prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:43Onsdagen den 11 decemberKl. 9.00 - 18.0419.00 - 22.19Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 december.2 § Meddelande om kammarens sammanträ-desplanFörste vice talmannen meddelade att planen förkammarens sammanträden den 21 januari- delats ut till kammarens ledamöter.3 § Meddelande om komplettering i kamma-rens sammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om komplettering i kammarens sammanträdes-plan delats ut till kammarens ledamöter.4 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängt motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:58 Prövning av frågor om kyrkotillhörig-het för medlemmar i icke-territoriella församlingarKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition med hänsyn tilljuluppehållet skulle förlängas till den 22 januari1997.5 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats tisdagen den 10 decemberJuU1 Anslag till rättsväsendet Budgetåret 1997Mom. 1 (anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Votering:189 för utskottet20 för res. 1115 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 2 m, 25 c, 4 fp, 5 mpFör res. 1: 20 vAvstod: 72 m, 19 fp, 10 mp, 14 kdFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 1 kdMom. 2 (kriminalpolitikens inriktning)1. utskottet2. 3 (m)Votering:253 för utskottet73 för res. 323 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 1 m, 25 c, 24 fp, 20 v, 16 mp, 14kdFör res. 3: 73 mFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdGullan () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 12 (bevarande av den nationella beredskaps-styrkan)1. utskottet2. 10 (m, kd)Votering:238 för utskottet88 för res. 1023 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 25 c, 24 fp, 20 v, 16 mpFör res. 10: 74 m, 14 kdFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 15 (åtgärder inom EU mot den internationellabrottsligheten)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:301 för utskottet24 för res. 1224 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 74 m, 25 c, 19 v, 16 mp, 14 kdFör res. 12: 24 fpFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 3 v, 2 mp, 1 kdMom. 18 ()1. utskottet2. 15 (v, mp)Votering:289 för utskottet37 för res. 1523 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 74 m, 24 c, 24 fp, 14 kdFör res. 15: 1 c, 20 v, 16 mpFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 27 (domstolsorganisationen)1. utskottet2. 18 (m, fp, kd)3. res. 19 (c)Förberedande votering:111 för res. 1826 för res. 19188 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde res. 18.Huvudvotering:187 för utskottet110 för res. 1827 avstod25 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 20 v, 15 mpFör res. 18: 73 m, 1 c, 22 fp, 14 kdAvstod: 24 c, 2 fp, 1 mpFrånvarande: 9 s, 7 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 34 (utredning om frivårdens resursbehov)1. utskottet2. 22 (m, mp, kd)Votering:221 för utskottet104 för res. 2224 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 25 c, 24 fp, 20 vFör res. 22: 74 m, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 9 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 35 (regionindelning av kronofogdemyndighe-terna)1. utskottet2. 23 (c)Votering:293 för utskottet26 för res. 236 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 72 m, 22 fp, 19 v, 15 mp, 13 kdFör res. 23: 25 c, 1 mpAvstod: 2 m, 2 fp, 1 v, 1 kdFrånvarande: 9 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 37 (BRÅ:s verksamhetsinriktning)1. utskottet2. 24 (m, c, fp, mp, kd)3. res. 25 (v)Förberedande votering:154 för res. 2420 för res. 25152 avstod23 frånvarandeKammaren biträdde res. 24.Huvudvotering:174 för utskottet152 för res. 2423 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 1 fp, 20 vFör res. 24: 74 m, 25 c, 23 fp, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 39 (finansiering av brottsofferfonden)1. utskottet2. 