prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — 176 PER () replikFru talman! Vissa saker skall vi lösa gemensamt isamhället. Huruvida man då kallar det avgifter ellerskatt är för oss ganska ointressant. Men jag förstår attmoderaterna, som under sitt regeringsinnehav hadelovat att sänka skatterna, omvandlar vissa skatter ochkallar dem avgifter. Det var ju egentligen det som dethandlade om. Det är också en form av nyspråk som nianvänder er av. Det är klart att det är behändigt, närman har gett vissa vallöften om att inte höja skatter,att i stället kalla det avgifter. Det slår på exakt sammasätt för de enskilda hushållen och de enskilda männi-skorna.Anf. 177 () replikHerr talman! Jag kan försäkra att jag med minuti-ös noggrannhet när vi sysslade med sådant i pensions-arbetsgruppen såg till att avgifter skulle motsvaras avförmåner. hade jag inte hela makten, och endel andra personer var ologiska. Över huvud taget hardet varit en princip för att egenavgifteroch avgifter är ersättning för en exakt, specifik för-mån. Men vi satt ju i en koalition, och vi förhandlademed socialdemokraterna den där natten 1992. Då komden första enprocentiga löneavgiften till. Den varegentligen en skatt.Jag håller med om att man alltid skall vara mycketprecis med användandet av ord. Det ger ju viktiginformation till medborgarna.Anf. 178 PER () replikFru talman! Jag tycker fortfarande att vissa saker isamhällsekonomin skall lösas över skattsedeln. Jagtycker inte att det ser särskilt trevligt ut när man befri-ar höginkomsttagarna från egenavgifter på inkomsteröver 7,5 basbelopp. Jag tycker heller inte om de därpucklarna som uppstår och som visar att man får endegressiv skatt vid en viss punkt. Det är just de pro-blemen som egenavgiftssystemet skapar. Medborgar-na i allmänhet uppfattar ju egenavgifterna som skatt.Det kommer på skattsedeln och debiteras på sammasätt.Skall vi vara riktigt ärliga tror jag nog att folk iallmänhet vill att det här skall tas ut generellt överskattsedeln så att det fördelas på ett rättvist sätt. Ege-navgifterna innebär inte något rättvist system. Det bliringen som helst fördelning mellan hög- och lågin-komsttagare, vilket vi vill att det skall vara.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.Anf. 179 ()Fru talman! Till SfU:s betänkande nr 7 om basbe-loppet m.m. har fogat två reservationeroch ett särskilt yttrande. Jag yrkar bifall till reserva-tion 2 under mom. 3. står också bakomreservation 1.Det är viktigt att vi värnar demokratin. Den är inteen gång för alla vunnen och erövrad, utan vi måstehela tiden arbeta för att behålla den och återta even-tuellt förlorad mark.En del av demokratin är riktig och riklig informa-tion till medborgarna. De förändringar som gjorts närdet gäller beräkningarna av framför allt pensionernamed basbeloppet som utgångspunkt har förändrat denslutliga folkpensionen till det sämre. Det har främstbetydelse för dem som endast har folkpension ochpensionstillskott eller låg ATP.Besluten om de olika basbeloppen är ju fattade avbesparingsskäl. Basbeloppet har urholkats i relationtill konsumentprisindex, och det betyder att kompen-sationen för inflationen inte ges till fullo. Reservan-terna anser att t.ex. pensionärerna skall erhålla infor-mation om förändringarna i beräkningen av pensio-nerna och att det är en hedersfråga. De som får för-måner baserade på basbeloppet skall få en redovisningt.ex. en gång på det ograverade basbeloppet ochhur, på vilket sätt, det är förändrat från början.Sedan går jag över till att tala om reservation 2under mom. 3.Vårt svenska statliga bistånd och kyrkors och fri-villiga organisationers bistånd i katastrofområden ochi tredje och fjärde världen har en stor betydelse, ochde människor som arbetar med bistånd är ofta vårtansikte utåt. De åker ofta ut och arbetar i ett för oss iNorden svårt klimat, i primitiva, svåra och även farli-ga områden - och är väl bland desvåraste områdena under senare decennier.Miljöpartiet anser att de som har