prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Skall vi ha en sorts Vilda Västern-situationpå svensk arbetsmarknad?Jag vill nog påstå att den som mest brutalt harlämnat fyrklöverrregeringens positioner är ChristelAnderberg - inte jag och inte heller Centern.Christel säger att nu hjälperSocialdemokraterna med att riva upp fyrklöverrege-ringens arbetsrätt. Det är inte sant. Det gjorde ju So-cialdemokraterna tillsammans med Vänstern hösten1994. Det var då man gjorde återställaren. ser vitill att en ny och modern arbetsrätt skapas som inne-bär, tror jag, att det på ett ganska bra sätt går att hittaden balanspunkt som jag tidigare försökte beskriva.När det gäller den arbetsplatssituation som Chris-tel beskrev vill jag säga att jag harstor förståelse för att arbetsgivaren upplever sig vara iunderläge i omnämnda situation. Det gäller då dennuvarande arbetsrättslagstiftningen, om jag förståttsaken rätt. I och med det förslag som ligger nu påriksdagens bord blir det rätt stora förändringar.Anf. 259 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara upplysa om att inte alls har förändrat sinpolitik vare sig på det här området eller på någotannat område. Vi har i stället vidareutvecklat vårpolitik - till skillnad från som har vänt180 grader.Anf. 260 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte hur jag skall kommenteradet som sades. Jag kan bara konstatera att det iså fall är en våldsam vidareutveckling, där man vän-der på många av de principer som vi i fyrpartirege-ringen blev överens om. Huvudregeln borde vara attvi har kollektivavtal och ordnade regler på svenskarbetsmarknad. De principerna var vi överens om. Nuvänder de principerna fullständigt ryg-gen. Om vill kalla det för en vida-reutveckling av idéerna är en sak. Det må vara upp tiller själva att sätta en etikett på det. Men kom inte ochsätt etiketten på position i förhål-lande till regeringen att vi har förrått något som vitidigare gemensamt stod för, för det är inte sant.Anf. 261 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att gratulera ElvingAndersson. Jag tycker faktiskt att han i och med dethär förslaget har fått igenom väldigt mycket av denborgerliga arbetsrättspolitiken. Jag vill också tackaElving . Han har verkligen förmåga att talaklarspråk. Vad sade här i talarsto-len var ju att förändringen i fråga om företrädesrättenoch minskningen av tolvmånadersregeln har kommittill för att arbetsgivare lättare skall kunna ersättamänniskor som har bristande kompetens med sådanasom har en ny och fräschare kompetens. Tack för detklarspråket! Jag tror att vi alla är betjänta av justsådana tydligheter.Sedan har jag en fråga till : Hurkan det här förslaget beskrivas som en kraftfull jäm-ställdhetssatsning? Bl.a. JämO har ju pekat på att denförsämrade företrädesrätten gör att kvinnor slås ut.Det gör också den lokala avtalsrätten. JämO sägerdessutom att de fackliga förbunden centralt är bättregrindvakter när det gäller jämställdheten. Vi vet ju attdetta ger ökade möjligheter till visstidsanställningaroch missgynnar kvinnor och kvinnors anställnings-villkor. Har inte läst det yttrandet?Har han inte tagit del av alla konsekvenserna här?Visserligen saknas i hela förslaget varje form av jäm-ställdhetsanalys, vilket i sig är en brist. Men att gå sålångt som att beskriva det här som en kraftig jäm-ställdhetssatsning är något som jag skulle vilja attElving kommenterade.Anf. 262 () re-plik:Fru talman! Den vikariatsituation som råderbeskrivs ibland som ett vikariatträsk - inte minst inomden offentliga sektorn, inom vården. Människor, iförsta hand kvinnor, får ju där år ut och år in gå på detena vikariatet efter det andra utan att ha chans till ettordentligt jobb. Vidare gäller det deltidarna och derasmöjligheter till företräde till mertid. Här har vi etttypiskt kvinnoperspektiv på dessa förändringar. Det äringen tillfällighet att fackförbund som t.ex. Kommu-nal, som ju domineras av kvinnor, länge har krävt denhär typen av förändringar.Jag har litet svårt att förstå