prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — Den som vill bedriva hälso- ochsjukvård skall anmäla detta till , ochden skyldigheten gäller också för laboratorieverksam-het.Genom den nya lagen får de befo-genheter som behövs för att utöva tillsyn. Om verk-samhet påbörjas eller ändras utan att det anmäls kanböter utdömas och får rätt att meddelaförelägganden och förbjuda hälso- och sjukvårdsverk-samhet som inte uppfyller krav på kvalitet och säker-het. Efterföljs inte förbud eller föreläggande kan bötereller fängelse utdömas. Men endialog mellan och vårdgivare förutsesredan ha en god inverkan, och i de allra flesta fallkommer det att vara tillräckligt.I hälso- och sjukvårdslagen införs nu en bestäm-melse om att det där hälso- och sjukvård bedrivs skallfinnas den personal, de lokaler och den utrustningsom behövs för att en god vård skall kunna meddelas.En motsvarande bestämmelse införs i tandvårdslagen.Det är en bra utgångspunkt för till-synsuppdrag.Fru talman! Det är inte bara tillsynen som har be-tydelse för att vården är god och säker för patienten.Vårdgivarens egna åtgärder för att god kvalitet i verk-samheten upprätthålls är grundläggande. I den nyalagen ställs därför krav på att vårdgivaren systema-tiskt och fortlöpande skall utveckla och säkra kvalite-ten i verksamheten. Sådant kvalitetssäkringsarbete ärredan under utveckling, och det är positivt. Det är nuviktigt att vårdgivaren skapar förutsättningar ochstimulerar personal till fortsatta insatser på detta om-råde.Resultatet av ett sådant arbete är viktigt för atthöja kvaliteten och stärka patientens ställning ochskall fortlöpande återföras till alla som deltar i vår-darbetet. Kvalitetssäkring har också betydelse för atträtt saker görs inom sjukvården - det som ger resultat.Det är också god ekonomi med knappa resurser. mellan vårdgivare och tillsynsmyndighet ärockså mycket viktigt och kan bidra till en säkrare vårdgenom att förebygga incidenter och fel.Mot bakgrund av vad jag anfört är det obe-gripligt att kds yrkar avslag på förslaget om dennalagstiftning och hänvisar till utredningar. Visst inserjag också vikten av att verka för att sjukvården får deresurser som behövs. Men det ena utesluter verkligeninte det andra.Fru talman! infördes chefsöverläkarrefor-men, som innebar ett samlat ansvar för verksamheteninom sjukvården. Den reformen har betytt mycket förutvecklandet av chefskapet inom vården. Men refor-men kom att tolkas på ett sådant sätt att frågan gångpå gång har kommit tillbaka till utskottet. Möjlighetenatt inom lämpliga verksamhetsområden utse någonannan än en läkare till chef har inte kunnat utnyttjas.Om läser protokollet från den riks-dagsdebatten framgår det tydligt att det var vad viville.Nu ersätts begreppet chefsöverläkare med verk-samhetschef. Vilken kompetens verksamhetschefenskall ha kan variera beroende på inriktning och om-fattning av verksamheten. Utbildning, erfarenhet ochpersonliga egenskaper blir avgörande. Det blir även ifortsättningen viktigt att ledningsfunktionen är tydligoch har god kompetens. Det är viktigt både för patien-ter, anhöriga, personal och tillsynsmyndighet. Be-greppet patientansvarig läkare blir kvar, men verk-samheten kommer på regeringens uppdrag att utvär-deras. Det bör övervägas att även andra yrkeskatego-rier kan vara patientansvariga.Fru talman! Utskottet står i stort enigt bakom för-slaget om en ny, samlad tillsyn. På en punkt, tillsyn avskolhälsovårdens verksamhet, har några reservanterenats om att skall ha den uppgiften även ifortsättningen. En läsning av reservationen ger ingenövertygande bild av att det skulle vara önskvärt. Ut-skottsmajoriteten betonar att även i fort-sättningen har ansvar för utvärderings- och utveck-lingsarbetet inom skolhälsovården och för att integre-ra skolhälsovården i den pedagogiska verksamheten.Ett exempel är skolsköterskornas deltagande i hälso-undervisning och elevvårdskonferenser. Det finnsmånga andra. får tillsyn över direktasjukvårdsinsatser, och ett samarbete