låga löner när deär ute och jobbar med bistånd har valt det själva, ochdet skall naturligtvis inte ha några åsikterom. Men vi anser att deras sociala skydd skall sesöver, t.ex. föräldraförsäkring, arbetslöshetsförsäkringoch sjukförsäkring. Speciellt vill vi i det här samman-hanget uppmärksamma pensionsförhållanden. Ge-nomförandegruppen bör därför se till att klara ochentydiga bestämmelser skrivs in, så att man ser tilldessa gruppers bästa och så att deras situation intemissgynnas i förhållande till nuvarande system.Vi har också ett särskilt yttrande när det gälleregenavgifterna. anser principiellt att deallmänna och obligatoriska socialförsäkringarna skallbekostas av arbetsgivaravgifter och-eller av miljörela-terade skatter som växlas mot arbetsgivaravgifter.Däremot är vi negativa till den nuvarande trenden attlägga över en allt större del på egenavgifter. Ta bortegenavgifterna!Egenavgifterna har flera nackdelar. De har när-mast negativa fördelningspolitiska effekter genom attde är avdragsgilla vid både och statligtaxering. Högre inkomsttagare som betalar statsskattfår därigenom en skattelättnad och betalar i realitetenbara en mindre del av avgiften själva. Avdragen vidden kommunala taxeringen urgröper kommunernasskatteunderlag och tvingar dem till ytterligare ned-skärningar, som i sin tur kan leda till ökad arbetslös-het och nya kostnader för staten.En annan effekt av växlingen från arbetsgivarav-gifter till egenavgifter i sjukförsäkringen och denplanerade växlingen i pensionssystemen är att de somhar inkomster över taket, 7,5 basbelopp, i allt högregrad slipper betala avgift för den del av inkomstensom överstiger taket. Avgift utgår nämligen även övertaket i arbetsgivaravgifterna men inte i egenavgifter-na.Genom den ökande andelen egenavgifter minskardet solidariska inslaget i finansieringen. Egenavgifter-na bör därför successivt avvecklas. Det kan göras påflera sätt. En första åtgärd är att inte införa nya ege-navgifter. Den planerade växlingen till egenavgifter iett nytt pensionssystem bör inte genomföras.Den planerade höjningen av sjukförsäkringsavgif-ten 1997 och 1998 kan delvisersättas av höjda miljörelaterade skatter och eventuellttill någon del av arbetsgivaravgifter.De nuvarande i allmänna egenav-gifter bör successivt avvecklas. De lägre kostnaderna iMiljöpartiets grundtrygghet som vi har planer på i delånga försäkringarna motsvarar på lång sikt iegenavgifter. Så mycket kan inte avgifterna sänkasomedelbart, eftersom pensionssystemet är ett fördel-ningssystem, dvs. dagens avgifter betalar till stor deldagens pensioner. Som en första åtgärd kan dockavgifterna sänkas . Det motsva-rar den avgift som skall gå till fonduppbyggnad i dets.k. premiereservsystemet, som skall vara en del avdet nya pensionssystemet.Anf. 180 ()Fru talman! Som denna kammare vet kommerbudgetåret att ändras till att omfatta kalenderåret från1997. Detta medför vissa andra följdbeslut, bl.a. detsom berör basbeloppet.Normalt fastställs basbeloppet , med de förändringar som skett i det allmännaprisläget året före det år bas-beloppet avser att gälla.Med anledning av det förändrade budgetåret ochmed hänsyn till basbeloppets stora betydelse för stats-budgeten och det nya systemet med utgiftstak förstatens utgifter, är det nödvändigt att ha tillförlitligaprognoser bl.a. för pensionsutgifter, skatte- och av-giftsintäkter.För att göra prognoserna säkrare föreslås att bas-beloppet fastställs , och för attmöjliggöra detta fordras att mätperioden för prisför-ändringar tidigareläggs, så att förändringarna mätsfrån . En sådan förändring medför attmätperioden kommer att ligga längre från det år bas-beloppet skall gälla, och mätningen kan därmed sägasvara mindre aktuell. Detta har dock betydelse endastom inflationstakten förändras. Vid en ökad inflations-takt får pensionärerna vänta något längre på en för-höjd pension. Vid en sjunkande inflationstakt kommerdet omvända att gälla. Vid en jämn inflationstaktsaknar det betydelse vilken