resonemanget om attt.ex. den lokala förhandlingsrätten missgynnar kvin-nor. Detta centralistiska elittänkande är mycket van-ligt hos Vänstern. Det är bara centralt, i toppen på defackliga organisationerna och möjligen också här iriksdagen som man begriper vad som är bäst förmänniskor. Så fort vi släpper något lokalt och männi-skor i samverkan lokalt ute på företagen skall för-handla fungerar ingenting längre. Jag tror att männi-skorna ute på arbetsplatserna är lika måna om, ochbegriper, jämställdhetspolitik precis lika bra somIngrid och jag. Jag vågar ge dem chansen attta det ansvaret.Anf. 263 () replik:Fru talman! och jag har sammasyn på vikariaten. När det däremot gäller de direktaförsämringar som det här betänkandet innehåller justpå jämställdhetsområdet - där det ju handlar om före-trädesrätten, om den lokala avtalsrätten och om ökademöjligheter till visstidsanställningar - skulle jag öns-ka mer utvecklade kommentarer.Låt oss titta på den lokala avtalsrätten. Det är intebara jag som gör sådana påståenden som jag gör. Manhar ju utrett vad som händer när lokala avtalsturlistortecknas. Gravida och kvinnor i fertil ålder ställs åtsidan. Det finns forskning på detta område. med sitt stora intresse för jämställdhetsfrå-gor borde känna till det.Vidare gäller det detta med fackföreningen - , såvitt jag för-står. Jag tror att behöver funderalitet grand över vad det innebär att tillhöra en fackfö-rening. bekräftar man sitt medlemskapmed ganska mycket pengar. Det kostar imånaden, ibland , att vara medlem, att just varaföreträdd. Det finns en demokratisk ordning, företrä-desrätt, i den fackliga organisationen. Detta bekräftarvarje medlem med mycket pengar. Duoch jag däremot är demokratiskt valda. Ingen bekräf-tar oss . Detta tror jag att man skall beaktaoch ta till sig när man funderar över de fackliga or-ganisationerna och den representativa demokrati sombåde och jag försvarar.Anf. 264 () re-plik:Fru talman! Det är bara att konstatera att IngridBurman, jag och tydligen också harhelt olika tilltro till den lokala nivån. Jag har stortilltro till den lokala nivån. Jag tror att de enskildamänniskorna i samverkan i lokala fackklubbar ute påföretagen klarar det här på ett utmärkt sätt. Det gällerdå även att tillgodose sina intressen, beakta rimligajämställdhetsaspekter osv. Vi har alltså olika tilltro tillden lokala nivån. Min tilltro till människorna i sam-verkan lokalt ute på företag eller på andra ställen äralltså mycket stark - till skillnad från hur det är medIngrid Burmans.Anf. 265 () re-plik:Fru talman! Först ett konstaterande och sedan tvåfrågor.Elving argumenterar på ett märkligtsätt här. I normala fall berömmer man sig av att hafått god uppslutning bakom ett förslag som man pre-senterar. Men här konstateras det att eftersom alla äremot har vi nog rätt.Sedan till mina två frågor. Den första frågan är: Ärdetta den arbetsrätt som anser vara densom småföretagen behöver nu och för framtiden? Jaggör min tolkning utifrån vad sadeom att vi inte skall se några förändringar på det härområdet, utan här skall råda - för att använda ettpopulärt ord - stabilitet för framtiden.För tids vinnande skall jag avstå från att ställa minandra fråga.Anf. 266 () re-plik:Fru talman! Jag skall försöka svara lika kort somGöran ställde frågan.Det är naturligtvis så att om vi från sidasjälva hade utformat den här arbetsrätten hade densett annorlunda ut. Den hade också sett annorlunda utom den socialdemokratiska regeringen själv hadeutformat den. Men vi har båda tyckt att det har varitväsentligt att skapa just stabilitet och långsiktiga spel-regler, och då får man ge och ta. Det var precis sam-ma sak som vi fick göra -då fick vi också ge och ta för att bilda majoriteter. Dethar vi gjort nu också.Vi står till fullo bakom det förslag som vi harkommit överens om.Anf. 267 () re-plik:Fru talman! Skall man alltså tolka det som attdenna kompromiss är inlemmad i poli-tik, och att detta är politik när partiet självtformulerar den?Fråga två: Skulle i korta ordalagvilja beskriva den arbetsrätt som företräddeföre val?Anf. 268 () re-plik:Fru talman! Historiska tillbakablickar skall vi kan-ske försöka hitta ett bättre valt tillfälle för att ägna ossåt än när kammaren är i tidsnöd.Den överenskommelse som vi har gjort med rege-ringen kring arbetsrätten står vi bakom. Vi tycker attdet är ett bra förslag, och vi kommer inte att kortsik-tigt medverka till att det rivs upp och förändras.Anf. 269 Statsrådet ():Fru talman! 