen. Det är viktigt att sysselsättningen blir före-mål för EU:s gemensamma agerande. Det är nödvän-digt att minska arbetslösheten. För att detta skallkomma till stånd fordras dock ett gott företagsklimat.Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i förstahand på den privata sektorn, och i synnerhet på demindre och medelstora företagen. Många studier visaratt de flesta arbetstillfällen kommer till just i mindreföretag. Därför är ett gynnsamt klimat får små- ochnyföretagande i av största vikt för kampenmot den höga arbetslösheten.De fem Essenpunkterna som redan har nämnts härmåste därför följas upp på nationell nivå. Det äremellertid viktigt att fastslå att EU inte kan lösa deinhemska finans- och näringspolitiska problemen. EUkan dock bidra till att skapa gynnsamma tillväxtför-hållanden, som i kombination med medlemsländernasekonomiska politik framkallar ekonomisk utveckling.Men den huvudsakliga ansträngningen för att få framfler utvecklingskraftiga företag vilar helt på vår egenvilja att lokalt förverkliga tillväxtbefrämjande har i stor samstämmighet talatom fem punkter som är oerhört viktiga. Om vår rege-ring vill vara trovärdig i fråga om gemensamma åt-gärder för sysselsättningsunionen, kan den inte påhemmaplan gå rakt emot de två viktigaste åtgärdernasom det fattats beslut om på toppmötet i . Detgäller minskade direkta lönekostnader och störrearbetsmarknadspolitisk flexibilitet. När man dessutomignorerar en tredje punkt, dvs. sysselsättningsintensivtillväxt, får man inte trovärdighet för sysselsättnings-politiken vare sig på hemmaplan eller inom Europa.Anf. 128 ()Herr talman! Jag tillhör dem som anser att vi all-deles för litet diskuterar hur vi vill forma framtiden iEU. Därför tycker jag att det är mycket olyckligt att vifick en sådan splittrad start på debatten . Dethade funnits en möjlighet att i större utsträckning nåut med dessa frågor via TV och radio, men dennachans har försuttits. Jag tycker att det är väldigtsynd.Medlemskapet i EU ger ökade möjligheteratt verka för ett präglat av demokrati, solidari-tet och öppenhet. Jag är glad att kunna konstatera attdet i många av de frågor som är aktuella för rege-ringskonferensen finns en bred enighet i utrikesutskot-tet.Hur kan jag då påstå något sådant, när det finns 46reservationer och tre särskilda yttranden? Att Miljö-partiet och har andra åsikter är välingen överraskning för någon. Tittar man noga upp-täcker man att övriga partier är helt överens i flera avde mest väsentliga frågorna. Om man ser noggrannarepå reservationerna märker man dessutom att det finnsförslag i dem som redan tillgodosetts, både i regering-ens skrivelse och i utskottets instämmande. Detta äralltså bara en liten extra knorr för den egna hemma-publiken. Vi kommer ändå att föra en lång diskussioni dag. Det är bra, även om jag som sagt är missnöjdmed starten.Den utgångspunkt vi måste ha, och tremånader som medlemmar i unionen, är att det intelängre handlar om "vi här i " och "dem nere iBryssel". Det är faktiskt bara "vi". Hur vill vi att vårtgemensamma skall utvecklas? Vi får intediskutera som om vi hade ingått något slags proväk-tenskap för att se om vi trivs, utan vi måste hela tidentänka på vad vi kan bidra med för att unionen skall bliså bra som möjligt - både för oss och alla våra med-medborgare.Givetvis skall vi främst lägga vikten vid de frågorsom vi i är erkänt duktiga på. Sådana frågorär sysselsättningspolitik, miljö och jämställdhet.Konfliktlösning och fredsfrämjande åtgärder är andraområden där rykte är utomordentligt gott.Dessa frågor tillhör också de områden som ligger näramänniskors vardag oavsett var de bor i unionen. Detfinns inom dessa områden problem som vi måstehjälpas åt att lösa, inte minst därför att allaungdomar måste kunna ha en tro . Dettaär också frågor som vi löser bäst tillsammans medandra.I likhet med de flesta andra partier har vi social-demokrater delat upp betänkandet mellan oss. Jag kanredan nu nämna att kommeratt föra en diskussion om utvidgningen och hela denfrågan, som många av oss anser vara den kanske allraviktigaste i regeringskonferensen.Axel kommer att ta upp några av deandra viktigaste frågorna, nämligen arbetsmarknads-politik, sysselsättning och regional utveckling. Senarei debatten kommer ledamöter från fackutskotten attnärmare belysa den socialdemokratiska ståndpunkteni en del frågor, exempelvis EMU, som inte är en frågaför konferensen men som