prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Jag tyckeratt det är bra med det klargörandet, och vi i utskottethar fått hjälp av andra utskott att fatta beslut om attdet skall finnas en sådan möjlighet.Det är självklart att det skall finnas en möjlighetatt kunna så att säga lämna direktiv åt sitt öde, attkunna säga till EU att vi inte accepterar detta - ochdetta framför allt med tanke på oss som representanterför oppositionspartier och inte regeringsföreträdare.Vi har ju inte någon som helst konkret möjlighet attpåverka de beslut som fattas inom EU. Vi kommer inalldeles för sent i beslutandeprocessen och vi har inteheller någon riktig insyn i vad som händer.Det handlar förstås om inkörningsproblem. Vi ärovana vid situationen. Det är också regeringen. Mendet handlar även om EU:s struktur. EU är ovant vidatt politiska partier i enskilda länder vill ha inflytandeöver det som händer på ett konkret och vettigt sätt.När det sedan gäller betänkandet vill jag till attbörja med yrka bifall till reservation nr 2, där det tasupp två saker. Den ena handlar om att bör gåföre med en hårdare miljöklass 1 vad gäller avgaskravför fordon. Det är viktigt att vi som enskilt land gårföre med goda exempel som visar att det är möjligtmed hårdare miljökrav, vilket vi skall bevisa medhjälp av detta. Det är olyckligt att utskottet inte hargått på den linjen. I stället väljer man att avvakta ochse om det händer någonting inom den europeiskaunionen. Det är klart att det kanske gör det, men detkommer att ta en enormt . Som jag ser det ärmiljöfrågor och bilismen ett av de största områdensom vi behöver diskutera när det gäller utsläpp, kom-munikationer och transporter.Också jag kan hålla med om att bilar är viktiga förglesbygden - som tidigare var inne på.Men i det stora hela utgör bilismen ett mycket stortproblem.Jag tycker faktiskt att det är litet vekt att Sverigedå inte kan göra en ynka liten markering genom att haen hårdare miljöklass.Det andra som reservation nr 2 tar upp är att detinte är regeringen som skall besluta om hur miljöklas-serna skall se ut. Jag tycker att det är enormt viktigtockså. Det är som skall fatta de besluten,möjligen i ett samspel med regeringen och andraländer när det handlar om gemensamma regler. Menjag tror inte att det är speciellt bra att regeringen gesegen möjlighet och rätt genomföra detta.Jag går vidare och yrkar bifall till reservation nr 5i det här betänkandet. Rubriken är Försäljningsskatt iolika miljöklasser. Det handlar om relationer mellanmiljön och skattenivåer på olika sätt. Jag tycker att dethelt självklart att miljövänligare bilar skall prioriterasoch ges en fördel rent ekonomiskt, vilket inte sker här.I det betänkande som vi har att diskutera står detatt det skall vara ekonomiskt olönsamt att installeraavancerad reningsutrustning på den bil som man harköpt. Det är faktiskt förkastligt. Vi vill ha det precistvärtom. Jag tycker att det skall prioriteras ekono-miskt om man köper en bil och vill utveckla den bilenpå något sätt och installera en rening som gör den mermiljövänlig.Ola var inne litet på detta med ekonomis-ka styrmedel. Jag tycker att det är litet konstigt inte kan stödja den här reservationen om man synen som han gav uttryck för. Jag tycker att detskulle vara alldeles självklart för flera partier änVänsterpartiet och att ställa upp på denhär reservationen. Vi försöker ju ha en profil i Sverigesom EU-land. Det här är väl en ypperlig profil att förafram, nämligen att miljövänligare bilar skall priorite-ras och vara mer ekonomiskt lönsamma att ha änandra bilar.Anf. 58 ()Fru talman! Det här är ett mycket intressant be-tänkande. Det är egentligen ett betänkandet som base-ras på en proposition som visar hur det kanske blir iframtiden där egentligen blir ett transpor-torgan där det som är beslutat i EU bara skall klubbas,där vi partier som finns i opposition egentligen intehar så speciellt stor möjlighet att tycka till