1995 återställde Socialdemokraternade borgerliga förändringarna i arbetsrätten. Regering-en utgick ifrån att parterna på arbetsmarknaden måsteges en chans att själva förnya arbetsrätten. Proposi-tionen var då en viktig signal om att de förändringarsom var motiverade att göra skulle inledas från lik-ställda utgångspunkter. Som alla nu vet lyckades inteden tillsatta enas om kon-kreta förändringar. Men man lyckades med någotannat, nämligen att visa hur viktigt det är att långsik-tigt lösa frågan och skapa stabila spelregler.Regeringen kan inte blunda för att arbetsrättsfrå-gan har diskuterats utan framgång alltför . Vikan inte fortsätta riskera att återställandet blir detenda som är stabilt. Det tjänar ingen på, varken an-ställda eller företagare. Alla behöver stabila spelreg-ler. Alla behöver trygghet. Det är därför regeringenhar gjort denna uppgörelse med . Vi hoppadesi det längsta att parterna själva skulle komma överensom nya, moderna och stabila regler. När det inte blevså kom frågan och ansvaret tillbaka till regeringen ochriksdagen.Regeringen kan inte heller blunda för att arbets-lösheten är vårt största samhällsproblem. Långt över300 000 människor är öppet arbetslösa. Antalet män-niskor som får allt svårare att få fotfäste på arbets-marknaden har ökat, och allra svårast är det för deunga. Regeringens förslag till ny arbetsrättslagstift-ning halverar ingen arbetslöshet, men vi vet att för-enklingar i anställningsformerna som gör det lättareatt anställa människor skyndar på skapandet av nyajobb vid en konjunkturuppgång. Förändringar behövssom gör det lättare för framför allt små företag attväxa. Vi har velat åstadkomma det utan att luckra uppgrunderna i anställningsskyddet.Regeringen får inte blunda för att arbetsmarkna-den har förändrats och att reglerna måste anpassas tillnya villkor. Det spelar ingen roll vilken av arbets-marknadens parter som vi lyssnar på. De säger samt-liga att reglerna måste anpassas till en ny verklighet,men fack och arbetsgivare pekar delvis på olika lös-ningar. Jag är övertygad om att samtliga ställer upp påbeskrivningen av att konkurrensen har hårdnat, attkraven på flexibilitet har ökat, att informationstekni-ken har utvecklats, att arbetsformerna har förändratsoch att internationaliseringen har fördjupats. Det ärhelt enkelt ett annat arbetsliv nu än det var när lag-stiftningen kring arbetsrätten i stora stycken kom till.Både företag och anställda upplever allt snabbareförändringar och ökad otrygghet, och lagstiftningenmåste ta hänsyn till detta.Regeringen får heller inte blunda för att kvinnorhar en utsatt situation på arbetsmarknaden. Den om-fattande deltidsarbetslösheten är till stora delar ettkvinnoproblem, likaså det omfattande missbruket avrullande vikariatsanställningar. Sammantaget rör detsig om hundratusentals kvinnor - och förvisso någramän - vars situation på arbetsmarknaden nu förbättrasmed regeringens förslag.Jag skall snart kort kommentera förslagets delar,men vill jag peka på de delar av lagen somvi inte har rört. Det är viktigt, tycker jag, för att fådistans till höstens debatt om förslaget.Regeringens förslag bevarar anställningsskyddsla-gens fyra viktiga grundpelare. Vi bevarar kravet påsaklig grund för uppsägning, vi rör inte turordnings-reglerna, vi bevarar tillsvidareanställning som dennormala huvudsakliga anställningsformen och vibevarar rätten till återanställning.Med anledning av detta vill jag vända mig tillIngrid och . Ni hävdar att re-geringen , med hjälp av , för en högerpoli-tik. Jag tycker att ni skall läsa partimo-tion mycket