prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Men man kan inte börjaskriva in olika i och för sig behjärtansvärda ochriktiga sakståndpunkter i olika politiska frågor igrundlagen. Då låser man nämligen upp hela detpolitiska fältet. Jag säger inte detta för att ge någramöjligheter till en utbyggnad av älvarna. Sådanatankar skall bekämpas när de dyker upp. Men vimåste se vad grundlag är och vad annan lag ochannat politiskt beslutsfattande är. Vi får inte blandaihop dessa saker. Då blir grundlagen ett orimligtdokument.Anf. 10 () replikHerr talman! Syftet med att grundlagsreglera ochgrundlagsskydda våra sista stora orörda älvar är justatt binda upp och att göra det svårare attgenomföra en utbyggnad av älvarna på ett snabbtsätt. Vi i anser att det skall vara trögtoch besvärligt och att det skall ta tid om man skallvidta sådana drastiska och genomgripande åtgärdersom att bygga ut en av de sista orörda älvarna.Svenska folket skall ha chansen att säga sitt innandet definitiva beslutet är fattat.Anf. 11 () replikHerr talman! Det skall inte vara trögt och ta tid.Dessa älvar skall enligt min mening över huvudtaget inte byggas ut. Men likväl, var skall vi dragränsen om vi för in dem i grundlagen? Det finnsmånga andra politiska frågor som har en liknandedignitet. Om vi skall börja grundlagsfästa den enasaken efter den andra, var skall vi då dra gränsen omvi får en grundlag som kommer att få oerhörda bris-ter när det gäller överskådlighet. Grundlagen kom-mer till slut att bli omöjlig att tolka om den får ettomfång och griper in i en mängd olika delar av sak-politiken på ett sådant sätt som ett sådant förslagskulle medföra. Därför menar jag att jag inte kanyrka bifall till reservationen, även om vi är helt över-ens om nödvändigheten av kampen om att slå vaktom de outbyggda älvarna.Anf. 12 () replikHerr talman! Det är tråkigt om att det blir mycket besvärligt och för mångasaker som måste tas in i grundlagen om vi skall ta inälvarna också. Men jag tror att detta problem ärrelativt överkomligt. Om vi en gång får igenom dettabeslut, tror jag att klarar att se över-skådligt vad som står i grundlagen och vad som integör det.Anf. 13 ()Herr talman! tar i dettabetänkande upp motionskrav på utökat grundlags-skydd för vissa grupper, för outbyggda älvar ochgenteknik. Majoriteten anser att nuvarande skydd ärtillräckligt. Jag vill därför som utskottets talesmanyrka avslag på de till betänkandet fogade reservatio-nerna.Vilket lagskydd har de homosexuella? Denenskilde homosexuelle har som jag ser det ett fullgottskydd. Det är brottsligt att smäda och kränka någonoch att säga att han uppför sig skymfligt. Man kandå begå tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott.Målsäganden åtalar. Men om någon förolämpats föratt vara homosexuell kan åklagare väcka åtal, om detär försvarligt ur ett bredare samhällsperspektiv.Samhället ser alltså allvarligare på om någon skym-fas för att vara homosexuell än på annan förolämp-ning.Man kan dömas för uppvigling. Detta kan ocksåvara brott mot tryckfrihetslagen och yttrandefrihets-grundlagen. Den som muntligen inför menighet ellerfolksamling eller i skrift som sprids uppmanar tillbrottslig gärning, t.ex. att skjuta och slå ner allabögar - för att använda ett autentiskt uttryck - begåralltså ett brott i dagens läge.Som näringsidkare i sin verksamhet får man intediskriminera någon för hans homosexuella läggning.Riksdagen har infört en bestäm-melse i straffmätningsbestämmelse attdet är en försvårande omständighet om motivet förbrottet har varit att kränka någon på grund av hanssexuella läggning. Det är alltså straffbelagt att krän-ka, förolämpa, uppvigla mot eller diskriminera ho-mosexuella.Av utredning framgår att po-lisen bemöter de homosexuella som vill göra enanmälan med respekt. Lagstiftaren, , harföljt målsättningsparagrafen i 1 kap. regeringsfor-men: Den offentliga makten skall utövas med respektför alla människors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Där står också attdet allmänna skall värna den enskildas privatliv ochfamiljeliv. 