och där detinte heller finns någon större möjlighet för riksdagenatt fatta ett eventuellt annat beslut än det som redan ärklubbat i Bryssel.Vi i är mycket kritiska till den här ty-pen av hantering. Vi måste se till att bevara demokra-tin i . Vi måste se till att få upp frågor i kam-maren på ett så tidigt stadium att det finns en möjlig-het att påverka vad som händer där nere. Såsom det äri dag, när vi har som skall hantera EU-frågorna, kommer vi oftast in . Om vi skallkunna ha en reell möjlighet att påverka borde varjefackutskott komma in när kommissionen har lagt framett förslag för att kunna ta ställning inför den debattsom sedan fortsätter nere i . Vi måste kunnavara med i behandling av olika förslag och inte somnu komma in när ministern skall åka nedpå ministerrådsmöte ochfatta beslut. Det är alldeles . Då får vi den häreffekten att vi står med direktiv som innebär långtgå-ende konsekvenser för den svenska miljöpolitikenutan att egentligen ha möjlighet att påverka det hela.Det här betänkande är typiskt för detta. Det ärkanske inte så förvånande att det enda parti som bru-kar vara intresserat av miljön och som har uppmärk-sammat detta är . Den här propositionenär skriven på ett sådant sätt att det är oerhört svårt attse vad den egentligen handlar om.Direktiven fanns t.ex. inte med som bilaga, vilketvi i anser skall vara fallet. Det gör detmöjligt för riksdagsledamöter att se vad det handlarom. De utsläppsnivåer som diskuterades fanns inteangivna någonstans. Vi menar att en proposition intefår skrivas så här, fru talman. Den skall skrivas på ettbetydligt tydligare sätt så att vi verkligen kan se vaddet är vi skall besluta om.Miljöpartiet hade helst velat avslå hela den härpropositionen, eftersom vi anser att det inte skall se utså här när ett förslag läggs fram till kam-mare. Vi fick dock inte igenom det. Därför har vi enhel del reservationer om detaljer som vi tänker ta upp.I och med det här betänkandet slår vi fast i Sverigeatt skattelättnaderna skall vara betydligt lägre förvarje fordonstyp än den verkliga kostnaden för deanordningar som monterats för att uppfylla fastställdavärden och för monteringen i fordonet. Detta är tagetur ett EU-direktiv som gör det omöjligt för attha ekonomiska incitament för att få företagen att viljabygga för en bättre miljöklass. Det avspeglas också iförslaget. Man sänker alltså fordonskatten i ett fallfrån 65 000 till 6 000 och i ett annat från 20 000 till6 000 just därför att reningstekniken kostar ungefär6 000, och man får alltså inte ha en skillnad på skat-teklasserna som gör att det skulle löna sig att installe-ra en teknik som finns.Detta är mycket allvarligt. Det innebär att vi intekan ha ekonomiska incitament i miljöpolitiken på dethär området. Vi i anser att vi inte bordeacceptera detta i . Vi borde säga att vi vill hamöjligheter att ha ekonomiska incitament för att få enbättre miljö. Vi vill kunna ekonomiskt gynna det somär miljömässigt bättre. Det utvecklar vi i reservation5, som jag yrkar bifall till.Eftersom vi nu tydligen anser att vi skall anslutaoss till det här direktivet borde vi i alla fall se till attvägtrafiken inte blir så gynnad som den de facto blir.Tidigare har vi fått in 250 miljoner i skatt på det härområdet 1995. Detta sjunker alltså drastiskt i och meddet nya beslutet. Då menar vi i att rege-ringen borde få återkomma med ett förslag till hurman på något sätt skall kunna hämta in dessa pengarifrån lastbilstrafiken. Vi vet att just lastbilstrafi-ken är en stor miljöbov. Vi vet att den sprider utmycket partiklar och ämnen som vi inte vill ha ut iluften. Vi menar att vi borde hämta hem dessa skatterpå annat sätt. Jag yrkar därför bifall till reservation 6,där detta tas upp.I det här förslaget säger man också att det skallfinnas vissa fordonstyper som skall vara undantagnafrån de partikelgränsvärden som man anser att allaandra fordon skall klara av. Läser man de direktivsom finns som underlag