tolvmånadersperiod sommäts.Fru talman! Regeringen föreslår att begreppet"bastal" införs i lagtexten. Basbeloppet är36 - efter avrundning till närmaste hundratalkronor. Eftersom avsikten inte är att förändra beräk-ningsgrunden föreslås att bastalet blir detoavrundade basbeloppet, dvs. Det är då densenare summan som skall vara utgångspunkten viduppräkningen av basbeloppet. Vidare föreslås att manvid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten,beräkning av pensionspoäng samt fastställande avavgiftstak för den allmänna egenavgiften använder ettbasbelopp som är uppräknat av prisför-ändringarna. Det är detta basbelopp som kallas"förhöjt basbelopp". Det förhöjda basbeloppet mot-svarar en uppräkning utan avrundning ochblir då 36 812 kr.Fru talman! Jag vill kommentera några av motion-syrkandena.Gullan m.fl. har yrkat att ett ograveratbasbelopp skall redovisas för att pensionärerna skallkunna göra en uträkning av vad pensionen skulle hablivit om inte basbeloppet hade varit reducerat avolika anledningar. Detta ograverade basbelopp ärenligt min mening samma basbelopp som i proposi-tionen benämns förhöjt basbelopp och som årligenskall fastställas av regeringen och redovisas. Det stårsjälvfallet fritt för varje individ att med detta förhöjdabasbelopp som grund räkna ut vad pensionen skulleha blivit om basbeloppet räknats upp med100 %.Fru talman! Det finns även en motion som berörpensionsrätten för biståndsarbetare. Jag vill inled-ningsvis säga att biståndsarbetarna gör en väldigtviktig och bra insats i sitt arbete utomlands. Den frågasom motionären tar upp är under beredning i den s.k.Genomförandegruppen. Utskottet anser att detta arbe-te först skall redovisas innan man går vidare. Menpensionsrätten vid biståndsarbete är en viktig fråga.Det har också väckts ett antal motioner som beröregenavgifter till socialförsäkringssystemet. Jag har föravsikt att lämna ett mer generellt besked angåendedessa motioner. Att införa egenavgifter, t.ex. i detreformerade pensionssystemet, är inte helt lätt. Ege-navgifter förutsätter en växling på så sätt att det sombetalas i egenavgifter sedan skall tillfalla den enskildei form av högre lön. Denna växling är inte så lätt attåstadkomma på ett rättvist sätt så att det dessutom blirkostnadsneutralt.När det gäller avdragsrätten är det riktigt som enav motionärerna anfört att avdragsrätten för inkomsteröver brytpunkten ger ett bättre utfall för den enskilde.Till detta vill jag ändå framhålla att vid utbetalning avpensionen rättas detta till när den med en större för-mån får betala en högre skatt.Det kan vara förenat med problem att genomföraen avgiftsväxling inom t.ex. pensionssystemet i kom-bination med att den allmänna egenavgiften till sjuk-försäkringen höjs. Regeringen har därför framfört attdet kan finnas skäl till att ytterligare överväga detsamlade uttaget av allmänna egenavgifter när resulta-tet av Genomförandegruppens arbete föreligger.Jag vill även framhålla att regeringen senare undervåren kommer att lägga fram en proposition somberör egenavgifterna under åren 1997 och 1998.Fru talman! Med det anförda vill jag avstyrka bi-fall till samtliga reservationer och yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 181 PER () replikFru talman! Anser inte att det ärganska viktigt att vi är klara i vår begreppsapparat?Skall vi inte underlätta för medborgarna att t.ex. räknafram vilka försämringar man gör i de olika systemen,i det här fallet när det gäller uppräkning av pensioner-na? Det kan väl inte skada att vara tydliga inför med-borgarna? Jag kallade i mitt anförande detta för enform av nyspråk. Det är att dölja vissa försämringar,att inte våga stå för de försämringar man gör.När det gäller egenavgifter kontra arbetsgivarav-gifter: Känns det inte litet konstigt som socialdemo-krat att införa degressiva skatter eller degressiva av-gifter? Min uppfattning om socialdemokraterna är attni förut har velat ha någon form av progressivitet iskatteskalorna.Sedan säger att man