prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Vi tycker att det ur rättssäker-hetssynpunkt bör vara och inte kommu-nerna som står för insynen.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Även andra talare har ställt fråganom hur många av dem som finns i detta parlamentsom har besökt en fristående skola.Jag sade att det finns okända ting bakom dörrarna,men jag sade också i min tidigare replik att så varfallet även i den kommunala skolan. Jag kan intesvara på vad som förekommer bakom dörrarna påvarje fristående skola, och jag saknar debatten omvilka verksamheter som försiggår - inte för att jag ärmisstänksam utan för att jag är nyfiken, vetgirig ochvill lära mer. Därför vill jag ha insyn.Om jag vore kommunpolitiker och skulle ge ele-ver stöd efter deras särskilda behov, måste jag vetahur verksamheten ser ut. Annars skulle jag inte kunnafördela de ekonomiska medlen rättvist.Jag vidhåller det jag sade i mitt inlägg; för mig ärinte insyn något negativt ord. Om vi ska arbeta enligtmönstret att elevens behov och förutsättningar skallstyra måste vi veta vad som förekommer i verksamhe-ten. Vi måste veta om där finns speciallärare, talpeda-goger eller vad det nu är som behövs. Annars kan viinte låta resurserna komma eleven till godo.Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Fristående skolor är en del avsvenskt skolväsende och skall så förbli. Friståendeskolor är varken bättre eller sämre än kommunalaskolor. Fristående skolor är, precis som kommunalaskolor, sinsemellan mycket olika och kan inte bedö-mas i klump. Man måste ha respekt för de stora skill-nader som finns.Jag tror att fristående skolor kan bidra till att för-nya skolväsendet och skapa större mångfald i skolvä-sendet. Jag tror inte att det sker automatiskt, men detfinns en sådan möjlighet.Vi har också kunnat se att några fristående skolorhar gått före i vissa frågor. Jag tycker t.ex. att det ärintressant hur ett antal fristående skolor tagit till varaett stort föräldraengagemang på ett föredömligt sätt.På samma sätt går vissa kommunala skolor före iandra frågor. På så sätt bidrar man till en utvecklingav det totala skolväsendet och till en mångfald som ärbra för svenskt skolväsende.Dagens beslut som snart skall fatta harföregåtts av en mycket lång och ganska högljudddebatt. Det har varit olyckligt på många sätt att debat-ten har tillåtits bli så högljudd och ibland väldigt fullav överdriven retorik.Det har funnits många skyldiga till detta, och jagtänker inte i första hand på kammarens ledamöter.Men jag vet också att det förekommit överdrivenhögljuddhet från samtliga partier, och mitt eget partihar inte varit oskyldigt. Det är viktigt att vi nu försö-ker tona ned en del av den tomma retoriken och disku-tera de förslag vi faktiskt skall besluta om.Det har varit jobbigt för dem som går i friståendeskolor eller har sina barn i fristående skolor undertiden debatten har pågått. De har inte känt någontrygghet utan känt oro för vad somskall gälla. De har lyssnat än på den ena, än på denandra och inte varit säkra på vad som gäller. Ocksåför deras skull tycker jag att det är angeläget att vi tarned debatten till att handla om de sakfrågor som viskall besluta om och inte lägger in en massa andraföljder som inte går att utläsa av de förslag som lagtsfram.Det är viktigt att det finns en acceptans i Sverigeför det svenska skolsystemet. Det har oerhört storbetydelse för hela den svenska skolan att det finns enlegitimitet.De fristående skolorna är inte många. Men det ärändå så att de fristående skolor som finns och devillkor och regler som gällde för dem under den bor-gerliga regeringen kom att uppfattas som en gräddfilav många som inte går i fristående skolor. Det uppfat-tades som om man lät de fristående skolorna expande-ra på den kommunala skolans bekostnad. Det ledde påmånga håll till ilska och irritation hos dem som gick iden kommunala skolan.Det är viktigt att inse att detta är en fråga manmåste ta hänsyn till som politiker. Det är viktigt attdet finns en acceptans hos alla