noggrant en gång till. Lyssna på vadChristel och säger här ,inte för att ta till er det som sägs, men för att förståvad som verkligen är högerpolitik. Det är deras politiksom kan bli alternativet om vi inte löser frågan lång-siktigt.Jag är lättad över att är så tydliga isin politiska ambition på det arbetsrättsliga området.Det blir enklare på det viset. Det som förs fram ideras partimotion är inga små justeringar av arbetsrät-ten för att anpassa den till ett förändrat arbetsliv.Deras alternativ är i stort sett att avveckla anställ-ningsskyddet. Det gör det betydligt enklare att förkla-ra den avgrund som skiljer regeringen från Modera-terna i denna fråga.Ingrid ! sade i en artikeli - sade det ocksånyss i denna kammare - att denna dag är en sorgedagför arbetarrörelsen. Vad skulle de då säga om Mode-raternas förslag, som presenterats här , varitverklighet? När jag läste artikel,och när jag lyssnade på här , komjag att tänka på berättelsen om vallpojken som ropadeatt vargen kom. När sedan vargen verkligen kom vardet ingen som trodde på honom.Till och vill jagställa följande fråga: Har ni inte tagit del av den se-naste tidens arbetsmarknadsforskning? Det finns ingetstöd i den för er politik. Ni hittar inga argument därför att lägga LAS i malpåse. Det kommer inte framfler jobb bara för att det blir enklare att säga uppmänniskor. Tvärtom kan det leda till att nödvändigainvesteringar i utbildning och kompetensutvecklingminskar.Anställningstrygghet ger kreativa och ansvarsta-gande anställda. Godtycke ger det inte.Fru talman! Regeringen vill därför göra det lättareatt anställa men inte att säga upp anställda. Det är denavgörande skillnaden mellan oss och Moderaterna.Den nya anställningsform som regeringen föreslår,överenskommen visstidsanställning, kommer att inne-bära en snabbare ökning av antalet nya jobb, främst iden privata sektorn. De nya uppsägningstider somregeringen föreslår kommer att göra det enklare föräldre arbetslösa att få jobb, utan att äldre med jobb fårett sämre skydd.Förslaget innebär också att det blir enklare ochmindre riskabelt att erbjuda tillsvidareanställningar.Det blir effekten av att uppsägningstiden blir en må-nad av en anställning.Samtidigt som regeringen föreslår en förkortningav företrädesrätten till återanställning skall det ocksåbli lättare att kvalificera sig till denna rättighet. Detgör vi genom att anställda föreslås kunna räkna intillfälliga anställningar , i stället för somnu . Det främjar anställningstrygghetenför bl.a. tillfälligt anställda.Den ökade möjlighet till lokala kollektivavtal somregeringen föreslår är en anpassning till rådandepraxis. Redan nu har de flesta lagt uträtten att förhandla om turordningsfrågorna lokalt. Jagutgår från att man har gjort det därför att det fungerarbra.Regeringens förslag är neutralt till avtalsnivån ochtvingar inte parterna att teckna avtal lokalt. Men viställer ett viktigt krav i vårt förslag till ny lag, och detär att det skall finnas ett avtal mellan en arbetsgivaresom omfattas av centralt avtal och en facklig motpart.På vilken nivå parterna sedan väljer att hantera dettalägger sig inte lagen och regeringen i.Slutligen vill jag lyfta fram de två förslag som jagsom jämställdhetsminister är mest glad över. Det ärför det första den rätt till förtur för deltidsanställdasom regeringen föreslår. Det förbättrar de deltidsar-betslösas situation avsevärt. har ensvensk regering vågat sig på denna förändring. Ochden har varit eftertraktad - tro mig! Vi stärker dedeltidsarbetslösas ställning, men vi förbjuder intedeltidsarbete.Det är för det andra den gräns för vikariat som re-geringen nu föreslår. Det är långtifrån ett slag i luften,som har påståtts. Vi sätter nu stopp för det missbrukav vikariat som har skapat otrygga jobbför framför allt kvinnor. Mer än vikarierandehos samma arbetsgivare skallge en fast anställning. Lagen är mycket tydlig på denpunkten.Detta är en uppgörelse som har förutsättningar attbli stabil och långsiktig. Den bevarar grunderna ianställningsskyddet. Den kan ge en snabbare ökningav antalet nya jobb. Den förbättrar villkoren för småföretag. Inte minst stärker den kvinnornas situation påarbetsmarknaden.