prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Det är terrorister som fördöms av bådeIndien och , och det terrorister - har jag hörtav mina vänner - som får hjälp av grannländersterrorister som kommer in för att stödja aktionerna.Trots allt har en glädjande händelse inträffat, be-rättade mina vänner. Jag läste det sedan också i enliten tidningsnotis. En antivåldsorganisation har bil-dats av hinduer och muslimer tillsammans. Just idessa sammanhang är det skönt att sådana saker hän-der som kanske kan växa till att bli någonting heltannat än de konflikter som finns.Anf. 14 ()Fru talman! Jag skall nu säga några ord om sam-spelet mellan de internationella freds- och säker-hetsorganisationerna, som naturligtvis är oerhört vik-tigt.Fred är inte bara frånvaro av krig, utan en ordningsom är präglad av sanning, rättvisa, frihet och soli-daritet. Freden kan inte byggas utan skapande an-strängningar. Fredsbyggandets internationella karaktärställer krav på en intensifierat mellanstatligt ochöverstatligt samarbete genom gemensamt upprättadeorganisationer på både lokal och global nivå med enkompetensfördelning i strikt enlighet med subsidiari-tetsprincipen.I enlighet med vår utrikespolitiska tradition harSverige deltagit med personal och finansiella medelför att påskynda fred och försöka lindra krigens ska-deverkningar. är dock ett litet land och kaninte ensamt ta på sig att öka stabilitet och säkerhet.Vårt agerande för en säkrare värld måste därför börjamed en analys av de konkreta handlingsmöjlighetersom vi tillsammans med likasinnade har inom ettorganiserat samarbete.Sedan FN skapades har dess huvuduppgift varit attsäkra freden i världen. Jämfört med Nationernas för-bund har varit en mycket lyckadsatsning. FN har också kunnat genomföra ett antalandra mycket viktiga uppgifter som avkolonialiseringoch främjande av hälsa, utveckling och mänskligarättigheter. Men man kan inte säga att fredsfaktorn tillfullo har utnyttjats inom FN. Orsakerna till detta kän-ner vi väl till - det och vetorättens utnytt-jande.För att komma till rätta med dagens instabila si-tuation anser att FN:s konflikthan-teringsförmåga måste reformeras. Det måste ocksådemokratin och organisationen, och effektiviseringenmåste fortgå för att minska kostnaderna. Säkerhetsrå-det måste reformeras. FN:s finansiella ställning måsteförbättras. Alla medlemsstater måste betala sina avgif-ter både och fullt ut. Ur denna aspekt är det för-vånansvärt att regeringen i den gällande statsbudgetenhar skurit ner anslagen till FN jämfört medförra budgeten.Precis som när världens regeringsrepresentanterträffades i för att skapa FN var fredendet absolut viktigaste målet när politiker ladegrunden till det europeiska samarbetet. Freden stårfortfarande i förgrunden för EU:s samarbete. Mål-sättningen att alla länder skall leva i fred ärlika aktuell i dag.Kristdemokraterna i och i de övriga med-lemsländerna arbetar för att EU skall påskynda sinutvidgning mot och Öst- och Centraleuropa.Under tiden måste EU fördjupa sitt samarbete meddessa länder både politiskt och ekonomiskt så att destår väl förberedda den dagen deras medlemskap ärklart. Det bidrar till, och det vill vi att Sverigeskall fortsätta att bidra till. Detta är ett starkt säker-hetspolitiskt intresse både för och övrigaEuropa. Jag kan inte låta bli att uttrycka min förvå-ning över att och i viss mån även Väns-terpartiet fortfarande har en så tveksam inställning tillEU.Under hela konflikten i f.d. var EUden mest aktiva parten när det gällde humanitärt bi-stånd. EU skulle tillsammans med FN och OSSEkunnat ha gjort mer för att förhindra kriget i Bosnien.Men vi får inte glömma att EU:s gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitik är en ny företeelse. utbrott hade inte EU några formella strukturerför att kunna agera.Detta vill ändra på. EU måste istörre utsträckning kunna ta ett aktivt ansvar för Eu-ropas säkerhet genom att bl.a. företa välorganiseradefredsoperationer som är sanktionerade eller organise-rade av FN