26 (m, mp)Votering:236 för utskottet90 för res. 2623 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 25 c, 24 fp, 20 v, 14 kdFör res. 26: 74 m, 16 mpFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 40 (stöd till kvinnooch brottsofferjourer)1. utskottet2. 27 (c)Votering:262 för utskottet31 för res. 2733 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 72 m, 23 fp, 14 kdFör res. 27: 2 m, 25 c, 3 v, 1 mpAvstod: 1 fp, 17 v, 15 mpFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 41 (inrättande av brottsofferjourer)1. utskottet2. 28 (v)Votering:305 för utskottet20 för res. 281 avstod23 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 153 s, 74 m, 25 c, 23 fp, 16 mp, 14 kdFör res. 28: 20 vAvstod: 1 fpFrånvarande: 8 s, 6 m, 2 c, 2 fp, 2 v, 2 mp, 1 kdMom. 44 (lokala brottsförebyggande råd m.m.1. 29 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § betänkande 1996/97:UbU3Forskningspolitiken (prop. 1996/97:5)Anf. 1 ():Herr talman! tillhör de länder som undermånga år har legat långt framme vad gäller forsk-ningspolitiska satsningar. Den snabba kunskapsut-vecklingen och den ökade betydelsen för kunskap ochkompetens gör att regeringens minskning av forsk-ningsanslagen och hoten mot de fristående forsk-ningsstiftelserna är allvarliga. Neddragningar inomhögskolornas forskning avvisas av oss moderater,liksom ingreppen i de fria forskningsstiftelsernassjälvständighet.Regeringens neddragning av anslagen till forsk-ningsråden drabbar särskilt de medicinska, naturve-tenskapliga och tekniska forskningsområdena, trots attdet är inom dessa områden som har storautvecklingsmöjligheter. Utöver detta har regeringenkraftigt minskat anslagen till den tillämpade forsk-ningen, bl.a. till och . Dettagår på tvärs mot den forskningspolitik som efterfrågasi samhället i stort och i större delen av näringslivet isynnerhet.Vi moderater anser att forskningen har en mycketstor betydelse såväl för att värna grunden för ett öp-pet, dynamiskt samhälle som för att främja framåt-skridandet i när kunskaper har blivit ett alltviktigare konkurrensmedel. Bara genom att ligga iden absoluta forskningsfronten på viktiga områdenkan intressen främjas. En fri och starkforskning är i kombination med ett gynnsamt före-tagsklimat av grundläggande betydelse för en modernvälfärdsstat och dess konkurrensförmåga och utveck-ling.Är inte de svenska villkoren i ett globalt perspek-tiv goda flyttar företag och kompetens ut ur landet.God forskning och utveckling stärker däremot vårkonkurrenskraft. Viktigt i det sammanhanget är med-borgarnas utbildnings- och kompetensnivå samt frihetför forskarna att själva i största möjliga utsträckningbesluta om mål och medel för forskningen. Lika vik-tiga är oberoende forskningsinstitutioner, nära kontaktmellan högskola och näringsliv, ett bra företagsklimatsamt ett flertal av varandra oberoende forskningsfi-nansiärer.I har traditionsenligt forskning bedrivitssom offentligt finansierad grundforskning vid högsko-lor och universitet och som tillämpad forskning ochutveckling inom näringslivet. Historiskt har det fun-nits en samstämmighet mellan de politiska partiernaom en kontinuerlig utbyggnad av den statligt finansie-rade forskningen. Naturligtvis har det funnits skillna-der, i fråga om exempelvis hur stor del sektorsforsk-ning vi skall ha samt relationen mellan grundforsk-ningen och tillämpad forskning, men det har bara variten krusning på ytan i jämförelse med den skillnad isynen på anslagen till forskning som finns den härgången. Jag vet, för jag har varit med om samtligabeslut i den här kammaren som rör forskningspropo-sitionerna.Ytterligare ett av de områden som regeringen avi-serar mycket stora nedskärningar på är det internatio-nella forskningssamarbetet inom projekt som ,ITER och . Visserligen har regeringen