2 kap. 15 § regeringsformen säger attingen medborgare får missgynnas därför att han medhänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhören minoritet.Den fråga som vi haft att ta ställning till är: Gyn-nar det de homosexuellas sak om de i grundlag defi-nieras som en särskild grupp? Jag tror inte på denmodellen, varken i dagens situation eller för framti-den. har så sent som under riksmötet1993/94 avvisat detta.Min absoluta övertygelse är att ju mindre homo-sexuella pekas ut som en särskild grupp, ju mer ho-mosexualitet och heterosexualitet jämställs, destomer gynnas de homosexuellas sak. Att vara homo-sexuell skall inte betraktas som så apart och udda attde homosexuella vill skilja ut sig från andra och varaen särskild grupp.Vi är inte där . Man måste naturligtvis erkännaatt det finns homofobi i samhället. Men utvecklingenpå senare år har snabbt gått åt rätt håll, mot ökadtolerans och mindre homofobi. Det dröjde faktisktända innan homosexualitet ströks somvarande en abnormitet ur sjuk-domsklassifikation. 1987 fick vi ett förbud mot dis-kriminering.Lagutskottets ordförande, socialdemokraten , tog under tid ini-tiativ till att föreslå en partnerskapslagstiftning, somriksdagen följde trots att regeringen varit passiv idenna fråga. Positiva händelser, som bryter ned för-domar, är kändispartnerskap och att vårt public ser-vice-företag i programmet Rederiet visar homosex-uell tonårskärlek.Varför skall just homosexuella och funktions-hindrade ha ett grundlagsskydd? Det finns förvissoandra grupper vuxna med i och för sig harmlöstbeteende med sexuell anknytning. Vad gör vi meddem? Är inte de också en skyddsvärd grupp i så fall?Hur gör vi med förståndshandikappade och mental-sjuka, som nynazister pekar ut som"Untermennschen". Ju fler grupper man räknar uppsom kräver grundlagsskydd, desto större blir riskenatt man glömmer någon grupp som då lämnas ute ikylan. Det ligger en fara i att även i bästa välmeningbörja kategorisera medborgarna.I reservation 2 vill man ha en översyn av skyddetför homosexuella som grupp. Den översynen kanleda till ytterligare inskränkningar i tryck- och ytt-randefrihetsgrundlagarna. Finns behovet verkligenav denna översyn i realiteten med tanke det mycketstarka skydd dessa grundlagar åtnjuter?På sista tiden har nynazistiska grupper dykt upp.Det är unga osäkra frustrerade och våldsbenägnamänniskor i samhällets utkanter. Det är människorsom har elementär skolning och som kanske saknarframtidstro. De lever ut sina egna inneboende demo-ner och sin skräck med hjälp av ochvåldsbrott. Att störta demokrati, att sätta sig överlagen, att sitta i fängelse som VAM-medlem är när-mast en merit. Här behövs helt andra åtgärder frånsamhället för att nå dessa marginalgrupper, heltannat engagemang från vuxna, föräldrar, folkrörelseoch skola. Redan nu finns lagrum att komma åt denynazistiska tidningsbladen, som också talar omjudar och invandrare, ibland om homosexuella. Denämner, såvitt jag vet, aldrig uteslutande homosex-uella utan även i deras ögon fler undermåliga grup-per.Vi utgår givetvis ifrån att polis och domstolsvä-sende agerar effektivt kraftfullt och använder sig avde lagrum som står till buds. Men an-mälningarna om hets mot folkgrupp är få.För övrigt är det på modet att vilja grundlagsreg-lera företeelser som man som politiker tycker extrailla om. binder då upp sig förbeslut som måhända kan visa sig mindrekloka.Vad gäller genteknik och outbyggda älvar har viredan en fullgod lagstiftning.Anf. 14 () replikHerr talman! Jag konstaterar att låter bli att utveckla det som står i majoritets-texten om "omotiverat och svåröverblickbart". Jagförstår det, för om hon gjorde det, skulle hon tvingasatt också argumentera mot den lag om hets mot folk-grupp som redan finns. Det vill hon tydligen integöra. Det gläder mig i och för sig. Men det innebärockså att hela hennes övriga argumentering haltar.Att homofobin har minskat i samhället är sant.Det beror till mycket stor del på att de