naturligtvis kan behövadiskuteras ändå.Grundläggande för oss bör vara det faktum att EUbestår av fria stater, som i full enighet kommer över-ens om vilka frågor som man bäst löser tillsammans.Att försöka misstänkliggöra den beslutsgången ärockså att underskatta det faktum att alla fördragsänd-ringar skall godkännas av samtliga medlemmars par-lament. Man kan alltså inte genom andra ländersmajoritetsbeslut tvinga på mer överstatlighetän vad vi själva accepterar. Det här vet både Vänsternoch väldigt väl, men det passar fortfaran-de in i deras anti-EU-propaganda, och det är förmod-ligen där som reservation nr 1 skall användas.Den fråga där det här ställs på sin spets är dengemensamma freds- och säkerhetspolitiken, GUSP.Flertalet medlemsländer vill effektivisera GUSP. Somregeringen påpekar i sin skrivelse gäller det att denpolitiska viljan till samarbete faktiskt måste öka. Detkrävs ett större mått av solidaritet om man skall kunnafinna gemensamma vägar. Jag tycker att vi bordekunna vara överens om att samarbetet i GUSP måstefå en grund att stå på.Däremot är det inte aktuellt att gå över till majori-tetsbeslut i alla frågor. Vi vill inte ta bort vetorätten.Regeringen anser, och det anser också utskottets ma-joritet, att skall vara berett att diskutera mo-difieringar i beslutsordningen när det gäller frågor avbegränsad räckvidd.Jag blir litet förvånad när någottar avstånd från den skrivning som överläggningen i utskottet var med om att ut-forma. Man är kanske inte heller i det partiet är riktigtöverens om var man står.Regeringen har ett antal förslag i den här frågan isin skrivelse, och det är förslag som utskottet ställersig bakom. Det gäller att man vill ha en gemensamfunktion för att förbereda och följa upp beslut ochundvika dubbelarbete. Funktionen skall innehålla ettkonfliktförebyggande element, och man skall inriktasig på att få fram underlag för förebyggande åtgärder.För att betona att det här är ett mellanstat-ligt område skulle man lämpligen lägga funktionen pårådssekretariatet, och man kan ge en roll åt kommis-sionen.I det här sammanhanget kan man också tänka sigatt ge en person i uppdrag att företräda unionen utåtmen säger att det måste vara en uppgift av begränsadkaraktär och att det inte får medföra att det blir någonoklar ansvarsfördelning. Det är alltså här fråga omden "herr eller " som en del försöker göratill något slags utrikesminister. Det är inte meningen,utan personen i fråga skulle enbart få i uppdrag attagera på uppdrag av eller som stöd åt rådet eller ord-förandeskapet.Europa måste stärka sina instrument när det gällerfredsfrämjande verksamhet i vidare mening. Ka-tastrofhjälp, evakueringsinsatser och krishantering börvara en högt prioriterad uppgift för EU-länderna.Visst är det så att EU redan från början är ettfredsprojekt. Den som försöker göra en annan be-skrivning av det hela ger inte hela sanningen.VEU är omdiskuterat inte bara i utan iväldigt många länder. Det finns människor som tyckeratt VEU och EU skall slås ihop och att inget nytt landskall få inträde om det inte går in i VEU ,och det finns sådana som tycker att VEU skall läggasned.VEU spelar en roll och kan användas på ett bättresätt, exempelvis genom att utföra uppgifter som finnsmed i Petersbergsdeklarationen. VEU har också åtagitsig detta. Det är därför viktigt att utnyttjarsina möjligheter till inflytande i VEU via observa-törsplatsen. Däremot är det helt klart att intehar för avsikt att gå in som medlem, eftersom vi inteheller har för avsikt att vare sig utfärda eller ta emotnågra militära säkerhetsgarantier. Vår militära allians-frihet består.Även här är det värt att påpeka att ingen faktisktkan tvinga in i ett längre gående samarbete änvad vi själva vill vara med om. Det finns också medanledning av reservation nr 35 skäl att påminna om attregeringen enligt lag endast kan besluta om deltagan-de i fredsbevarande insatser om dessa grundar sig påmandat från FN eller och att enligt FN-stadganfredsframtvingande operationer kan genomföras en-dast om de grundar sig på beslut från FN:s säkerhets-råd.Därutöver tror jag att vi alla är överens om attFN:s resurser behöver förstärkas. Vi vet också attSverige vid alla tänkbara tillfällen arbetar för att detskall bli så.Vänstern och anser också att Sverigeskall verka för att VEU läggs ned. Jag vill med an-ledning av det säga: Lika litet som jag anser att deövriga EU-länderna skall bestämma om vår