tillsatten utredning. Kommittédirektiven är i varje fall färdi-ga och berör engagemang vid storskaligforskning. Men det slås klart fast på s. 5 i kommittédi-rektiven att besparingsbeloppet måste bli detsammasom regeringen har föreslagit, även om besparingarinom forskningsområdet, om utredaren så bedömer,kan fördelas på annat sätt än det i regeringens preli-minära beräkning budgetproposition. Detinnebär att aviserar nedskärningar av de häranslagen i storleksordningen . Det är väsentligtmer än något annat land. Det finns länder - det skallerkännas - där man diskuterar om man inte i det rå-dande budgetläget behöver se över anslagen till de härforskningsinstitutionerna. I exempelvisdiskuterar man en nedskärning på , men jämfördet med en nedskärning på , i stort sett en halve-ring av anslagen. Det är en väldig skillnad.Detta gör regeringen innan diskussioner har förtsmed våra kontraktspartner. Inte heller har de kontraktvi är bundna av sagts upp. Vilket intryck ger inte dettai den internationella forskningsvärlden! värre redan tagit skada av detta. Det goda ryktesom vi har i internationella forskningskretsar har fåttsig en fläck. Dessutom är det illa att de yngre forskaresom står i begrepp att satsa på projekt inom de härområdena naturligtvis kommer att avskräckas. Detkommer inte att bli pengar över för nysatsningar, ochtroligen kommer t.o.m. pågående projekt att avveck-las. Allt det där skall utredningen naturligtvis belysa,men skadan är redan skedd.Sverige har deltagit i EU:s forskningsprogrammed stor framgång. Det gäller speciellt teleteknikpro-grammen. Just nu pågår det fjärde ramprogrammet,och det femte kommer att börja . Vi modera-ter har haft en del synpunkter på dess uppläggning.EU:s forskningspolitiska program togs fram för attstärka i konkurrensen med och ,men det finns anledning att ifrågasätta programmenoch att de skall fastställas av ministerrådet. I ställettycker vi att EU kanske borde ha ett eget forsknings-råd som höll samman EU:s forskningspolitik.En ytterligare anledning till kritik mot EU:sforskningspolitik är den stora byråkrati som finns runtalla de program som utförs. Den tar mycket tid ochkraft från forskningen och kunde göras på ett betyd-ligt bättre och enklare sätt. Men det kanske är lätt föross svenskar att säga det.Sverige satsar mycket på forskning, och det är in-dustrin som satsar mest. av den totalaforskningssatsningen kommer från industrin. Det ärbara ett fåtal länder, med och i spet-sen, som har en större satsning på det här området änvad vi har. Länder som och , eller förden delen i dess helhet, ligger strax efter Sve-rige. Trots att våra satsningar är stora, det skall vivara överens om, finns det anledning för oss i Sverigeatt känna en viss ödmjukhet. av allaforskning som sker i världen sker ju utanför Sverigegränser. Det innebär att den lilla forskning som finns iSverige måste ha hög internationell standard om viskall märkas och kunna delta i den internationellakonkurrensen.För att lyckas med det måste vi vara bäst, eller ivarje fall lika bra som de allra bästa, på några områ-den. Då kan vi som likvärdig partner delta i den inter-nationella forskningen på många andra områden. Föratt kunna vara bra, måste vi också ha bra grundforsk-ning. En bra grundforskning förlagd till universitetoch högskolor där forskare kan utbildas är därförmycket viktig. Den utgör också basen för den tilläm-pade forskningen genom att forskare som utbildas igrundforskningen vid universitet och högskolor sedankan flytta ut i industrin och syssla med tillämpadforskning där. Det är staten som har ansvaret förgrundforskningen. Den nedskärning som Socialdemo-kraterna talar om på forskningssidan bryter, tycker vi,en gammal fin trend och är oroväckande.