betalar hög-re skatt när pensionen betalas ut. Det beror på omman hamnar över brytpunkten eller ej och om manbetalar statsskatt eller ej. Det vet vi ju inte. Framförallt vet vi inte det som egenavgifter-na betalas.Jag är mycket intresserad att höra vad LennartKlockare anser om förslaget att ta bort egenavgifternaför de första i inkomst för egenföre-tagare. Anser att detta är ett sämreförslag för att stärka småföretag än det riskkapitalav-drag som parti tillsammans medvissa andra partier här i har varit med omatt införa? Det är något som med facit i hand inte harvarit så lyckat.Anf. 182 () re-plikFru talman! Per talar om nyspråk ochmenar att när vi talar om det förhöjda basbeloppet ärdet ett sätt att dölja den verkliga situationen. Jagskulle vilja säga att det är precis tvärtom. Det är ettsätt för oss att tydliggöra vad det handlar om när vitalar om basbeloppet. Det är ingen tvekan om att detunder de år som gått har urholkats, som flera talarehär har sagt. Det har varit oklarheter hur man skalltolka vad som är det rätta basbeloppet. Det är av detskälet som vi har infört begreppet förhöjt basbelopp.Det är klart att vi socialdemokrater tycker att allaskall betala skatt efter bärkraft. Det råder ingen tve-kan om det. Det finns i förslaget med egenavgifter,som Per också var inne på, att det kangynna den som har en inkomst som ligger över bryt-punkten. Det sade jag också i mitt anförande. Detfinns anledning att se på det i fortsättningen för atträtta till eventuella skevheter. Det har regeringenockså sagt. När Genomförandegruppen är klar medsitt arbete skall vi pröva detta i sin helhet.Anf. 183 PER () replikFru talman! Ett basbelopp är ett basbelopp. Är detså att man vill minska utbetalningarna är det bättre attange en procentsiffra och säga: Vi kompenserar baramed av basbeloppet. Att införa ett förhöjt basbe-lopp, som egentligen är ett ograverat basbelopp, ska-par ganska stor förvirring.Lennart Klockare kommenterade inte riskkapi-talavdraget kontra egenavgifterna för egenföretagare.Det finns 2 miljarder avsatt. Vilket hade varit detbästa för att stötta småföretagsamheten; det förslagsom vi här har lagt fram eller det riskkapitalavdragsom har varit med om att införa?När det gäller egenavgifterna kan jag bara beklagaatt Socialdemokraterna inte lägger fram några förslagutan säger: Det kanske vi kan komma med . Ioch för sig är det positivt att kunna notera LennartKlockares dåliga samvete över den förda politiken.Det är väl så man skall tolka det att ni håller på attutreda detta.Det är positivt att trots allt inserproblematiken med degressiva skatteskalor, dvs. attdet blir en knyck nedåt i skattebeslastningen. Det kanknappast vara socialdemokratisk politik, trots att detär ni som har varit med och infört detta.Anf. 184 () re-plikFru talman! Per talar om att ett basbe-loppp är ett basbelopp. Så långt kan man väl hållamed honom. Men med de förändringar som gjorts avbasbeloppet måste allmänheten få veta vad som är deolika basbeloppen.Jag tycker att Per egentligen talar motsig själv. I den första reservationen har han yrkat skall redovisa ett annat basbelopp, som då kallasdet ograverade. Jag menar att han här talar litet grandemot sin egen sak om man bara skall ha ett basbelopp.När det gäller riskkapitalavdraget är det avsett förhelt andra ändamål. Det är naturligtvis viktigt försmåföretagen och de medelstora företagen att hariskvilligt kapital och kunna göra avdrag för de insat-ser man gör i företagen. Det är ett sätt för oss att ökasysselsättningen, något som vi är måna om att göraäven . Men egenavgiften och riskkapi-talavdraget är två skilda saker i detta sammanhang.Anf. 185 () replikFru talman! När jag hört mina värderade kollegerfrån socialförsäkringsutskottet diskutera bastal, basbe-lopp, ograverade basbelopp, osv. har jag blivit fastarei min övertygelse att det är väldigt viktigt att utformaklar information till dem det berör, dvs. medborgarna,pensionärerna, om vad vi har gjort med basbeloppet.Detta är