i för de reglersom gäller för svenska skolor, också hos dem somväljer att inte gå i en fristående skola. Det blir omöj-ligt för de fristående skolorna att arbeta under någor-lunda trygga och lugna förhållanden om de hela tidenskall vara utsatta för en debatt där de misstänks för attleva på andra skolors bekostnad eller ha en gräddfilmed mer förmånliga villkor än de kommunala skolor-na.Detta gäller särskilt när man talat om schablontill-delningen, procentsatsen i bidragen. Det går natur-ligtvis aldrig att säga om eller är mer ellermindre än vad den kommunala skolan bredvid får.Det beror på hur mycket just den skolan får och hurfördelningen av medlen ser ut i kommunen. Därförhar det varit olyckligt, och man har kunnat påvisabåde att de fått mer betalt och att det blivit mindreersättning än vad som gällt i en skola.Det finns därför en stor styrka i att vi nu klargöratt det är eleven som skall ha samma rätt till stöd ochsamma resurser oavsett om man väljer att gå i enfristående eller skola.Det finns också anledning att i den här debattensäga att och har lyckatshålla huvudet kallt i en mycket upphettad debatt ochklarat av att se till sakfrågorna. De har aktivt tagitansvar för en helhet som blir bra både för de kommu-nala och för de fristående skolorna.Jag tror att det är viktigt att inse att man måste tahänsyn till hela skolväsendet.Ola Ström ställde en fråga tidigare. Den löd unge-fär så här: Varför har ni socialdemokrater inte gjortsom har velat?Det har vi inte gjort därför att vi måste ta ansvarför hela skolsystemet. Vi måste ta ansvar för allaelever, både de som går i kommunala skolor och desom går i fristående skolor. Det skall inte vara så attde som väljer att gå i kommunala skolor skall styraalla regler bara för att de är många fler. Men det skallnaturligtvis inte heller vara så att det bara är de somgår i de fristående skolorna som skall styra reglerna.Vi måste göra kompromisser som blir hållbara förhela skolsystemet. Jag saknar i debatten ansvaret förhelheten och för acceptansen i hela skolsystemet förde regler som gäller.Jag tycker att det är en bra helhet som riksdagennu har att besluta om. Den sätter eleven i centrum. Vikoncentrerar oss på elevens rätt till en utbildning avhög kvalitet med en allsidig och saklig undervisning.Vi koncentrerar oss på elevens rätt att själv välja ivilken skola man skall gå och att få ekonomiska möj-ligheter att kunna genomföra det valet både genom attinte vara tvungen att betala några elevavgifter ochgenom att få rätt till motsvarande stöd som man skulleha fått i den kommunala skolan. Vi koncentrerar osspå elevens rätt till likvärdiga villkor när det gällerkvalitet och valmöjlighet oavsett om det handlar omval mellan olika kommunala skolor eller mellan enkommunal och en fristående skola.Regeringens förslag innehåller två delar, dels enskärpning av kvalitetskraven när det gäller de fristå-ende skolorna, dels förslag för större rättvisa mellanelever.Låt mig börja med att kvalitetskraven skärps. Jaghar fått frågan från medierna om dettakommer att leda till förändringar i de fristående sko-lorna. Det kan jag inte svara på eftersom jag tror attmånga av de fristående skolorna uppfyllerdessa krav. Men det är bra att det blir tydligt sagtvilka krav som gäller. Det är bra att vi talar om attsamtliga fristående skolor, precis som de kommunalaskolorna, skall följa läroplanens värdegrund i alladess delar.Sedan tror jag att de allra flesta skolorna redan gördet, men det är bra att vi talar om det. Det är också ettsätt att skapa acceptans för skolsystemet. Man vet vadsom gäller. Också den som inte själv har möjligheteller vill gå i en fristående skola vet att de som väljeratt göra det får en undervisning som är likvärdig medden som sker i kommunala skolor. Man riskerar inteatt utsättas för en undervisning som inte är saklig ellerallsidig. Det är bra att det uttalas.Vi har också tydliggjort att undervisningen i sko-lan sker i ett socialt sammanhang. Det är viktigt meddet samspel som sker mellan eleverna. Det är formu-lerat