(Applåder)Anf. 270 () re-plik:Fru talman! hade under100 år sett en enastående ekonomisk utveckling. Ibörjan av började alla de stora arbetsrätts-liga lagsystemen se dagens ljus, bl.a. LAS och MBL.Sedan den tiden har det inte tillkommit ett enda nyttjobb netto i det privata näringslivet i , inte på25 år. Och har halkatned från delad andra plats till sjuttonde plats i väl-färdsligan, och vi backar fortfarande.Jo, vi moderater tar del av mycken forskning. Såsent som lyssnade jag på ett mycketintressant föredrag av en framstående nationaleko-nomisk forskare. Han hävdade att det fanns ett myckettydligt samband mellan dessa två fenomen.Läser ni bara en typ av forskning i , ellerhar möjligen statsrådet hört liknande tongångar vidnågot tillfälle?Anf. 271 Statsrådet ():Fru talman! När den arbetsmarknadspolitiska de-batten hölls i kammaren varnade för att en halv miljon löntagare skulle komma attstå helt utan anställningsskydd om ge-nomförde sina förslag till ny arbetsrätt. Efter att haläst motion till det förslag som vi nudebatterar undrar jag om det inte skulle kunna bliännu fler.Moderaterna är helt isolerade i arbetsrättsdiskus-sionen . De står ensamma bakom den totala av-reglering som de föreslår.Om tycker att det skall kommafler jobb i den privata sektorn, delar jag hennes upp-fattning. Jag vill också att det skall komma fler jobb iden privata sektorn.Men jag undrar var hittar engrund för att man genom att stoppa hela LAS i malpå-se skulle skapa den förutsättningen - något som Mo-deraterna kallar en krisåtgärd. Eller varför skulle dethjälpa om alla sympatiåtgärder förbjöds, om lö-neskillnaderna ökade eller om AD slopades? Varhittar ni en koppling mellan att det kommer fler jobb,såsom vi alla önskar att det skall göra, och en totaltavreglerad arbetsrätt, ?Anf. 272 () re-plik:Fru talman! På de som står mig tillbuds hinner jag tyvärr inte besvara alla dessa frågoringående.Jag undrar om också sadenågonting om de mer än en halv miljon människorsom står inte bara utan anställningsskydd utan dess-utom utan anställning.Jag kan ta exemplet . Finns det landetpå statsrådets jordglob? Där hade man mycket av densvenska modellen, men så började en socialdemokra-tisk regering en omfattandeavreglering av arbetsmarknaden. Resultaten är spek-takulära. har deras arbetslöshet sjunkit från11 till . Det är en mycket starkt växande tillväxte-konomi. Hela landet sjuder av aktivitet och framtids-tro. Dessutom visar opinionsundersökningar av olikaslag att av nyzeeländarna är mycket glada-re och nöjdare med sin tillvaro såsom den ser ut ,jämfört med hur den var när de levdemed den svenska modellen.Anf. 273 Statsrådet ():Fru talman! Jag har en jordglob, och på den finnsmånga länder, bl.a. . Jag har tittat på detförslag som tagits fram i , och jag harkonstaterat att det skiljer sig mycket från det förslagsom regeringen nu har presenterat i denna kammare.Jag tror inte på deras förslag.I är en lägre andel sysselsatta än här iSverige . Jag tror inte att vi alltid har de endalösningarna för att få ned arbetslösheten, men jag trorinte heller att det är så enkelt att vi bara kan kopieralösningar från andra länder och tro att de passar här.Jag önskar att någon av oss hade nyckeln till att fåned den höga arbetslösheten, men det verkar varasvårt. Vi är långtifrån ensamma i och i andradelar av världen om att ha hög arbetslöshet.Jag tror också att debatten om arbetsrättens möj-ligheter att få ned arbetslösheten har blivit starktöverdriven. Det har varit övertoner i debatten, somhar skapat oro och överdrifter. Från Vänstern har dethetat att förslaget är en ynkedom och en krigsförkla-ring mot facket, att det innehåller borgerliga förslagoch går SAF till mötes.Det har varit krig och sorg på vänsterkanten, ochHögern har inte varit bättre. Man har liknat Sverigesarbetsrätt vid den som införde i Spanien.Svensk arbetsrätt är å