eller . EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik bör utformas medhjälp av kvalificerad majoritet utom i det fall då en-skilda medlemsländer skall medverka med militäraenheter eller när det gäller frågor som rör ett landsnationella intressen.Varje enskilt medlemsland skall ensamt beslutaom deltagande med egna militära enheter men skallinte hindra övriga medlemsländer att gå vidare i frå-gor om t.ex. försvarspolitik eller deltagande i gemen-samma fredsoperationer. Med bibehållen militär alli-ansfrihet vill att aktivtskall delta i EU:s säkerhetspolitik.Jag vill ta upp ytterligare ett par frågor. När detgäller nedrustning delar regering-ens förhoppning att kärnvapen blir bannlysa frånjordens yta. Men det återstår en hel del arbete innandetta blir verklighet. Därför anser vi att iinternationella sammanhang måste markera hur vik-tigt det är att efterlevs och att Kinadefinitivt lämnar provsprängningarna bakom sig.När det gäller de antipersonella minorna tycker viatt det är bra att har fått förtroendet att varaordförande för och leda översynen av konventionenmot inhumana vapen. Men för att öka tro-värdighet borde föregå med gott exempel ochta initiativ till att skrota den egna arsenalen med anti-personella minor. Skall vi äntligen få bukt med dettagigantiska problem, som inte minst är ett hot motvärldens barn, måste världens utvecklade och demo-kratiska länder börja avvecklingen av detta synnerli-gen inhumana vapen.Jag vill fråga utrikesministern: utrikesminis-tern medverka till att här tar initiativet ochinte väntar på vad andra länder skall göra?Anf. 15 Utrikesminister ()Fru talman! Jag menar att vi är i en situationdär vi har rätt och skyldighet att se till möjligheternainom utrikes- och säkerhetspolitiken. Det är enenormt spännande situation. skall självfalletvara med som en mycket aktiv aktör vad gäller ska-pandet av den alleuropeiska säkerhetsgemenskapenliksom att göra detsamma på det globala planet.Olof Palmes begrepp gemensam säkerhet, frånbörjan av 80-talet, handlade om att säkerhet skalluppnås genom samarbete snarare än genom av-skräckning. Naturligtvis var det, ,andra frågor som då avhandlades. Men det är ändådetta som är själva kärnan i begreppet och som viockså för med oss i dag.Det är självklart att vi skall följa NATO:s föränd-ring, . Det har aldrig varit nå-got tövande om det. Vi skall analysera och debatteraden frågan. Att däremot ge i uppdrag till en för-svarsutredning i att analysera svenskt NATO-medlemskap - det är en helt annan sak. På den punk-ten sade vi nej.Ryssland kräver egentligen en egen debatt. Ut-vecklingen är naturligtvis mycket svårförutsebar.Framgångar varvas med bakslag. Det är lätt att vi ivåra kontakter med bygger upp vår politikkring vissa fluktuationer eller kring speciella person-kontakter. Jag menar att det är mycket väsentligt attpolitiken är konsekvent, att den är förutsägbar i för-hållande till och att den knyts till demokrati-serings- och reformprocessen.Det här är också en politik som EU har samlat sigkring. Förhoppningsvis kommer man att anta etthandlingsprogram som stöder dessa processer. Detskall göras redan under våren.Jag vill kommentera några frågor om FN. Få län-der arbetar mer aktivt än med FN-frågor ochäven FN:s reformering. har somstatsminister samlat många andra regeringschefer föratt driva de här frågorna. Den speciella kommissions-rapporten drivs alltså vidare på det sättet, av IngvarCarlsson personligen och som statsministermen naturligtvis också av hela den svenska regering-en.Sverige hör också till en av de största bidragsgi-varna till FN:s olika organ. Också efter det att vi nutvingats skära ned en del är vi en av de största bi-dragsgivarna till t.ex. . är också aktivast medatt följa upp . Jag tror inte att detfinns något annat land som skulle ifrågasätta det. Detär egentligen bara i denna kammare som det kan ifrå-gasättas. Det är bara i denna kammare som man kanpåstå att situationen är annorlunda.Alla vet att vi önskar komma upp till enprocents-målet