så att en fullt utbyggd skola bör ha minst 20elever om det inte finns särskilda skäl - vilket det kanfinnas i vissa fall - för att det skall vara en mindreskola.Vi har också tagit upp att tillsyn be-höver förändras och utvecklas, bl.a. mot bakgrund avatt de fristående skolorna har blivit fler under de se-naste åren.En fråga som jag tycker är angelägen att följa upphandlar om kvaliteten och kompetensen hos lärarna ide fristående skolorna. Vi vet av undersökningar avandelen behöriga lärare i fristående skolor att ungefärhälften av lärarna har behörighet. I den kommunalaskolan är det som har full behörighet. Det ären allvarlig varningssignal. Därför tycker jag att det ären av de frågor som man behöver titta litet närmarepå. Den handlar om elevers rätt till likvärdig under-visning.Vi lägger också fram förslag om större rättvisa föreleverna. Jag tror att det är oerhört viktigt också närdet gäller acceptans och legitimitet för skolsystemet.Vi föreslår att inga skolor skall ta ut elevavgifter,varken fristående skolor eller kommunala skolor därförbudet redan gäller , för att vara till-gängliga för alla. I gengäld skall man ha rätt till sam-ma tilldelning av resurser oavsett om det är en kom-munal eller en fristående skola. Beräkningsgrundenskall vara densamma oavsett huvudman för verksam-heten.Vi väger också in de villkor som kommer att gällaför de elever som väljer att inte gå i den friståendeskolan när det skall avgöras om en ny fristående skolaskall etableras. Detta har debatterats mycket. Det harframställts i debatten som om det är kommunen somavgör om en ny skola skall etableras. Det är inte detsom regeringen har föreslagit och som utskottsmajori-teten nu föreslår att besluta. Förslaget är juatt det är som avgör om en ny skola skallfå etableras eller inte. Men när man fattar beslutetskall också väga in hänsyn till de eleversom kan påverkas men som inte kommer att gå i denfristående skolan. Lagstiftningen är ut-formad på det sättet när det gäller fristående gymna-sieskolor. är det ju så att regeringen har tilluppgift, enligt den lagstiftning som ladefram som skolminister, att väga in om det får påtagli-ga negativa konsekvenser för andra elever när en nyfristående gymnasieskola skall etableras. föreslårvi en liknande ordning också för grundskolorna medden skillnaden att det är som skall göraden bedömningen.Vi föreslår också att alla elever, också de som gåri fristående skolor, skall ha rätt till hemspråksunder-visning, skolhälsovård och att omfattas av sammasekretessregler som gäller i den kommunala skolan.Jag tycker att det är ganska självklart att det skallgälla.Jag vill kommentera en sak som re-presentant tog upp i debatten. Jag tycker attUlf tog i ganska starkt för att försöka svartmålaoch vantolka de förslag som regeringen har lagt framoch som jag hoppas att kommer att ställasig bakom. Jag skall inte kommentera alla. Jag skallkommentera en sak.Det är helt fel att kommunerna inte är skyldiga attbetala för elever med särskilda behov eller funk-tionshinder. Det är inte förslaget från regeringen ochutskottsmajoriteten. I stället säger vi ju i propositio-nen att kommunen är skyldig att betala utifrån elever-nas behov. Det är ju skillnaden mot det förslag sommoderaterna var med och lade fram om schablonen.Nu talar vi om att det är utifrån elevernas behov somresurserna skall fördelas. Vi säger också uttryckligenatt det första och det naturliga är att eleven skall fåsina behov tillgodosedda i den skola som man väljeratt gå i.Det finns ett undantag, och det undantaget är det-samma som gäller för kommunala skolor. har redan tagit upp den frågan. Det finnsingen anledning att ha en annan lagstiftning för ett valtill en fristående skola än vad vi har när det gäller valmellan två kommunala skolor. Om man inte anser attden begränsningen skall finnas ytterst när det gällerval till en fristående skola undrar jag hur man ser påden begränsningen när det gäller den kommunalaskolan. Jag kan förstå den oro som man kan känna -och jag vet att flera organisationer