ena sidan gjord för vackertväder, å andra sidan extrem, ociviliserad och stelbent,en black om foten, ett hån mot de arbetslösa och utansans och vett.Jag tror att vi alla i denna kammare liksom alla påarbetsmarknaden, både de som har jobb och de sominte har jobb, tjänar på att vi gräver ned stridyxan ochgemensamt försöker skapa stabila spelregler som kanhålla långsiktigt och som gör att våra svenska företagvågar växa och investera.Anf. 274 () replik:Fru talman! Statsrådet har på ett peda-gogiskt sätt tecknat en del av bakgrunden. Hon pekarut de fyra hörnpelare som bär upp det som skallförändras och vara i förgrunden. Egentligen är detföga som kan hetsa upp. När det gäller saklig grundoch förändring av rätt till återanställning ligger detnog ganska rätt, och det finns nog anledning att för-svara det.Beträffande turordningen finns det väl än en gånganledning att erinra om att vid flertalet av de ned-dragningar som sker är ett flertal frikopplade från justturordningen. När det gäller tillsvidareanställningenoch att det skulle vara det normala är problemet attdet blir alltmer ovanligt, och det kan i sig vara ettproblem.Det intressanta var väl egentligen det som UlricaMessing inte sade. Jag försökte i mitt inledningsanfö-rande att locka henne till att kommentera frågan omskadestånden för småföretagen som i och för sig harvarit besvärande i de fall där det har blivit påföljd.Men ännu mer tror jag att det har varit psykologiskthämmande därför att många fruktar att råka ut förmycket stora skadestånd för små förseelser.Jag tror att det skulle underlätta om redan nu ändå kunde antyda att en sådan fråga ärpå väg mot sin lösning. Det är inte någon tvekan omatt det också handlar om att hantera den "stora" poli-tiken, och jag återkommer till det stora besvär ochbekymmer som råder när det gäller just den för-dubblade sjuklöneperioden.Är beredd att fundera och möjli-gen ompröva, i likhet med vad då han hade varit på småföretagarmöte?Anf. 275 Statsrådet ():Fru talman! Jag får tacka för att att stora delar av förslaget inte är så tokigt. Dethade glatt mig mycket om också haderöstat för de delarna och ställt sig bakom en störreenighet.När ställer frågan om skadestånds-reglerna vill jag bara peka på att det står i förslaget attregeringen skall se över skadeståndsreglerna ochåterkomma. Syftet med den översynen är att se om detgår att åstadkomma regler där företagets ekonomiskaförhållanden spelar in vid utdömandet av skadestånd.När vi har gjort den översynen lovar jag att återkom-ma.Anf. 276 () replik:Fru talman! Det sista inlägget tar jag som ett löfte,men vill ändå skicka med att det är angeläget att detsker med tempo och inte halas i långbänk. Visst är dettydligt att det kan råda väldigt stora spännviddermellan vad en anställd och vad en småföretagare ellerhantverkare kan ställas till svars för rent ekonomiskt.Den skillnaden är så överdrivet stor att den snarastmåste åtgärdas.Ulrica sade också att det väl inte är nå-gon som har nyckeln till det här. Jag tycker att det ärett förnämligt uttalande som vi kan ta till oss. Ett avproblemen var ju att socialdemokraterna i oppositiontrodde sig sitta med nyckeln i låset. Det skulle var såenkelt att om man bara skiftade regering så skulleproblemen vara lösta.Nu har åtminstone statsrådet upptäckt attfrågan var svårare än så och det är en hygglig början.Jag tycker ändå att den ödmjuka tonen lovar gott införframtiden, för här gäller det att kämpa med storasvårigheter. Inte minst de båda parterna på arbets-marknaden kan vara tuffa att ta. Därför behöver vi ettregelsystem som just fastställer balanspunkten. Viskall inte heller här "välja sida".Anf. 277 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag vill bara vara tydlig i mitt svar tillElver när det gäller översynen av skade-ståndsreglerna. Det behöver inte nödvändigtvis handlaom små och stora företag. Utgångspunkten i vår över-syn skall vara att se om företagets ekonomiska förhål-landen kan spela roll.Anf. 278 () replik:Fru talman! Jag har läst förslag.