för detta kan man se att deser helt annorlunda ut än den svenska lagstiftningen.Här ser man verkligen att bilindustrin har varit medom att skriva texterna. Det är en uppsjö av tekniskadetaljer i direktiven. Det är sida upp och sida ned medformler osv. Det är ett sätt som vi i aldrigskriver lagar på. Det svenska sättet att skriva lagar äratt vi talar om vilka gränsvärden som finns. Sedan ärdet upp till industrin att ta fram motorer och sådantsom passar till detta.Men här är det mycket detaljerat. Man säger t.ex.att vissa fordon med vissa motoregenskaper skall fåsläppa ut högre partikelhalt än andra. Den här typenav fordon går på distribution i tätorter. Man säger häratt det skall vara tillåtet att sälja dem fram till den 30september 1998. Sedan kommer de att rulla i tio årtill. Vi går alltså med på att precis det vi inte vill ha uti tätorterna, nämligen partiklar, nu skall få finnas trotsatt det t.o.m. står i propositionen att finns reningstek-nik för den här typen av fordon . Detta är mycketmärkligt. har protesterat emot det, och vianser att vi inte skall genomföra detta i . Vimenar att även de här fordonen, som faktiskt rullar istaden, skall klara de strängare kraven, dvs. 0,15 grampartiklar i stället för 0,25. Det är skillnad. Det innebär att vi får ut mycket merpartiklar. Jag yrkar därmed bifall till reservation 1,som tar upp detta.Vi har också fler reservationer i betänkande somjag naturligtvis ställer mig bakom, men för tids vin-nande räcker det med detta.Jag hoppas att jordbruksutskottet, som har börjatdiskutera detta, kan komma in betydligttidigare i hanteringen av den här typen av ärenden, såatt vi kan vara med i och få en levandedebatt om vad som skall gälla och inte skall gälla ochinte som komma in så sent att det egentligen ärsvårt att påverka beslutet.Anf. 59 () replikFru talman! Först tänkte jag bara, så att det blirrätt i protokollet, också formellt yrka bifall till reser-vation 5.Sedan vill jag säga till att Väns-terpartiet också har uppmärksammat att det finns storaproblem med den här propositionen. Vi är ju delaktigai två av reservationerna. Däremot betyder inte det attvi ser problemen som så stora att vi vill avslå helapropositionen. Det handlar förstås inte om att vi tyck-er att hanteringen av detta ärende har varit ypperligtoch bra, och att vi har fått insyn i vad som hänt innandet kom på vårt bord.Jag är fullt medveten om - det tog jag också upp imitt anförande - att vi egentligen inte har haft någotinflytande i det här fallet över huvud taget. Vi behö-ver förändra rutiner och regler för hur vi arbetar medEU-frågor, framför allt med frågor som är så enormtstora och viktiga som många är.Jag skulle vilja säga att jag tror att och jag är helt överens om att bilismen på olikasätt måste minskas och begränsas. Jag tror att en vägatt gå kan vara att jobba vidare på det förslag, somfaktiskt blev avslaget i EU, där storstäderna gått in föratt införa miljözoner där man inte för in den stora ochtunga trafiken i stadskärnorna. Det tyckte jag var ettfruktansvärt bra förslag, men EU har från olika in-stanser gått in och sagt att man inte kan göra så, attdet begränsar den fria konkurrensen och liknandesaker. Att införa det i stället tror jag kan vara ett om-råde som vi kan samarbeta kring.Anf. 60 () replikFru talman! Det här var inte på något sätt en kritikriktad mot . Det var inte meningen så,men det finns ju även andra partier där man brukarsäga att man är intresserad av miljöfrågor.Jag kan förstå att många av de EU-positiva parti-erna är väldigt tysta om den här propositionen. Maninser att detta egentligen är den första propositionendär vi som är EU-kritiska har svart på vitt på attmedlemskapet i EU betyder att vi backar på miljöom-rådet.Jag hade egentligen önskat att vi hade fått en litetmer principiell diskussion runt det här. Det är natur-ligtvis oerhört negativt för miljön att EU får den ef-fekten på den svenska lagstiftningen