homosexuellahar kommit ut i samhället och gjort sig själva synli-ga. Så talar om att man inte skalllåta olika grupper synas på olika sätt. är detviktigt att man just får synas som den man är för attkunna bli respekterad. Men när det gäller hetslag-stiftning och hetspropaganda är det de som bedriverhets som gör utpekningen. I lagen är man tvungen tahänsyn till den hets som faktiskt bedrivs.Catarina Rönnungs huvudargument är att nuva-rande skydd skulle vara tillräckligt därför att denenskilde kan föra talan ifall den enskilde uttsätts förmissaktning. Det är precis detta det inte handlar om.Missaktning i denna mening är missaktning av helagrupper. Det behöver inte alls handla om att mansäger att är en skurk eller något annat iden stilen eller att man uppmanar någon att slå ihjälPettersson eller vem som helst. Det handlar i ställetom att man pekar ut en hel kategori människor sommindre värdiga. Det är detta lagen om hets mot folk-grupp handlar om. Om inte harförstått det tycker jag att hon skall fundera igenomsaken en gång till. Hon är ute på ett spår som liggerhelt vid sidan av det som debatten bör handla om.Sedan måste jag säga att jag reagerade väldigtkraftigt när talade om att manskall handskas på annat sätt med VAM-medlemmarän att döma dem till fängelse. Här handlar det ompersoner som är mördare, bankrånare och allt möjligtannat i den stilen. Sådana skall sitta i fängelse.Anf. 15 () replikHerr talman! Till att börja med har jag inte sagtatt VAM-medlemmar inte skall sitta i fängelse.Självfallet skall de göra det. Men de har ju som meritatt sätta sig över demokratins lagar. Då blir de hjäl-tar inom sina egna nynazistiska organisationer, efter-som deras agerande framstår som tufft.De nynazister som vi diskuterar har tillgångtill små obskyra tidskrifter som är fyllda av hat ochhets mot judar, mot invandrare och mot homosexuel-la. Dessa tidningar kan när som helst tas i beslag ochåtal kan väckas. Men de homosexuella har ju jämfö-relsevis starka organisationer bakom sig som medverkningsfulla medel att i vår demokrati slå tillbakaoch argumentera emot. För dem står alla seriösatidningars insändarsidor och debattsidor öppna förgenmäle och motargument.Håkan hade anmärkningar på logiken iargumentationen. Om man skall ha kvar hets motfolkgrupp när det gäller minoriteter är det då olo-giskt att inte ta med de homosexuella. Men det finnsju andra sexuella minoriteter som inte får det minstaskydd, som kan glömmas bort och som förlöjligas påett mycket tydligare sätt än vad som sker med homo-sexuella . Vad gör vi med dessa? Skall intesamhället se till att alla människors värde, värdighetoch frihet i privatlivet garanteras? Med den portalpa-ragraf som finns i regeringsformen garanterar sam-hället detta.I sak är vi emot att de homosexuella bildar ensärskild grupp i vårt samhälle. Målet för de homo-sexuella måste vara att få samma rättigheter ochbetraktas som fullständigt lika på alla områden somde heterosexuella. Man fryser ju utvecklingen omman betraktar de homosexuella som en särskildgrupp, anser jag.Anf. 16 () replikHerr talman! Jag är uppriktigt bekymrad överCatarina Rönnungs oförmåga att förstå vad sakengäller. Jag börjar undra var hon har befunnit sigunder då propagandan har trappatsupp i landet, inte bara mot homosexuella utan överhuvud taget. Propagandan har ökat mot judar, motzigenare, mot homosexuella och mot etniska minori-teter, vilka alla är klassiska måltavlor för nazisteroch rashetsare av olika slag.Ett exempel på att tydligeninte vill se den verklighet som råder är hennes for-muleringar om att propagandan förekommer i småobskyra tidningar. Får jag upplysa om att en av destörsta musiktidningar som finns i landet ochsom vänder sig direkt till ungdomar heter Nordland.Den ges ut av en grupp personer som står mycketnära VAM, som vi talade om. I nummerefter nummer bedrivs denna hets oavbrutet. Det är enmycket flott och välgjord tidning som ges ut i storaupplagor. Försök att få in ett genmäle där, så fårCatarina Rönnung se hur lätt det