Årets nobelpristagare har kritiserat detta i svenskamassmedier, enligt min uppfattning med rätta. Jagtycker att vi ödmjukt skall lyssna på deras synpunkteroch erfarenheter. De har stor erfarenhet från det härområdet.I det här sammanhanget kommer forskningsrådenin. De har drabbats av stora nedskärningar från rege-ringens sida. Forskningsråden ger anslag till forskningpå de olika fakulteterna. Många forskare där är finan-sierade med rådsmedel, och det är stor konkurrens omdessa rådsmedel. Det är helt klart att de bästa forskar-na vid fakulteterna får rådsmedel.Man kan utan tvekan säga att den viktiga forsk-ning som bedrivs, bedrivs av personer som har fåttanslag från forskningsråden. De forskare som enbarthar fakultetsanslag, har inte mycket tid över för egenforskning - förutom möjligen professorerna. Myckettid går ju åt till undervisning, det är en viktig del ihögskolans arbete, administration och annat. Därförär det först när man lyckas kvalificera sig för ettforskningsrådsanslag som man har nått upp till denverkligt högkvalitativa forskningen och därmed ocksåfår tid över till denna.Tyvärr är det nog så att vi i utbildar för fåtekniker och naturvetare - trots att vi ibland gör skenav att vara mycket framgångsrika på det området.Många länder utbildar i förhållande till befolkningenmer än vad vi gör i . Länder som ochAustralien och här i ligger för oss. Jagtror att det är utomordentligt viktigt att öka antaletelever vid de tekniska och naturvetenskapliga pro-grammen på gymnasiet. För att lyckas med det måstevi nog börja redan nere på mellanstadi-um för att öka intresset för de här ämnena bland da-gens ungdomar. Det är där intresset väcks.Flera av de stora företagen har ju klagat på att detsaknas tillräckligt med kompetenta forskare inom deområden där man efterfrågar detta. Jag tänker påföretag som , & osv.Dessa företag förlägger ny forskningsverksamhetutanför gränser. De gör det delvis av mark-nadsskäl, men också, och det tycker jag att vi skall tatill oss, för att vi inte har tillräckligt många kompeten-ta forskare inom de här områdena i . Därförplacerar man forskning utomlands.Jag nämnde inledningsvis att det är av största viktatt har bra grundforskning av tillräcklig om-fattning. Tyvärr skär Socialdemokraterna i anslagentill stort men för basforskningen och forskarutbild-ningen. Socialdemokraterna säger att lösningen påproblemet är att avkastningen på de s.k. löntagar-fondspengarna skall täcka de nedskärningar som de-partementet har gjort på forskningsråden, NUTEKoch . Men så kan det inte bli . För det första finns det ingen totalöverensstämmelse mellan stiftelsernas ändamålspara-grafer och just de här forskningsområdena. För detandra kommer det, och det är det verkligt allvarliga,att innebära en tidsförskjutning. Vi vet inte riktigt hurlång den kommer att bli, men i värsta fall kan det rörasig , innan stiftelserna hinner besluta omnya forskningsanslag och få dem att något så näröverensstämma med de hål som har uppstått på de trenämnda områdena.Om det nu är så att Socialdemokraterna tycker illaom den forskningsverksamhet som bedrivs påNUTEK eller den vid eller den somfinansieras av forskningsråden i övrigt, då borde mantala om det och säga: Vi tycker att den bör minskas.Men det gör man inte. Man talar i stället om att dentotala forskningen ökar.Herr talman! Det kommer att ta betydligt längretid än vad regeringen vill låta påskina att komma igång med att låta nya ansökningar komma in till stif-telserna, behandla dessa, bevilja anslag, se till att folkfår anställning i de nya projekten etc. Under mellanti-den kommer osäkerheten att kvarstå. Många forskarekommer att hoppa av. De kommer att tycka att tillva-ron är alltför osäker. går antagligen miste omflera kompetenta forskare. Det är sorgligt, men det ärdess värre sant. Regeringen har skött det här områdetväldigt illa.För mig är det något av en gåta att man handskatsmed den här frågan på det här sättet. Framför allt harman alldeles bortsett från att satsningen på de härlöntagarfondsmedlen