att vi inte längrekan gå före, och att man från regeringens sida inte villskapa en ny miljöklass 1 för att man är rädd att kanskegöra något fel ur EU-synpunkt. Vi anpassar oss blint,även när det gäller sådant som man faktiskt har pro-testerat mot på Ministerrådsmötena. Vi kan inte, närvi nu inte längre får göra som förut, nämligen haskatter i miljöklasserna, hitta något sätt att skapa enbeskattning på den tunga trafiken så att vi inte gynnarden på exempelvis järnvägstrafikens bekostnad.Jag är litet förvånad över att de partier som tidiga-re så envist har hävdat att EU är positivt för miljöninte stiger upp och förklarar hur de kan få ihop dettabetänkande med den åsikten. Där är vi från Miljöpar-tiet och förmodligen fullkomligt eniga.Jag är glad att i alla fall och jagkan föra den här debatten och visa att EU icke ärpositivt för miljön. Vi tar steg tillbaka.Anf. 61 ()Fru talman! Av de tidigare inläggen att döma kanman tro att det här betänkandet handlar om att för-sämra avgaskraven för de tunga fordonen. Så är intefallet. Detta förslag handlar om att vi skall skärpaavgaskraven. Vi tar också in de beslut som har fattatsinom EU.Sedan vi kom med i EU är vi skyldiga att följa debeslut som där fattas när det gäller kravnivåer påavgasutsläpp. I det här fallet har man beslutat att dens.k. B-nivån skall vara genomförd den 1 oktober1996. Det är vad betänkandet handlar om. Det före-slås alltså att de fordon som uppfyller B-kraven skallregistreras i vår miljöklass 2. Det finns ett undantagför mindre motorer; det är det som låter som ett ne-derlag för miljösträvandena. Det är fråga om ett un-dantag som är tidsbegränsat. Dessa mindre motorer,det rör sig framför allt om mindre distributionsfordon,föreslås klassas i miljöklass 3.När det gäller miljöklass 1 specificeras inga krav.Man kommer att börja förhandla om nya och stränga-re kravnivåer , och beslutförväntas tas 1998. Det är där vi skall vara med ochpåverka. Det är där de propåer som . har framfört här skall tas upp. Det är där vi skallframföra dem. Jag håller med om att vi behöverkomma in i ett tidigt skede och få med dessa åsikterredan i de förberedande diskussionerna. Det gör attmiljöklass 1 inte blir specificerad. Där fyller vi påmed de nya krav som kommer, förmodligen under1998.När det gäller det undantag från B-nivån som fö-reslås, har det redan vid förhandlingar inom EU påpe-kats att det finns teknik för att ställa strängarekrav, men vi har inte fått gehör för detta. Så fungerardet ju i verkligheten. Är man med någonstans där detfattas ett beslut, så gäller det beslutet. Vi är med i EU,så då gäller EU:s beslut.Betänkandet innehåller också förslag till föränd-ringar i bilavgaslagen som ger regeringen möjlighetatt meddela föreskrifter om typgodkännande, regist-rering och försäljning samt att fastställa kraven i mil-jöklasserna. Dessa förändringar görs för att vi på etttydligt sätt skall anpassa oss till den EU-rättsligalagstiftningen. Försäljningsskatten för tunga fordontas enligt förslaget bort i miljöklass 2, och sänks till6 i miljöklass 3.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i jord-bruksutskottets betänkande och avslag på samtligareservationer.Anf. 62 () replikFru talman! Jag vill bara göra på dilemmat med att å ena sidan säga attbetänkandet föreslår någonting, och å den andra sägaatt vi nu är medlemmar i den europeiska unionen ochdärför har att anpassa oss till de lagar och regler mandär bestämmer sig för - oavsett om vi har haft infly-tande över dem eller inte. Jag tycker att detta är ettjättetydligt exempel på hur man har hanterat den härfrågan. Det känns som att vi lägger oss platt, och jagförstår att yrkar avslag på alla re-servationer. Han anser inte att vi kan göra någontingannat än att anta detta betänkande, oavsett vad vitycker om det.Anf. 63 () replikFru talman! är det ju så att vi alldeles nyligenhar gått med i EU. Vi har därför inte kunnat vara medoch påverka från början. Det