är! Detta är intealls samma bild som fanns kanske se-dan. har vi en ganska allvarlig situation. Lagenbör behandla den hets som faktiskt bedrivs på sammasätt, oavsett vilken grupp som det hetsas mot. Det äralltid fråga om samma grupper, och då bör lagenskrivas så, att det framgår att vi erkänner att vi kän-ner till detta.Anf. 17 () replikHerr talman! nämner en endatidning. Men jag vill inte ge de nynazistiska organi-sationerna en dimension av att utgöra ett hot motdemokratin, vilket målar ut demsom. Det handlar om små grupper som verkar imarginalen, och det finns lagmedel, t.ex. förbud motdiskriminering och mot uppvigling till brott - bådemuntligt och i skrift. Utgivarna av dessa tidningar äri dag åtalbara och skall, som utskottet framhåller,åtalas. Vi ser inte genom fingrarna i det fallet, Hå-kan Holmberg.Håkan framställer historieskrivningeni en falsk dager, tycker jag. Vi är medvetna om dessagruppers kriminalitet. Polis och åklagarväsende skallverkligen agera med kraft här.Anf. 18 () replikHerr talman! argumenterarprecis som om allting vore bra som det är. Men heltuppenbart är så inte fallet. Det finns, som HåkanHolmberg sade, utomordentligt oroande tendenser.Det är naturligtvis inte bara små, udda och ex-trema grupper som kör med hets och homofobi, utandet frodas ibland också i bredare grupper. Det ärnödvändigt att vi gör en kraftfull markering genomatt förstärka lagen om hets mot folkgrupp så att denutvidgas. Detta har utomordentligt starkt stöd blandde homosexuellas egna organisationer.Catarina Rönnung sade litet snusförnuftigt att dehomosexuella inte skall utgöra en särskild grupp.Men det som har gjort att det har skett framsteg förderas rättigheter och att homofobin i samhället i storthar trängts tillbaka är ju att de homosexuella har haftmodet att organisera sig, att föra en kamp för sinarättigheter. De har också haft modet att framträda isin egenskap av homosexuella.När människor är utsatta för diskriminering isamhället - de må gälla homosexuella eller de funk-tionshindrade, som är en annan stor grupp - är detnödvändigt att det anges ett klart förbud i grundla-gen. Det gäller likaväl som för andra grupper somblir utsatta för diskriminering - etniska och religiösagrupper. Detta är inte att vidga grundlagen eller attinföra katalogisering av människor, utan det är ettsätt att tala om att samhället inte tolererar förtryckoch diskriminering av de grupper som genom histo-rien har varit utsatta för sådant förtryck och sådandiskriminering.Anf. 19 () replikHerr talman! Jag ställde i mitt huvudanförandeen fråga som jag inte har fått svar på: Vad gör manmed andra sexuella minoriteter som inte är homo-sexuella men som starkt förlöjligas i samhället, sominte är farliga för barn utan där beteenden med sex-uell anknytning gäller vuxna personer?Kenneth vill som företrädare för ett endaparti grundlagsskydda de funktionshindrades rättig-heter. Det är inget annat parti som ställer sig bakomdetta. Men i den nynazistiska ideologin ingår juockså förföljelse av mentalsjuka, av funktionshindra-de, av olika etniska folkgrupper och av homosexuel-la. Detta är grupper som man kan förlöjliga och sompå kanske inte är värda att leva.Man måste se samhället i stort när det gällergrupper som inte är nazistiska - jag tänker då påvanliga människors inställning till homosexuella.Det måste erkännas att - trots att homofobi före-kommer i vissa grupper - toleransen har ökat kraf-tigt, vilket jag är oerhört tacksam för. Det kan, somKenneth säger, bero på att det har funnitsgrupper som har ställt upp för de homosexuella. Menframtiden borde väl vara att det inte borde finnasnågot behov av sådana grupper. Den dag som dehomosexuellas och de heterosexuellas rättigheter ärjämställda är en sådan grupp faktiskt onödig.Anf. 20 () replikHerr talman! frågar varför viskulle ge ett särskilt skydd för de homosexuella ochsäger att det kan finnas andra grupper med sexuellsärart i någon mening. Vilka grupper är det, Catari-na Rönnung?Det finns väl ingen grupp som så systematiskt