gjordes för att stimulera svenskforskning ytterligare, alltså utöver de fasta anslagen.Det gällde att öka den svenska forskningens interna-tionella konkurrenskraft och hela samhällets konkur-renskraft. Det gällde också att få en större anknytningtill näringslivet. En överföring av forskningsresultatfrån universitet och högskolor till svensk industri ochsvensk produktion var också en viktig anledning förtillkomsten av forskningsstiftelserna. Allt detta, eller ivarje fall delar av det, kan nu spolieras genom attutbildningsministern har hanterat den här frågan på etti mitt tycke klumpigt sätt.Slutligen, herr talman, tror jag att man inför 1999års forskningsproposition bör överväga att lägga framdenna och att då anta ramarna. Sedan kanman i anslagspropositionen på höstkanten diskuterade olika anslagsnivåerna närmare i detalj. Jag är välmedveten om att det inte fanns möjlighet att göra så iår på grund av det nya budgetsystemet, men jag troratt det vore bra att ha detta i minnet inför 1999.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1 ibetänkandet UbU3 vad avser mom. 1.Anf. 2 ():Herr talman! Forskningen lägger grunden förmycket av det som utvecklas i samhället. Den är ock-så förutsättningen för det kunskapssökande som vimänniskor måste ägna oss åt för att kunna driva sam-hällsutvecklingen vidare. Vi vet att ett land som satsartillräckligt mycket på forskning också har större möj-ligheter att nå ekonomisk utveckling och konkurrens-kraft i förhållande till andra länder.Om vi skall kunna ta vara på dessa möjligheter,måste forskningens utvecklingsmöjligheter vara till-räckligt starka. Det förutsätter i sin tur en hög grad avfrihet och oberoende för forskningen.Risken finns - när vi diskuterar forskningen iett land pressat av ganska stora ekonomiska bekym-mer, som äntligen är på väg att lätta - att vi trotsallt blir för kortsiktigt inriktade och för ensidigt nytto-inriktade. Ofta visar det sig att också den forskningsom man inte kunde förutse skulle ge stor avkastningfaktiskt gör det. Och ofta kommer överraskningarnafram genom sådant som man från början inte hadeväntat sig i fråga om forskning. Därför är det så vik-tigt att forskningen får tillräcklig bredd, att grund-forskningen får tillräckligt stora resurser och att vislår vakt om forskningens frihet och oberoende.Vi i har tyckt att regeringens förslagtill riktlinjer för forskningspolitiken borde komplette-ras med skrivningen att forskningen skall vara fri iformuleringen av problem och valet av metoder. Detskulle vara ett sätt att tydligt markera vilken viktigroll forskningens frihet har.Friheten förutsätter också en mångfald i fråga omforskningsfinansieringen. Den debatten har vi förtflera gånger i denna kammare. Jagnöjer mig med att konstatera den stora skillnad somfinns mellan och Socialdemokraternanär det gäller synen på forskningsstiftelserna. Det ärnog så att man , när putsen flagnar på den socialis-tiska fasaden, håller fast vid det lilla som går. Det ärinte särskilt imponerande. Det är bara att hoppas attdet snart är ett kapitel som vi kan lämna bakom oss.Jag tror att den stora utmaning som vi står inför ärdetta med att bygga upp en tillräckligt decentraliseradforsknings- och utbildningsstruktur. Det handlar omatt ta vara på alla möjligheter till förnyelse som finns,om vi får utveckling på en rad olika håll i landet. Detär spännande att se de starka forskningsmiljöer medinnovationer och kreativitet som växer fram runt om ilandet vid de nya högskolorna. Det är en viktig förut-sättning för att inte skall tappa fart i utveck-lingen jämfört med andra länder.Jag tycker att det är viktigt att lägga märke till hurutvecklingen i på ett negativt sätt har skiljt sigfrån andra länders och hur vi har hamnat i bakvattenpå ett alldeles speciellt sätt genom att vi inte i till-räckligt hög grad har utvecklat de nya högskolorna.Under 60-talet bildades