medver-kan i VEU, lika litet anser jag att vi skall bestämmaöver dem och deras medverkan i VEU. Vi har för-bundit oss att inte hindra länder som vill gå vidare.Vad vi däremot skall förhindra är en sammanslagningav EU och VEU, som jag tidigare nämnde att en delstater vill ha.Vänstern och har också reserverat sigmot utskottets skrivning när det gäller vapenexport -varför förstår jag inte. Vad utskottet säger är ju att viinte vill ha upp frågan på regeringskonferensen, efter-som vi inte är beredda att göra några förändringar idet svenska regelverket. Vi vet också att flera andraländer har samma åsikt.När det däremot gäller försvarsindustrisamarbetethar vi olika uppfattningar, men utskottsmajoritetenfullföljer konsekvent det beslut som nyligenhar fattat. Det är knappast meningsfullt att återigen taupp den diskussionen.Samarbetet när det gäller rättsliga och inrikes frå-gor tillhör ett område som kommer att grundligt dis-kuteras under konferensen. Syftet med samarbetet ärju att uppnå fri rörlighet också för personer, inte baraför varor, tjänster och kapital, dock med bibehållensäkerhet och trygghet för medborgarna. För att manskall uppnå detta krävs det bättre samarbete i flykting-frågor, om brottsbekämpning och i flera andra sam-manhang. I likhet med regeringen tycker utskottet attkommissionen skall få initiativrätt i dessa frågor.Även i reservation nr 38 från kds slår man alltså inöppna dörrar. Samma sak gäller för övrigt beträffandereservation nr 42 - i stort sett samma sak finns redo-visad i regeringens skrivelse. Det är bara att läsa in-nantill.Bekämpningen av internationell brottslighet är avavgörande betydelse för den fria rörligheten för per-soner. Endast om vi tillräckligt effektivt klarar enbekämpning av narkotikahandel och annan illegalverksamhet kan vi öppna gränserna.Det är viktigt att finna nya vägar för hur vi skallkomma till rätta med denna brottslighet. Den grovabrottsligheten är internationell, och det krävs interna-tionellt samarbete för att komma till rätta med den.Liksom de som avgivit reservationerna nr 40 frånFolkpartiet och nr 41 från tyckerutskottet och regeringen att det krävs ett bättre samar-bete och gemensamma åtgärder. Vi håller också medom att utvecklingen av Europol är en central fråga.Däremot har under hela sagt ifrånatt steget till att Europol skall få göra operativa insat-ser är långt. Dock behöver vi påpeka att polissamar-betet inom ramen för Schengen redan innehåller vissamoment av gränsöverskridande operativ verksamhet.Vi är emellertid inte beredda att ta något längregående beslut än det som togs . Det finnsmöjlighet att diskutera Schengenfrågan direkt medjustitieministern kl. 9.Den inre gränskontrollen är en av de frågor somhar diskuterats kanske allra mest ända sedan vi ansök-te om medlemskapet i EU. Den har utretts, och det hari ett par omgångar fattats beslut om detta i riksdagen.Både skatteutskottet och justitieutskottet har behand-lat den frågan, och de menar att de justeringar sombehöver göras är en nationell fråga som kan behandlasi samband med propositionen om Tullens befogenhe-ter.Den sista reservation som jag har på min lista ärförslaget om en ramlagstiftning för brott mot europe-isk lag. Det är ett mycket långtgående förslag medtanke på de stora skillnader som finns mellan EU:sländer när det gäller rättstraditioner och påföljdssys-tem. Till skillnad från kds tycker vi att vi i Sverigeskall vara suveräna att själva besluta om de frågorna.Vi avslår alltså även det förslaget.De övriga frågorna som har tagits upp under denförsta debattrundan kommer att behandlas av andrarepresentanter för socialdemokratin. Men det finns ensak som jag ändå inte kan låta bli att säga. Det gällermiljöfrågorna, minimibestämmelserna och att Sverigeskall gå före. På s. 16 i regeringens skrivelse står det:Miljöreglerna bör huvudsakligen vara minimibe-stämmelser som ger länder möjlighet att gå före imiljöpolitiken.Var det inte precis det som tyckte?Fler majoritetsbeslut, förbättrad tillgång på informa-tion, förbättrad efterlevnad av - detfinns en hel rad viktiga miljöfrågor uppräknade iskrivelsen. Jag kan inte inse att det är särskilt rättvistatt påstå att regeringen har lagt miljöfrågorna åt sidan.Under lång tid framöver skall vi nu fortsätta arbe-tet. På flera ställen i utskottsbetänkandet har vi påpe-kat att det är nödvändigt att regeringen ser till attriksdagen får information och att samrådet med