för biståndet, men det tar tid.I Bosnien stöder vi medier och demokrati.Det är många specialfrågor som har tagits upp, omTaiwan, och . Vi arbetar aktivt för attöverallt stödja mänskliga rättigheter och demokrati.Låt mig beträffande säga att vi självfallettar avstånd från militära hot som maktmedel. Om demilitära kinesiska aktionerna mot skulle gå iverkställighet skulle det naturligtvis vara förödandeför hela internationella anseende.Vi ser positivt på de förestående valen i Taiwanoch hela den demokratiska processen. ärSverige som nation fortfarande för att skall varaett land. Den politiken har vi ingen anledning att för-ändra.Anf. 16 ()Fru talman! Låt mig först något beröra utrikesmi-nisterns kommentar om . Jag tror att det äralldeles riktigt att skall ha omfattande ochbreda kontakter med det ryska samhället. Det harpåbörjats, och det är viktigt att vi håller i dem. Det ärockså bra att ha en aktiv politik, både direkt och viaEU, gentemot . Vi skall inte avskärma ossoch hålla oss borta.Men vad jag efterlyste var en säkerhetsanalys. Detär viktigt att bedriva en säkerhetsanalys, fru utrikes-minister, så att man har gjort en sådan när man i höstgår till viktiga beslut. I en sådan analys måste både deoptimistiska alternativen, som regeringen framhåller isin deklaration, och de pessimistiska finnas med.Säkerhet handlar just om att också belysa det mindreönskvärda och ibland t.o.m. det nästan otänkbara.Till vill jag säga att vår syn på bi-stånd är mycket enkel. Vi tycker att och förövrigt även andra länders och internationella organsbistånd skall bidra till att utrota fattigdomen. Det ärdärför det finns. Det skall absolut inte bidra till attbefästa fattigdomen. Vi tycker att det är naturligt attländer som får ett omfattande biståndfaktiskt skall ägna sig åt att ge de bästa förutsättning-arna för utveckling. Det kan t.ex. handla om att allabarn skall lära sig läsa, skriva och räkna. Vi har lärtoss att det var oerhört fundamentalt för vår egen ut-veckling. Det handlar också om t.ex. basal hälsovårdoch om att bygga en rättsstat som inte är korrupt ochsom inte ägnar sig åt andra saker. Många anser, EvaZetterberg, att det största utvecklingshindret ärden afrikanska socialismen. Det kanske är där somskillnaden ligger mellan oss.Låt mig avslutningsvis säga att det finns någraviktiga prioriteringar i den svenska utrikespolitiken.Det är att nu se till att enas och att dennaunika möjlighet tas till vara så att länderna i Central-och kan komma med i EU. Det är att vi fåren stark gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, att vistår upp för , att vi håller i kontakter ochgenomför en noggrann Rysslandsanalys och att vi sertill att vi på ett aktivt och kompetent sätt hjälper defattigaste länderna i utrotandet av fattigdomen.Anf. 17 ()Fru talman! Jag beklagar att utrikesministernundviker att svara på frågor om antipersonella minor.Centerpartiet har tidigare krävt att skall ändrastrategi. Vi har drivit på ett totalförbud. Tyvärr måstejag konstatera att vi inte har någon trovärdighet iminfrågan.Det är självklart kopplat till den ologiska slutsatssom regeringen och en majoritet i förfäktar,nämligen att minor är grymma och ovärdiga vapenöverallt utom i Sverige.Centerpartiet anser att skall ansluta sig tillden större krets av länder som ensidigt förbjuder anti-personella minor. Vi skall lyssna till Europaparlamen-tets uppmaning. Vi kommer att kräva ett svensktavvecklingsbeslut för antipersonella minor i sambandmed försvarsbeslutets etapp två, . FörCenterpartiet är ett svenskt minförbud viktigt förhållbarheten i den försvarsuppgörelse mellan Center-partiet och regeringen som ingicks i höstas.För snart två år sedan genomfördes fria demokra-tiska val i . För en månad sedan genomför-des fria demokratiska val i de självständiga områdenai . har också flera demokra-tiska val hållits i länder som har tillhört Sov-jetunionen. Men de har inte fått samma uppmärksam-het i svenska medier. Jag ser dessa val som en storseger över