för handikappadekänner en stor oro - för att detta skall misstolkas pådet sätt som har gjort. Just därför kommerregeringen att särskilt ge i uppdrag till attnoga följa tillämpningen av detta så att det inte blir ensådan vantolkning som den som gav uttryckför.Jag vill också gärna säga att det är litet magstarktatt som moderat ta upp den här typen av kritik motregeringens förslag. Med den lagstiftning som mode-raterna var ansvariga för fanns det ingen skyldighetför en fristående skola att ta emot samtliga elever. Detfanns inte heller någon rätt att få resurser om elevenkostade mer än vad schablonen gav. Det var den manhade rätt till.Jag kommer ihåg då mo-deraterna satt i regeringen när jag vaknade upp ochlyssnade på radion. Då fick jag höra den moderatastatssekreteraren i uttala sigom ett fall där en fristående skola utanför Stockholmhade nekat en funktionshindrad elev tillträde. Stats-sekreteraren förklarade att det var helt riktigt. Efter-som man bara får är det klart att man inte kan taemot dyrare elever i en fristående skola. Om man ärmoderat tycker jag att man skall tala med litet mindrebokstäver i den här frågan.Herr talman! Avslutningsvis vill jag klargöra attmin syn på skolsystemet är att fristående skolor skallfinnas med som en del i det svenska skolsystemet. Jagtror att det är viktigt för individen att ha möjlighet ochrätt att välja vilken skola man vill gå i. Den rättighe-ten att välja skall gälla både mellan kommunala sko-lor och fristående skolor. Jag vet att väldigt få utnytt-jar den rätten. Men jag tror att också många av demsom inte utnyttjar den rätten tycker att det är bra attden finns och att det är en viktig möjlighet som ocksågör det möjligt att ställa större krav på den skola mangår i.Jag tycker att det är viktigt att värna om en accep-tans för ett skolsystem som ger möjlighet till val mel-lan olika skolor, för individens skull. Däremot tror jaginte, herr talman, att vi någonsin kommer att få - jaghoppas att vi aldrig kommer att få - ett skolsystemsom är grundat på en marknad där skolor konkurrerarom eleverna och där eleverna har ett särskilt pris påsitt huvud och väljer skola som man väljer vara på enmarknad. Så tror jag aldrig att elever och föräldrarkommer att vilja förhålla sig till skolan. Jag hoppas attvi aldrig, så länge jag har inflytande, skall få en sådanutveckling av svenskt skolväsende.Anf. 60 () replik:Herr talman! Det är tydligen inte bara en tå, utanmånga tår som blir ömma för socialdemokraterna närman tar upp frågan om handikappade elever. Jag skallbe att få citera från portalparagrafen i propositionen:"Om en elev har ett omfattande behov av särskiltstöd, skall kommunen inte vara skyldig att lämnabidrag för det särskilda stödet, om betydande organi-satoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår förkommunen. "Det gäller alltså för en elev med särskilda behov.Det har vi vänt oss emot. Ni säger att kommunen inteär skyldig att ge bidrag. I stället får alltså friskolansjälv stå för detta. Det gör ju att handikappade eleverreellt sett inte kommer att ha någon möjlighet att väljafriskola eftersom kommunen inte kompenserarfriskolan. Detta är, , kommunalt god-tycke och politiskt tyckande som drabbar handikap-pade elever. Försök inte smita ifrån det misstaget.Kom i så fall med ett nytt förslag till där niändrar förhållandena.Sedan har vi, herr talman, detta med att kvalitets-kraven skall skärpas för friskolorna. Det är väl i ochför sig bra om man gör det. Men jag har ändå funde-ringar kring detta. Det framkommer ju i ganskamånga rapporter, när vi besöker skolor eller läserpress och medier att mobbningen ökar, att lärare kän-ner sig trötta och att undervisningsresultaten är dåliga.Beror detta på de fristående skolorna? Är det de somär problemet? Nej, det är de inte. Dessa frågor komupp i , där socialdemokraterna oftaförsökte påvisa att friskolorna var sämre. De var intesämre. De hade snarare bättre resultat.Det avgörande är trots allt att snabbt kommer med förslag till närdet gäller kvalitetskraven och problemen i den offent-liga skolan. Det är inte friskolan som är problemet.Det är i den offentliga skolan som det finns storaproblem. Det blundar ni för, och det tycker jag ärtragiskt.Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart att det behövs insat-ser även när det gäller kvaliteten i den kommunalaskolan. Men debatterar vi förslag om den friståen-de skolan.Låt mig citera ur propositionen, . Viskriver:"Vi anser att en elev som behöver särskilt stöd iförsta hand skall få detta vid den skola som han ellerhon vill gå i. Skolans uppgift är att anpassa sin orga-nisation och sin undervisning så att hänsyn tas till allaelevers behov och förutsättningar. De elever sombehöver särskilt stöd skall få det. Om behovet av stödär av sådan omfattning att det skulle medföra bety-dande ekonomiska eller organisatoriska svårigheterför den fristående skolan, bör det i likhet med vadsom gäller för vara möjligt för den fristå-ende skolan att inte ta emot eleven. "Vi föreslår alltså att samma regler skall gälla förval till fristående skola som för val mellan kommuna-la skolor. Men vi säger också uttryckligen att detnormala är att man får det stöd man behöver och deresurser som behövs för att ge det stödet i den skolaman väljer, på samma sätt som det är det normala närman väljer mellan kommunala skolor.Jag skulle vilja att svarar på frågan: VillModeraterna ta bort den här paragrafen för de kom-munala skolorna, eller vill man bara göra det när detgäller val till en fristående skola?Anf. 62 () replik:Herr talman! Vi är motståndare till skärpningen,både när det gäller fristående skolor och när det gälleroffentliga skolor. Det borde ha framkommit i debat-ten.Men jag har en fråga till . Det ärvisserligen som säger. Jag känner tillatt det står så i propositionen. Det står också i betän-kandet. Men om ni har den utgångspunkten, varförskriver ni också att om en kommun får organisatoriskaoch ekonomiska problem skall man slippa att ta emoteleven? Varför skriver ni in det? Varför låter ni inteenbart den första delen som självciterade stå, utan även resten? Det skulle jag vilja hasvar på.Jag skall också ta upp en annan sak. nämnde i sitt anförande att av lärarna ifristående skolor har behörighet. Vad beror det på? Imånga Walldorfskolor har man en egen lärarutbild-ning som regeringen varken godkänner eller ger eko-nomiska resurser till. Finns det en speciell pedagogiksom regeringen inte godkänner, och ger regeringeninte ekonomiska bidrag till högskoleutbildningen,säger det sig självt att andelen behöriga lärare i densocialdemokratiska tappningen blir lägre. Det är inteså konstigt.Det stämmer att eleverna inte känner trygghet ifristående skolor. Frågan är om de kommer att kännatrygghet när det görs neddragningar och friskolornasmöjlighet att verka framöver minskas. Det görs till-sammans med kommunerna. avgör ytterstom en skola skall få bidrag eller inte. Man tittar på depåtagliga ekonomiska konsekvenserna för en kom-mun. Men det säger sig självt att möjligheten för attstarta nya friskolor kommer att minska radikalt.Den andra frågan som inte har fått svar är: Varförskall en friskola inte få växa? Varför skall ,om friskolan är väldigt populär, kunna dra in tillstån-det? Det är fullständigt befängt, herr talman, att manöver huvud taget har en sådan tanke.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! svarar inte heller nu påfrågan om han vill ta bort den lagstiftning som ger enbegränsning i rätten att välja och som inte handlar omatt det uppstår organisatoriska och ekonomiska pro-blem, utan om att det finns betydande ekonomiskaoch organisatoriska svårigheter. Lagstiftningsmässigtär det en mycket skarpare formulering än den som UlfMelin låtsas att han citerar. Vill ta bortden lagstiftning som gäller de kommunala skolorna?Eller skall det vara så att den inte gäller bara i frågaom val till en fristående skola?Jag skall svara på fråga. Anledningentill att vi tar med formuleringen i lagstiftningen är attden socialdemokratiska regeringen till skillnad frånden borgerliga