harvarit utsatt för förföljelse och diskriminering som dehomosexuella, som ju har ett för dem naturligt um-gänge mellan vuxna utan att det inbegriper någonsärskild form av förtrampande av medmänniskor,utnyttjande av minderåriga eller liknande. Det finnsväl ingen annan sådan grupp. Nämn i så fall en så-dan grupp. Jag känner inte till någon, men det kan juhända att mina kunskaper på området är för begrän-sade.Sedan satt det inte bara vänsterpartister i . Utredningen var ju enig i sitt för-slag om att man i grundlagen faktiskt borde föra inett förbud mot diskriminering av funktionshindrade.Den ståndpunkten har vi alltfort.Anf. 21 () replikHerr talman! Jag skall i klartext uttrycka vilkenannan grupp jag tänker på och som verkligen ärutsatt för löje, nämligen gruppen transvestiter. Dehar väl ingen som för deras talan egentligen. Demåste väl också betraktas med värdighet. Deras sex-uella läggning skadar ju inte exempelvis barn ellerandra. Jag har aldrig hört någon som stått upp för atttala om att transvestiter skulle kunna vara en gruppsom kan behöva skydd.Vi säger att regeringsformens portalparagraf ärstark och bra. Den talar om alla människors likavärde. Att det sedan i regeringsformen också står ometniska grupper beror ju på den historiska erfarenhetsom man drog efter . Det skulle juinte heller vara riktigt att utmönstra dessa gruppermed tanke på dagens invandrarfientlighet t.ex.När det gäller homosexualitet finns det oerhörtmånga teorier om vad den beror på. Den ena teorinkanske inte är bättre underbyggd än den andra. Mendet senaste jag läste i frågan förklarade att allamänniskor bär med sig homosexualitet som ett mereller mindre latent arvsanlag och att detta arvsanslaghar haft betydelse som överlevnadsvärde för mänsk-ligheten. Om man ser på homosexualiteten på detsättet tycker jag att hela saken avdramatiseras väldigtmycket. Jag önskar, även om vi inte är där , ettsamhälle där denna grupp ges likvärdig behandlingmed de heterosexuellas.Anf. 22 () replikHerr talman! Jag måste säga att argumentation blir alltmer märkvärdig attlyssna till. Hon jämför transvestiter med homosexuel-la. Menar att det finns ett likastort behov av att föra in exempelvis transvestiter ilagen om hets mot folkgrupp som homosexuella?Jag tycker att den argumentation som CatarinaRönnung för är att kraftigt negligera problemen. Jagvill därför upprepa den fråga som jag ställde i mittanförande. Hur mycket måste hända innan socialde-mokraterna upptäcker att något har hänt? Hur mångabögar måste knackas och mördas? Hur många lesbis-ka måste bli bespottade och slagna innan ni anser attnågra nya omständigheter har kommit fram ochinnan ni vågar ta risken att utpeka homosexuella?Trots att homofobin i samhället kanske har mins-kat, finns det växande grupper som alltmer tydligtoch öppet hetsar mot homosexuella, mot judar ochinvandrare. Varför skall då homosexuella lämnasutanför den lagstiftning som finns till skydd motdenna hets? Argumentationen från dem som inte villgå med på denna ändring i lagstiftningen är full-ständigt förvirrad.Anf. 23 () replikHerr talman! Jag har gjort en lång beskrivning avvilka lagrum en homosexuell kan åberopa för att fåsina lagliga rättigheter skyddade. Man får inte hetsamot homosexuella som grupp i den meningen uppmanar till våld. Detta är ett kriminelltbeteende. Man får inte uppmana någon att gå ut ochknacka bög, som man säger, för är dettaett brottsligt beteende som är åtalbart. ju hålla i minnet vad som är kriminelltoch inte kriminellt.Vad man i reservation 2 vill åstadkomma medöversynen är att omdömen om homosexuella somgrupp skall kunna kriminaliseras. Men vi har sagtatt här kan det demokratiska samhället argumenteraoerhört kraftfullt för de homosexuellas rättighetergenom press, radio, TV och övriga medier. Här hardet demokratiska samhället medel att slå emot ge-nom den fria debatten.Som sagt, det finns lagrum, det finns debatt ochdet finns möjligheter till åtal, så är ju inte med sanningen överens-stämmande.Anf. 24 () replikHerr