hat, förtryck, orättvisor, rasism, fascismoch seger över terrorns metoder att få gehör för sinaidéer. Vi får inte heller låta enstaka terroristdåd för-hindra utvecklingsprocessen och fredsprocessen påNordirland. som jakten på mördarna fortsät-ter måste nya förhandlingar starta. Jag förstår till fullosvårigheterna. Det går inte att med förtroende för-handla med en organisation som inte tar avstånd frånterror som medel. Vill och en internationell trovärdighet måstepolitikens och demokratins väg väljas.Vi måste från svensk sida oförtrutet stödja demo-kratiska krafter runt om i vår värld och peka på attdemokratin är garanten för en fredlig värld. Likasåmåste vi slå vakt om demokratin i vårt eget land när-helst antidemokratiska företeelser dyker upp i vårvardag.Anf. 18 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Fru talman! Jag vill först tacka utrikesministernsom drivs av ambitionen att svara på frågorna ochkommentera dem.Att jag kom att fundera över detta med demokrati-insatser i Bosnien beror på att utrikesministern i dek-larationen skriver att Bosnien måste bestå som en fri,mångkulturellt oberoende stat. Det gäller att gripatillfället i flykten och att nu gå in och stödja meddemokratiinsatser. Vi borde kanske kunna höja profi-len ytterligare. Kanske även det institut som vi nu harutformat, , kan komma med idéer.När det gäller enprocentsmålet är jag naturligtvisinte nöjd. Jag har en känsla av att inte ens utrikesmi-nistern är det i sitt eget svar. Om utvecklingen fortsät-ter blir det kanske så, som jag tidigare sade, att vi1998 inte ens uppfyller 0,7-procentsmålet. Det finnsen chans att ändra på detta i september.Vad gäller menar jag att det är viktigt attvi nu ger klara signaler om att det är de krafter somverkar i och som bygger på demokrati som viskall stödja. Vi skall vara tydliga på den punkten, ochdet är det som vi skall tala om.Vad sedan beträffar trätofrågan om Försvarsbe-redningen vill jag än en gång upprepa att diskussioneninte gällde NATO-medlemskap utan att analysera vaddet skulle innebära om en NATO-utvidgning ägderum. Vilken roll skulle ha, om t.ex. Baltikumeller skulle ingå i NATO, och hurskulle det påverka svenskt försvar? Det var den debat-ten som vi ville lyfta upp.Jag tror i likhet med utrikesministern att vi skall setill möjligheterna. Det är den väg som vi måste gå.Det finns också många positiva tecken, och demmåste vi ta fasta på.Anf. 19 ()Fru talman! Först till : Jagtrodde inte att och använda sig av så förenklade analyser. Fråganom fattigdomen i kan definitivt inte reducerastill en fråga om ett misslyckande för afrikansk socia-lism. Jag trodde att och jag varöverens om att det finns en rad olika orsaker till den -koloniala mönster, strukturanpassningsåtgärder, na-turkatastrofer osv. I det avseendet är jag besviken.Vad gäller medlemskapet i Europeiska unionenoch vad EU kan åstadkomma har många här liksomutrikesministern här talat och fortsatt att tala om vil-ken enorm betydelse detta har och hur positivt med-lemskapet är. Jag vill bara säga: Övervärdera intemedlemskapet! Glöm inte att det finns en rad andraorgan för samarbete mellan europeiska stater! Vi harOSSE, och vill med utrikesministern också ta upp minfrå-gan, där vi återigen saknar svar. Det måste kommabesked från regeringen. Man måste agera för att blitrovärdig.Vad gäller har anseen-de skadats allvarligt internationellt. Det finns mångatecken på detta. Regeringen måste agera och få framett förhållningssätt i detta sammanhang.Jag fick inte något svar på frågan om en an-tikrigsplan, som - - har lanse-rat. Inte heller har vi fått något tillfredsställande svarpå frågan om biståndet, som här. Jag tror inte heller att utrikesministernär särskilt nöjd med förhållandena i det avseendet.Till slut, fru talman, vill jag upprepa vad jag sadeinledningsvis: Om vi vill ha fred och säkerhet, måstevi satsa på internationell solidaritet, bidrag till eko-nomisk utveckling och rättvisa i världen.Anf. 20 ()Fru talman! Jag skall försöka ge en kort version