i flera europeiska länderen rad nya universitet - iFinland, Universitetscenter i , Uni-versitetet Siegen i , iStorbritannien och i Irlandosv. Från att ha varit mer eller mindre provinsiellahögskolor eller institut utvecklades dessa till universi-tet med resurser för att bygga upp goda forskningsmil-jöer och en akademisk struktur. De åtnjuter stortförtroende och har en välrenommerad forskning inomgrundutbildningen.I lyckades vi inte åstadkomma samma ut-veckling. Visserligen startades ett antal högskolor iSverige, men - med undantag av - nekadesde nya högskolorna fasta forskningsresurser. Detta harlett till att utvecklingen i många europeiska ländergått före utvecklingen i när det gällt att ta tillvara och att utveckla den miljö som funnits vid de nyahögskolorna.Det är verkligen hög tid att lämnar den li-tet inskränkta och provinsiella syn som har fått domi-nera utvecklingen i fråga om de nya högskolorna. Dethar varit en konservativ återhållsamhet. Utvecklingenhar alltså hållits tillbaka. är det i stället dags attäntligen inrikta sig på en med satsning påkvalitet, fördjupning och forskning vid varje akade-miskt lärosäte. Därför är det ett stort framsteg förforskningen och utvecklingen av de nya högskolornaatt det äntligen blir fasta forskningsresurser till varjeakademiskt lärosäte i landet. Det är en stor framgångför den kamp som vi i hardrivit för att möjliggöra detta.Därför är det desto märkligare när man ser hurinte minst , och konstigt nog också Mil-jöpartiet, säger att man inte vill ha den här utveck-lingen, inte vill ge de nya högskolorna de här förut-sättningarna. Jag välkomnar verkligen att det i övrigtär en sådan bredd här i bakom denna sats-ning och att även och Kristdemokraternaansluter sig till målet om fasta forskningsresurser förvarje lärosäte. Men det är märkligt att se hur Miljö-partiet sällar sig till linje och säger nejtill den här utvecklingen. säger i sin mo-tion att det finns mycket som talar för att felet medsvensk forskning snarare är att den är för utspridd, attden är splittrad på för små enheter. Man menar alltsåatt detta skulle vara ett av själva grundproblemen medforskningen. Det måste kännas litet konstigt för Mo-deraterna att få det sällskapet.Framför allt måste frågan ställas om man är full-ständigt omedveten om vilken utveckling som varit påandra håll i , där detta tvärtom varit en sålyckosam väg. Där har förlorat i utvecklingoch tappat förmåga, just därför att vi inte har tagitvara på de här möjligheterna. Trots det har de nyahögskolorna lyckats över förväntan. Med mindre än3 % av de totala fakultetsanslagen har man ändålyckats bygga upp grunden för forskningmiljöer. Un-der 1994/95 hade de 800 doktorander och29 professurer, och inrättandet av en rad nya är nu pågång till följd av möjligheten för nya högskolor attinrätta professurer knutna till den egna högskolan.Vad är det för logik i att en professor som flyttarfrån och som har rätt attexaminera doktorander i inte skall ha denmöjligheten när han flyttar till en högskola ute i lan-det? Varför går och mot ensådan utveckling? Frågan kan också ställas till rege-ringen om den äntligen tänker rätta till missförhållan-det att man inte har möjlighet att examinera forskar-utbildade vid högskolor. Det gäller bl.a. , somexemplet är hämtat från.Vi i anser att regeringen satsar förlitet på utvecklingen vid de nya mindre och medelsto-ra högskolorna. Vi vill öka anslagen med ytterligare150 . Vi tycker attrisken annars är stor att man håller tillbaka utveck-lingen när det gäller forskningen vid en rad högsko-lor. Högskolor som , /, Halm-stad, , , och Trollhät-tan/får inte särskilt stora möjligheter medde förslag som ligger. Där har lagtfram andra förslag.Grunden för en bra forskning är en god forskar-utbildning. Därför vill vi satsa långt större resurser pådoktorandprogram och omvandla utbildningsbidragtill doktorandtjänster.