regeringen lagstiftar om den friståendeskolans skyldighet att ta emot alla elever. Det är enskyldighet som den fristående skolan tidigare inte harhaft. I den lagstiftning som var ansvarigför fanns ingen sådan skyldighet för den friståendeskolan att ta emot de elever som sökte sig dit.Vi tycker att det skall finnas en sådan skyldighet,att den fristående skolan inte skall kunna värja sig ochbara ta emot vissa utvalda elever. De skall i ställetvara skyldiga att ta emot alla de elever som söker sigdit, i mån av plats naturligtvis. Eftersom vi vill ha ensådan rättighet för eleven att välja och en skyldighetför skolan att ta emot eleven, har vi fört in det i lagen.Det blir då på samma sätt som för en sko-la. Den kommunala skolan är också skyldig att taemot de elever som söker sig dit i mån av plats. Förden finns en motsvarande lagstiftning som i ytterstafall säger att om det blir betydande ekonomiska ochorganisatoriska svårigheter finns det en möjlighet attplacera eleven i den skola som kan tillgodose de be-hoven. Vi har infört motsvarande lagstiftning för defristående skolorna. Vi har gjort en likhet mellankommunala och fristående skolor. Det är en likhetsom nu påstår att han inte vill ha när detgäller undantagen. Tycker att det är bra lagstiftar om skyldigheten för de fristående sko-lorna att ta emot alla elever? Är det en bra lagstiftningoch behöver den i så fall inte se ut på samma sätt somför den kommunala skolan?Anf. 64 () replik:Herr talman! säger i sitt anförandeatt debatten om friskolorna har varit hög-ljudd och het, och att det är beklagligt att det harblivit så.Jag tycker att det är litet historielöst att kommen-tera debatten på det sättet. Vi har ju fåttslåss för friskolornas rätt att över huvud taget få fin-nas. Det är faktiskt inte stora delar avsocialdemokraterna - nästan alla får man nog säga -var radikalt emot friskolor. På så sätt har det skett entillnyktring; det måste man tillstå. Då är det inte såkonstigt om vi försöker höja rösten i debatten. Kanskehar det också bidragit till den omsvängning som so-cialdemokraterna ända har gjort. Det skall tillgodo-räknas dem. Tyvärr har de inte nått ända fram.Det är inte särskilt länge sedan som det användesväldigt konstiga ord när man beskrev t.ex. friskolor-nas ekonomiska resurser. Det är bara ,under den här mandatperioden, vi diskuterade det.Det har använts ord som guldregn över friskolorna,överkompensation osv. Ordet överkompensationanvändes när friskolorna ändå fick lägre bidragän de kommunala skolorna. Det är en fantastisk ord-vrängning.Ylva säger att vi måste acceptera att re-sonemang har funnits i kommunala skolor om attfriskolorna konkurrerar ut dem, bl.a. med medel. Jagtycker inte att man skall acceptera det. Jag tycker inteatt man skall vara tolerant mot intolerans. Om manhar bestämt sig för att friskolor är en rättighet - vilketvi i anser - skall man också löpa linan utoch kunna försvara detta ute i verksamheten. Det äringet problem bland folkpartister och andra borgerligapolitiker, utan det är ett internt socialdemokratisktproblem. Där har och andra ett stortmissionsarbete framför sig.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag tänker fortfarande stå fast vid detjag har sagt. Jag tycker att det är olyckligt med enväldigt högljudd debatt. Den kanske är bra för enskil-da partier, men jag tror inte att den är bra för de fri-stående skolorna. Jag beklagar trots allt att vi fattarbeslut som föregåtts av en debatt i ett sådant här ton-läge.Jag tror inte att lyssnade riktigt upp-märksamt, eller så uttryckte jag mig oklart. Jag ansersjälvfallet inte att man skall acceptera misstro mellanskolor - särskilt inte om den är felaktigt grundad.Men jag anser att man som ansvarig politiker måste setill att ta ansvar för hela skolsystemet. Man måste setill att ta ansvar inte bara för rätten att välja en fristå-ende skola, utan också för rätten att välja en kommu-nal skola. Man måste ta ansvar för att helheten uppfat-tas som legitim av det svenska folket och av elevernai samtliga skolor.Anf.