är det sättet vi måstejobba på. Jag hävdar fortfarande att om vi är med i ettsammanhang och har varit med om att fatta beslut, såfår vi ställa upp på de besluten.Jag hoppas, som jag sade tidigare, att vi i riksda-gen och jordbruksutskottet skall kunna vara med påett tidigare skede och påverka vilka åsikter vi skall taupp i förhandlingarna inom EU.Anf. 64 () replikFru talman! Alla partier och alla i jordbruksutskot-tet har sagt att vi skall vara med och påverka tidigare.Det finns ingen anledning att säga något annat.Det som är intressant är att ett flertal partier, där-ibland Socialdemokraterna, i debatten inför EU-medlemskapet hänvisade till att vi inte skall varatvungna att fatta beslut som begränsar oss själva vadgäller framför allt miljöfrågor. Vi skulle använda ossav miljögarantin. Då anser jag att vi skall göra det idet här fallet. Jag tycker att de reservationer somVänsterpartiet står bakom i det här betänkandet inne-håller alldeles ypperliga exempel på områden där viskulle kunna gå före. Sedan skulle vi kunna be dom-stolen, om någon anmälde till denna, att han-tera frågan och se om det är så att vi bryter mot EU:sregler och om vi kan få undantag på dessa områden.Det här handlar egentligen om miljöfrågor. Viskulle kunna använda oss av den garanti som mantidigare från ja-sidan hävdade fanns. finns denuppenbarligen inte kvar - det är så jag tolkar BerndtSköldestigs svar.Anf. 65 () replikFru talman! Jag skulle vilja avfärda någonting somhar sagts här , nämligen att detta är enskärpning av avgaskraven. Så är det inte. Det härhandlar om att vi nu bestämmer oss för att miljök-lass 1 och 2 skall kallas "B". Det finns ingenting ibetänkandet som gör att vi får en miljöklassning somär bättre än den vi har haft tidigare, ingenting!Jag skulle vilja fråga Socialdemokraternas företrä-dare: Var kan jag läsa att det finns någonting som ärbättre än det som vi har haft tidigare? Jag kan inte sedet, och jag har verkligen lusläst betänkandet. Jag kanse att det för koldioxid, kväveoxid och NOX-partiklarär exakt samma värden i den nya B-nivån som vitidigare har haft i miljöklass 1 och 2. Vi inför en nyklass 3, som omfattar distributionsfordonen, somalltså får en lättnad när det gäller partiklar. Det skulle jag vilja veta.Jag skulle också vilja veta: Delar Socialdemokra-terna den uppfattning som har, att när detgäller miljöfrågor i EU skall det vara minimikrav,dvs. det skall alltid finnas möjligheter för länder att gåföre? Om det är så, har jag svårt att förstå hur mankan acceptera att i det här fallet bli så totalt låst, bådeuppåt och nedåt. Här har vi alltså inte möjlighet att gåföre. Jag undrar: Hur stämmer det med vad ni tidigarehar sagt att vi skall kunna göra?Anf. 66 () replikFru talman! Vi har visserligen haft hårda mil-jökrav tidigare, och inordnar vi EU-kraven i vårtmiljösystem. Det kan tyckas att det undantag som nugörs i klass 3 innebär en försämring, men det är juunder en begränsad period. Vi har möjligheter att ide förhandlingar om ytterligare krav som påbörjasunder hösten att ta upp de krav vi vill ställa och fåmed dem, för att förbättra kraven ytterligare.Anf. 67 () replikFru talman! Om vi skall vara riktigt ärliga, kan vise att det inte har hänt så mycket när det gäller miljök-lassning av tunga fordon sedan Socialdemokraternabestämde sig för att skulle gå med i EU. Manhar faktiskt legat stilla är det gäller miljöklass 1, 2 och3, just därför att man ville vara i fas med EU när mankom in. Man visste att kravnivå B skulle hamna unge-fär på nivån för klass 1 och 2, och därför ville maninte ha en miljöklass som var strängare.Om vi tittar på teknikutvecklingen ser vi att denhar gått så långt att vi mycket väl skulle kunna habetydligt tuffare krav än vi har haft i klass 1 och 2. Viskulle ha kunnat skärpa kraven . Men deolika regeringarna har valt att ligga stilla på det härområdet. Det är också en obehaglig tendens. Det vi-sar, att när nu är medlem i