talman! Det som sägerinnebär ju att lagen om hets mot folkgrupp är heltonödig, att den inte alls skulle behövas över huvudtaget. Men så är inte fallet. Det är en lag som har enväsentlig betydelse därför att samhället pekar ut attde som hetsar mot dessa grupper begår allvarligabrott. Lagen handlar alltså om hets mot grupper ochinte mot enskilda individer. Den lagstiftning som vihar täcker inte alls det som , utan vi behöver en förstärkt lagstiftning. Detär möjligt att det inte heller räcker att skärpa lag-stiftningen så att den också täcker hets mot individer.Men det vore åtminstone en kraftig markering frånriksdagen, om vi fattade detta beslut, som visar att viinte accepterar den utveckling som faktiskt är på vägi dag. väljer emellertid att blundaoch säger att det antagligen inte har hänt så mycket,att inget har förändrats, att vi har lagstiftning ochregler som duger och att samhället skall ta tillkraftåtgärder. Men det är precis det ni inte gör.Anf. 25 () replikHerr talman! Tvärtom, , har jagsagt att just lagrummet hets mot folkgrupp är en bralag som medger att JK kan åtala alla dem som spri-der de nazistblad som är i svang. Där handlardet också om invandrare, judar och andra folkgrup-per. Jag har inte sett ett enda flygblad där bara ho-mosexuella pekas ut, för i det fallet skulle JK stå utanmedel, utan nazistbladen tar ju upp alla kategorierrakt över.Som sagt, om man i grundlagen skall försökareglera alla skyddsvärda grupper, kan det lätt händaatt någon grupp glöms bort.Som sagt: Jag har aldrig - för att återgå till andrasexuella minoriteter - hört någon i denna kammarepropagera för att sådana grupper skulle ha ett skyddlikvärdigt med de homosexuellas. Men varför skullede inte ha det?Anf. 26 ()Herr talman! I detta betänkande behandlas ettantal motioner från den allmänna motionstiden. Detföreligger ingen moderat reservation, men jag villändå kort kommentera ett särskilt yttrande som vihar fogat vid betänkandet.I regeringsformens 2 kap. 18 § står det att varjemedborgares egendom är tryggad genom att ingenkan tvingas avstå sin egendom till det allmänna ellertill någon enskild genom expropriation eller liknan-de åtgärd. Inte heller behöver den enskilde tåla attdet allmänna inskränker användningen av mark ellerbyggnad utom när det krävs för att tillgodose ange-lägna allmänna intressen.Därefter stadgas det om rätten till ersättning. Omdet allmänna inskränker användningen av mark ellerbyggnad på sådant sätt att pågående markanvänd-ning, som uttrycket lyder, inom en del av fastighetenavsevärt försvåras eller om det uppkommer skadasom är betydande i förhållande till värdet på en delav fastigheten, har ägaren rätt till ersättning.Det är utmärkt att rätten till ersättning för rådig-hetsinskränkningar avseende mark och byggnadernumera omfattas av grundlagsskydd på detta sätt.Dock är det alltså så att ersättningen utgår bara omskadan som uppkommit är, som det heter, betydandei förhållande till värdet av den berörda delen avfastigheten.Vad menas då med begreppet betydande skada?Detta uttryck förekommer också i 14 kap. 8 §plan- och bygglagen. I samband med tillkomsten avden lagen uttalade bostadsutskottet att ägaren baraskulle behöva tåla en bagatellartad inskränkning ochatt ingen i något fall skulle behöva acceptera enskada som var större än av berörd del av fas-tigheten. Den rättspraxis som har utvecklats vidtillämpningen av lagen innebär dock att skadanmåste uppgå till för att berättigatill ersättning.Detta är klart otillfredsställande. Det är möjligtatt man av praktiska skäl, för att slippa det rent baga-tellartade, behöver arbeta med en ungefärlig gräns,t.ex. , för att kunna tala om betydande skada. moderata kommittémotionen anger vi just 3 %som en rimlig och rättvis nivå. Upp till denna nivåskulle alltså fastighetsägaren själv få stå för förlustenför t.ex. en opåräknad begränsning av byggrätten.Om skadan är större borde den uppfattas som bety-dande i lagens mening. Varje medborgares egendomskall vara tryggad står det ju i regeringsformen.