naturligtvis en värdering, men det är ock-så uttryck för en riskbedömning. Jag tror att väljarnakommer att vända sig mot oss, om vi inte är ärligamot dem i svåra tider. Därför tror jag att det här ärväldigt viktigt.Den övriga debatten kan jag gå förbi. Jag har re-dan sagt att jag tycker att det är viktigt att skilja påbegreppen avgift och skatt. En skatt går in i statsbud-geten, medan en avgift skall täcka en förmån. Dettahar angivits i grundlagarna, men formuleringarna därär tyvärr inte helt klara.Anf. 186 ()Fru talman! Jag delar uppfattningatt man skall vara ärlig och ge klar information tillmedborgarna. Det är också av det skälet som rege-ringen skall fastställa det förhöjda basbeloppet ochredovisa det, så att den som så önskar kan göra enavstämning av hurdan pensionen skulle ha blivit, omvi inte hade varit tvungna att sanera ekonomin. Dethandlar om att rädda välfärden på lång sikt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Lokala styrelser med föräldramajoritetinom skolanFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1995/96:UbU9Lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan(prop. 1995/96:157)Anf. 187 ()Fru talman! Det är väl knappast förvånande attmoderaterna går längre än vad regeringen gör beträf-fande föräldrainflytande i skolan. Vi ser nämligenpropositionen som ett otillräckligt steg i en utvecklingsom måste leda till verkligt inflytande. Slutsatsen kandå bara bli en. I behandlingen av propositionen Lokalastyrelser med föräldramajoritet inom skolan har vivalt en väg som leder till att dessa skolenheter skallkunna knoppas av till friskolor.Vi välkomnar att regeringen med propositionentrots allt väljer att inleda försök i vilka föräldrarnasmöjligheter till inflytande i skolan kan komma att öka,även om vi hellre, som sagt, hade sett att utvecklings-arbetet i skolan hade skett i form av fortsatt utveck-ling av friskolorna.Inom parentes vill jag dessutom säga att min slut-sats är att ansvarigt statsråd via andra förslag stryperfriskolorna och med denna proposition försöker få detatt framstå som att det finns en vilja att få de kommu-nala skolorna att mera likna de för socialdemokrater-na så förhatliga friskolorna.Med förslaget om ökat inflytande för föräldrarnagenom de nya styrelserna ser vi möjligheter som an-nars inte skulle finnas under en socialdemokratiskregering. Förslaget ger alltså möjligheter om det an-vänds på rätt sätt. Vi har därför valt att bejaka försla-get och via reservationer i utskottet försökt att utveck-la detsamma.Vi accepterar att man bedriver verksamhet med de nya styrelserna.Att vi lägger särskild vikt vid resultatet av försökspe-rioden framgår av att vi i utskottet har föreslagit attresultatet skall redovisas för . Det räckerinte med att, som utskottet gör, "utgå från att rege-ringen återkommer till med en redovis-ning".Styrelsernas ansvar och befogenheter är med tankepå förslagets utformning ett särskilt problem. De nyastyrelserna med föräldramajoritet riskerar att framståsom kommunala nämnder, särskilt med beaktande avden inställning som råder i många kommuner till ökadpluralism i skolan. Det är först efter förhandlingarmed kommunala företrädare, styrelser och nämndersom det klart framgår vilka befogenheter och möjlig-heter som styrelserna kan komma att få. Detta är ensvaghet, som det med en välvillig tolkningkan vara en möjlighet. Jag är inte orolig för hante-ringen av de föreslagna möjligheterna i de flesta mo-deratledda kommuner. Vår oro riktar sig mot dekommuner där kommunala företrädare till varje prissjälva vill dominera.I alltför stor utsträckning lämnas de nya styrelser-na ut till de kommunala företrädarna. De grupper somvi vill se i de nya styrelserna är föräldrar, rektor,självklart också elever, övrig skolpersonal och nä-ringslivsföreträdare. Vår avsikt är att skapa starkastyrelser oberoende av kommunerna. Vi ställer inteupp på att andra kommunala verksamheter skall vararepresenterade i styrelserna, som framförts i förslagredovisade i