riks-dagen blir mycket intensivt och kommer in på etttidigt stadium. Vi har också på flera ställen skrivit attdet är nödvändigt att fackutskotten får ett större infly-tande och att man på utskotten verkligen ser till tar till sig sakkunskaper i jobbet.Jag tror att det är oerhört viktigt att så sker omSveriges riksdag skall känna delaktighet i det fortsattajobbet inför regeringskonferensen.Slutligen, herr talman, vill jag yrka avslag påsamtliga till betänkandet fogade reservationer ochbifall till hemställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 129 () replikHerr talman! Jag är litet förvånad över att social-demokraternas företrädare säger att vi egentligen äröverens och att det bara är knorrar och litet flirtandemed hemmapubliken som gör att det finns ett antalreservationer från bl.a. i betänkandet.Det är riktigt att vi talar mycket med hemmapubli-ken, och vi flirtar definitivt inte med , om detvar det som åsyftades.Men inte är det väl någon knorr eller lustighet attvi faktiskt kräver att vetorätten helt och hållet skallvara kvar.Inte är det någon knorr att vi motsätter oss EMUeller att vi vill ha en utträdesparagraf. Det är väl sålångt från socialdemokraternas ståndpunkt man kankomma.Att vi skall ha yttranderätt för ansökarländernaunder regeringskonferensen är väl ingen knorr. Att denationella parlamenten skall ha initiativrätt, att beslutom lägsta normer för miljön skall kunna fattas medmajoritet i parlamentet - det är väl ingen liten knorrsom innebär att vi skiljer oss litet grand från Social-demokraternas, , och andrapartiers inställning. Det är möjligtvis något helt annat.Jag tycker att ger en litetlustig beskrivning av verkligheten. Det är sant attingen tvingar in oss i samarbetet. Alla skall godkännavarje fördragsändring. Vi skriver också i vår motionatt det är så. Men problemet är ju att om vi fattarbeslut nu kan nästa generation eller t.o.m. nästa gängpolitiker här i riskdagen få mycket svårt att trassla sigur det. Det är det som är problemet.Visst är det demokratiskt i första vändan. Vi fattaralla beslut gemensamt och vi kan motsätta oss beslut.Men sedan sitter vi där. Demokrati är något som börräcka litet längre än en mandatperiod, även om någrasocialdemokrater kanske bara sitter kvar under denhär mandatperioden.När det gäller miljögarantin tycker jag inte helleratt vi är riktigt överens. Vi kräver, precis som deninternationella miljörörelsen, att man skall ha en ge-nerell rätt att gå före i miljöfrågor. Det skriver inteutskottet.Anf. 130 ()replikHerr talman! Om hade lyssnat ha-de han förstått vad jag menade. Jag sade att vi redanfrån början visste att och Vänsterpartietskulle ha andra åsikter - det var ingen överraskning.Det var verkligen inte de knorrarna jag åsyftade, utanjag pratade om helt andra saker.Vad gäller miljögaranti nämnde jag också attmiljöfrågorna kommer att diskuteras senare underkvällen. Det kommer att finnas möjlighet att gå ige-nom varje detalj, om så önskas.I övrigt vill jag säga till att demo-kratin fungerar så att varje riksdag fattar beslut. Det äralltid så att nästa generation kanske tycker att detborde ha fattats ett annat beslut. Det är inget märk-värdigt. Demokratins själ är sådan. Jag vet inte hurman annars skall bära sig åt för att föra en vettig de-mokratisk politik.Anf. 131 () replikHerr talman! Det är litet synd, tycker jag, att inte förstår skillnaden mellan hennesoch min uppfattning. Det är riktigt att nästa omgångparlamentariker här i kan tycka att vi somnu sitter här fattar dåliga beslut. Men finessen är då kan riva upp det beslutet. Man hanterar självfrågan. För vi nu över beslutsrätten till EU - i fullenighet t.o.m. - kan inte nästa generation folkvaldaparlamentariker i ta tillbaka den. Det är dettasom försvårar situationen högst avsevärt.Jag vill också säga något om miljögarantin, efter-som det ändå var som tog upp denfrågan. , som utrikesutskottet hän-visar till, skriver visserligen att man vill ha en inrikt-ning som ger en starkare ställning för miljöintressetoch som leder till att enskilda länders möjligheter tillnationella och mera långtgående regler utökas. Mendet är ändå en väldig skillnad i jämförelse med vadhela den samlade internationella miljörörelsen kräverav bl.a. den , nämligen att vi iregeringsförhandlingarna skall kräva en generell rättför länderna att gå före, precis på det sätt som delsta-terna i kan göra. har varit ett lysandeexempel på detta.