unionen och upp-täcker att vi ligger litet före så minskar vi takten ochgör ingenting, och vi hoppas att EU skall komma ikapp. Det här är ett exempel där man från svensk sidahar betett sig så; ingenting sker.Detta visar också det faktum att man inte villskärpa kraven och få en ny miljöklass 1 - vilket voredet naturliga, om man menar att vi skall gå före närdet gäller miljökraven. Vi kan tyvärr se samma han-tering när det gäller kemikalier.Jag upprepar: Hur vill Socialdemokraterna att viskall gå före i miljöfrågor? Hävdar ni fortfarande attEU är bra för miljön?Anf. 68 () replikFru talman! Den möjlighet vi nu har är att driva dehär frågorna ännu hårdare i EU och få med oss ävenEU-länderna. Det är därför som vi lämnar öppet ifråga om miljöklass 1 , för att kunna se till attverkligen få hårdare krav i den klassen. Det gagnarmiljön, därför att det påverkar också de övriga EU-länderna - vi är ju inte ensamma då.Vårt sätt att driva det här framgent måste vara attvi ställer hårdare krav i de förhandlingar som förs iEU när det gäller de kravnivåer som skall gälla föravgasutsläpp m.m.Anf. 69 ()Fru talman! Vi behandlar nu ett betänkande frånjordbruksutskottet. Det här har alltså betraktats somen miljöfråga. har också yttrat sig, dådet även finns en skattefråga med i regeringens pro-position. Men de trafikpolitiska effekterna har intebehandlats, och trafikutskottet har inte blivit inblan-dat. Det saknas också samhällsekonomiska kalkyler.Som vanligt när det gäller sådana här frågor saknas ettsystematiskt synsätt på kostnaden för trafikens mil-jöskador och olyckor.I den aktuella propositionen behandlas främst deskärpta avgaskraven för tunga vägfordon men ävenvissa skattesänkningar för sådana fordon. Bekymret äratt helhetsbilden saknas inom skatteområdet, dvs. hurde här förändringarna påverkar trafikutvecklingen.Under de senaste åren har det fattats en rad separa-ta beslut som påverkar villkoren för olika transport-slag, men med det underlag som finns i ärendet är detsvårt att bedöma effekterna av regeringens förslag.Det är faktiskt inte ens tydligt om förslaget gör attregelsystemet blir sämre eller bättre anpassat till 1988års trafikpolitik, som vi var överens om.Folkpartiets politiska strävan inom trafikområdethar ett klart mål, nämligen att trafikpolitiskabeslut skall genomföras. har ända sedanriksdagen fattade detta beslut, , pekatpå att det i praktiken inte har förverkligats.Det som är viktigt i det här sammanhanget är attregelsystemen, bl.a. för vägfordonens skatter, vikteroch hastigheter, måste vara så utformade att den somfattar beslut om en godstransport känner av marginal-kostnaden för den aktuella transporten. Denna kostnadskall beräknas enligt samhällsekonomiska kalkylme-toder, innebärande att hänsyn tas till bl.a. miljöskadoroch trafikolyckor.Det finns dock en påtaglig risk för att regeringensskattesänkningsförslag här ger konkurrensfördelar åtlångtradartrafiken på järnvägstrafikens bekostnad ochatt det därför motverkar en rimlig värdering av mil-jöskador och trafikolyckor och trängsel. I så fallskulle förslaget vara samhällsekonomiskt ineffektivtoch göra att vi kommer längre ifrån ett genomförandeav beslutade trafikpolitiska principer. Det skulle dåvara till skada för miljöutvecklingen. Jag tänker då påden skattedel som finns i regeringens proposition.Därför förutsätter jag att regeringen, så snart ettsamlat underlag finns, återkommer till medde förslag som behövs för att öka den samhällseko-nomiska effektiviteten i transportsystemet och för attvi i skall närma oss ett genomförande av 1988års trafikpolitiska principer, som ju i det här avseendetockså håller på att anammas inom EU. EU har junyligen presenterat en grönbok, som handlar om in-ternalisering av de externa kostnaderna för transpor-ter, som det så vackert heter. Det innebär att den sombeställer transporten skall betala för miljöskador,olyckor och trängsel.Därför är vårt EU-medlemskap bra.