utskottet, eftersom den kommunala do-minansen då blir än värre. Lika självklart är det attföräldrarna i skolan vid val utser vilka som skall re-presentera dem. Rätt att nominera personer skall varaförbehållen föräldrar, personal och elever.Vi har dessutom valt att särskilt betona professio-nens ansvar. Det kan verka som att vi slår in öppnadörrar. Vi har dock ansett denna betoning nödvändig,eftersom det bland skolpersonal finns en utbredd oroinför de förändringar som försöken kommer att med-föra.Eftersom vi genom våra förslag vill skapa möjlig-heter för föräldrastyrda skolor att ombildas tillfriskolor utan att kommunen skall kunna stoppa såda-na viljeyttringar, anser vi det nödvändigt att slå fastatt val av profil skall vara möjligt. Av en sådan möj-lighet följer dessutom, menar vi, att rekrytering blir enangelägenhet för de nya styrelserna. De måste kunnarekrytera i enlighet med den profil som de valt attbedriva verksamhet efter. För att försöksverksamhe-ten skall vara meningsfull måste därför undantag frånde kommunala turordningsreglerna införas. Det är enuppgift som vi vill ålägga regeringen.Av de 16 reservationer som avgivits vid utskotts-behandlingen svarar vi moderater för 7. Jag nöjer migdock, som den nya traditionen bjuder, med att yrkabifall endast till reservation nr 1. vill jagkonstatera att våra övriga reservationer är lika viktiga.Anf. 188 ()Fru talman! Vi är ju inne i när fler och flermänniskor säger att de vill vara med och ta ansvar. Devill ha inflytande och makt över det som händer isamhället. Jag tror också att väldigt många föräldrar känner stor oro för hur ungdomarna har det i detsamhälle där de växer upp. Man ser mycket våldspridas. Man ser mycket av hemlöshet sprida sigbland ungdomar. Många unga känner en ganska stormaktlöshet inför utvecklingen.Det är då naturligt att också som förälder säga: Jagvill mer konkret kunna ta ansvar för hur mitt ellermina barn har det i skolan. Därför tror jag att det är enmycket stor och viktig förändring som vi står inför,när människor konkret får vara med om att ta ansvaroch att ha makt. Detta hänger alltså ihop. Vi behövermycket mer av personligt ansvar i samhället.Som vi ser det från sida måste detdå också skapas nya plattformar, där medborgarnakan vara med om att ta ansvar och får utrymme attpersonligt ta på sig detta tillsammans med sina med-människor i det lokala samhället. Vi ser det som ärpå väg att beslutas, en försöksverksamhet med lokalaskolstyrelser, som en del i skapandet av sådana nyamedborgarplattformar, som ger mycket större möjlig-heter att ta ansvar för och utöva inflytande över detsom händer i samhället.Jag tycker också att det är viktigt för oss när vi ut-vecklar det här att hämta inspiration från det man hargjort i vårt södra grannland . Det är inte allsså att vi behöver följa allt som man där har gjort, menvi kan se att man där har vunnit stora framsteg genomatt ge föräldrarna en sådan här viktig roll i skolorna.Vi ser alltså det här som en långsiktig och viktigförändring som vi vill genomföra. Även om det iutskottspapper och riksdagshantering formellt ser utsom en försöksverksamhet och en ganska liten frågamenar jag att det här är en början, en avstamp tillnågot som tvärtom kan bli mycket stort.Från sida är vi otåliga. Vi vill attden här decentraliseringsinriktningen skall gå snabbtframåt. Vi menar att det är viktigt att vi som politikerger startskottet. Vi säger att i när vi inte barasom förr kan dela ut pengar kan vi i alla fall dela utmakt. Jag tror också att det är viktigt att man sompolitiker har en annan attityd - inte alltid bevakar sinaegna maktplattformar utan också säger att vi måstesprida makt och fördela makt på ett annat sätt i sam-hället, lämna ifrån oss makt som också tillhör med-borgarna. Det här menar jag är en del i en sådan för-ändring.Nu skall den här försöksverksamheten genomförasunder mycket fria former. Jag tycker att man blir litetförvånad när man ser ett så kort betänkande med såmånga reservationer.