avMiljöpartiets följetong om en internationellmiljödomstol där inte bara stater utan även organisa-tioner har talerätt. Det finns en rad internationelladomstolar, men det är bara stater som kan vända sigtill dem.Jag skall ge ett alldeles färskt exempel på vad vimenar, nämligen vad som hände ochhans kamp för ogonifolket. Han kämpade för att dettafolk, som hade drabbats av miljöföroreningar viaoljebolaget , skulle få sin mark sanerad och åter-ställd. Han kämpade dessutom för att man skulle fåskadestånd. Han krävde ersättning för dem, och vi vetalla hur det gick. Han kämpade med sitt liv som in-sats, och han förlorade det.Vi ser i exemplet med kampockså hur nära sambanden mellan miljöförstöring ochkränkning av de mänskliga rättigheterna är. Det är ettstort behov av en instans för folk och regioner attvända sig till. De kan ofta inte vända sig till sitt egetland - det är alldeles för farligt.Organisationer har fått en helt annan status iinternationella sammanhang. Jag vill bara ta uppIDEA:s stadgar, där man jämställer regeringar ochmellanstatliga organisationer och även har en defini-tion av vad en organisation är. Vidare föreslår rege-ringen att lagen om internationella sanktioner skallkunna riktas mot en stat, ett område, en regim eller enorganisation. Det finns också en rad stora och tungaorganisationer som har gjort oerhört mycket både förmiljön och för mänskliga rättigheter, som t.ex. Am-nesty och Greenpeace.Anf. 21 ()Fru talman! Jag vill återkomma till . Kinahar ju i sina relationer med fört fram krav påen återförening som är baserad på principen "ett land,två system". Detta kan av den som har kännedom omverkligheten endast betraktas som retorik. Ju fler stegTaiwan tar emot demokrati, desto mer kommer Kinamed hot och påtryckningar. Trycket från harökat inför första fria presidentval.Taiwan har en välmående ekonomi, varsfrukter kommer allt fler till godo bland den egna be-folkningen. Utländska handelspartner betraktar landetmed uppskattning på grund av dess frihandelsvänligainställning och välordnade näringsliv. Den politiskaoch sociala stabiliteten är stor, och demokratiserings-processen tar stora steg framåt.Mot den här bakgrunden borde agera sam-fällt med övriga EU-länder för att ge sitt stödgenom att fördjupa de politiska och ekonomiska kon-takterna. Vi får inte vända ryggen, och jaghoppas att toppmötet mellan och iBangkok skall kunna leda framåt i den här frågan.Till sist vill jag säga att under de se-naste tio åren har präglats av en positiv utvecklingst-rend med avseende på politik och ekonomi. Trotsdetta är ett av de få kvarvarande kommunistiskafästena i världen. har Castroregimenförsökt att styra landet med hjälp av systematiskabrott mot de mänskliga rättigheterna, socialistiskdiktatur och planekonomi.Amnesty International bedömer att det för närva-rande finns minst 600 samvetsfångar på ön. CastrosKuba är och har varit antitesen till en modern plura-listisk stat. Fallet utgör mot den här bakgrundenett sorgligt kapitel. Anledningen till att den negativautvecklingen inte bryts är att vägrar avgå,så att fria demokratiska val kan hållas.Mot den här bakgrunden önskar jag att det social-demokratiska regeringsskiftet hade inneburit en tydli-gare brytning med den förlegade och inställsammaKubapolitik som tidigare socialdemokratiska rege-ringar har fört. Kan vi förvänta oss ett mer aktivt stödtill de demokratiska krafterna och människorättsor-ganisationerna på ?(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt under dagenssammanträde fick avgöras vid arbetsplenum onsdagenden 21 februari.1 § (forts.) Utrikespolitisk debattHandelspolitikAnf. 22 Statsrådet ()Fru talman! Utrikeshandeln har under efterkrigsti-den blivit en allt starkare drivkraft för ekonomisktillväxt. Världshandeln har växt snabbare än densamlade världsproduktionen. Det var den högsta siffran underde senaste två decennierna. Världshandeln ökadealltså nästan mer än världsproduktionen avvaror gjorde under samma tid.Denna utvecklingen är också ett mått på den alltsnabbare globaliseringen av världsekonomin, vilketockså har diskuterats i utrikesdebatten. Den ökadeinternationaliseringen av handel och produktion harskett bl.a. genom att handelshindren, tack vareGATT-rundorna, succesivt har minskat. Den harockså kunnat ske genom ekonomiska reformer ochden öppnare politik i fråga om handel och investe-ringar som förts i många länder under de senaste 10-15 åren.Trenden är tydlig världen över, särskilt i ,men också i och på många andra håll.Allt fler länder öppnar sina marknader och stärkerfrihandeln. Tillväxten och konkurrenskraften ökarockså mest i de länder som frigör sin handel. Genomatt frihandel uppmuntrar producenterna att hålla nedpriserna och förbättra kvaliteten kan den bidra till attöka vanliga konsumenters välfärd.I ett allt öppnare internationellt klimat förändrasformerna för handelsutbytet. Informationsteknikenspelar en allt större roll. Kapital flyttas sekundsnabbt,som ni vet. Det som förr var handel med industrivarorär ofta handel med en kombination av varor ochtjänster. Handel och investeringar går allt mer hand ihand.Själva produktionssystemen blir också mer inter-nationella och globala. Forskning och utveckling,komponenttillverkning och sammansättning sker oftai olika länder . Svenska företag är inga undantag.Förra året hade de 20 största svenska företagen vä-sentligt fler anställda utomlands än i Sverige.Internhandeln inom de multinationella företagenblir också allt större. uppskattas den handelnvara omkring en tredjedel av den totala världshandeln.Globalisering innebär också omfattande geografiskatyngdpunktsförskjutningar i världshandeln. De engång dominerande handelsflödena över harförskjutits mot framför allt Asien.Ostasien har haft engenomsnittlig tillväxtökning på . Ost-asien svarar för ungefär en fjärdedel av densamlade världsproduktionen, att jämföras med deungefär som jag tror man hade . Enligtolika prognoser skulle en framskrivning av de trendersom råder nu innebära att om tre decennierskulle ha samma BNP som och tillsam-mans. Sådana prognoser är ju alltid osäkra och skaki-ga, men de ger en antydan om den ekonomi somfinns.Ostasiens enorma ekonomiska tillväxt har i höggrad varit exportledd. Men utvecklingen i Ostasienvisar också tydligt att världshandeln inte är någotnollsummespel, där den enes bröd är den andres död.De exportökningar som dessa länder uppvisar motsva-ras eller överträffas av en ökad import. Dynamiskaexportörer är också dynamiska importörer. Därmedöppnas också nya exportmöjligheter och möjlighetertill sysselsättning för och andra länder.Världshandeln ökar alltså snabbt. Men ännu snab-bare ökar direktinvesteringarna i andra länder. Det ärenligt regeringens uppfattning ett starkt argument föratt skapa fungerande multilaterala spelregler på dettaområde.Fru talman! som det internationella be-roendet ökar snabbt har också intresset för regionalthandelssamarbete ökat. Det kan synas som en paradoxatt det parallellt med att VärldshandelsorganisationenWTO nu inrättats tas regionala initiativ i en omfatt-ning som faktiskt saknar motstycke i historien. Låtmig bara nämna några av de viktigaste: det nordame-rikanska frihandelsavtalet , som enligt pla-nerna skall bli ett allomfattande frihandelsområdemed , APEC, detregionala ekonomiska samarbetet i Stillahavsregionenmed frihandel planerad till år 2010-2020 och AFTA,ett frihandelsavtal som betyder att tullarna mellanländerna i skall vara avvecklade år 2003.Allmänt ser regeringen positivt på de här regionalasträvandena. Regionalt samarbete har fungeratsom komplement till multilaterala förhandlingar iGATT, och på många sett också aktivt understött denmultilaterala utvecklingen. eget agerandeunder är ett exempel på en så-dan positiv samverkan. som vi har fördjupatvårt samarbete i genom EFTA, avtalet medEG, och fullt medlemskap i har viaktivt stött och drivit på i multilaterala förhandlings-rundor inom ramen för GATT.Ett annat exempel är EU:s transatlantiska samar-bete med som nu aktivt driver på.