mellan parternaförutsätts. Det känns som en naturlig ordning.Så sent som 1994 ställdes försvarets sjukvård, ef-ter en stor genomgång, under generalläkarens tillsyn.Utskottsmajoriteten accepterar den ordningen, efter-som man så har gjort en stor genomgång ochgenomfört denna reform, och avslår Miljöpartietsreservation.I en folkpartimotion påpekas med rätta att dettalagförslag innebär att biomedicinska analytiker vidprivata laboratorier inte omfattas av bestämmelsernaom individtillsyn. Syftet med lagen uppfylls alltså intefullt ut. Utskottets majoritet är mycket angelägen omatt den frågan löses men vill inte föregripaBehörighetskommitténs arbete, som över-lämnas till regeringen för ställningstagande.När det gäller krav på juristhjälp tillpatienter som vill göra skadeanmälan och Vänster-partiets återkommande krav på en statlig patientom-budsman hänvisar utskottsmajoriteten till verksamhe-ten i de förtroendenämnder som finns i landstingenoch som har till uppgift att biträda patienten.De förslag om ytterligare sanktioner när det gällerenskilda yrkesutövare som talar för tarutskottet inte ställning till , eftersom de är underberedning.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 47 ()Fru talman! Mitt inlägg gäller skolhälsovården.Skrivbordsmässigt är det mest logiskt att till-synsansvaret skall ligga samlat hos Socialstyrelsen.Men i verkligheten finns det en risk att Skolverketfäster ännu mindre vikt vid folkhälsofrågorna än manhar gjort tidigare, när man inte längre har till-synsansvaret. Vi har haft en del kritiska synpunkter pådet.Jag tar fasta på referat av ma-joritetsskrivningarna och förutsätter att man i rege-ringskansliet kommer att aktivt verka för att det istället blir en upprustning, med den organisation somdet finns en majoritet för i riksdagen.Anf. 48 ()Fru talman! I den reservation som gäller Skolver-kets fortsatta tillsyn av skolhälsovården sägs att inte har gjort någonting trots att verkethar tillsynsansvaret. Det inger inte något förtroende.Man kan förstå det, eftersom inte harkompetens att utöva tillsyn över just sjukvårdsinsat-serna. Det är nu inte de allra största sjukvårdsinsatser-na, som utsätts för de allra största farorna. Det kännsändå riktigt att vi nu får en enhetlig tillsyn såsomförslaget är.Anf. 49 ()Fru talman! Jag vill bara tillägga att det är viktigtatt vi under nästa tar upp hälsofostran i sko-lan och hur den kan intensifieras, i tider då dessafrågor inte alls prioriteras. Sjukvårdshuvudmännenprioriterar sjukvård framför folkhälsoarbete på fleraplan. Jag hoppas att vi kan återkomma till denna dis-kussion . Om man inte kan skriva, läsa,räkna och sköta sin egen hälsa när man lämnar skolanär man dåligt för framtiden.Anf. 50 ()Fru talman! Det tog upp ärviktiga frågor. Där har ett fortsatt ansvar.Vi får hoppas att verket tar det ansvaret fullt ut.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Informationsteknikens användningFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU19Informationsteknikens användning (prop.1995/96:125)Anf. 51 PER ()Fru talman! Låt mig först säga att jag står fast vidsamtliga reservationer i detta betänkande som jag harskrivit under. Jag nöjer mig dock med att yrka bifalltill reservation nr 1.Fru talman! I TU19 behandlas informationstekni-kens användning med anledning av en proposition isamma ämne. Denna proposition skall ses mot bak-grund av det oerhört utsatta ekonomiska läge somSverige befinner sig i. Tillväxten i ekonomin är,enligt många prognoser, på väg ned mot nollpunktenunder 1996. Vi har under en lång följd av år haft lågtillväxt. tenderar arbetslöshetssiffrorna attständigt stiga och tangera rekordnivåer. Dessa siffrorär höga, även mätt med europeiska och internationellamått.Siffrorna för ungdomsarbetslösheten är bland dehögsta vi har kunnat hitta. Jag har inte kunnat finna attdessa siffror har varit högre i någon gångunder . vet vi att den yngre gene-rationen ligger på en förhållandevis låg nivå när detgäller högre utbildning, jämfört med ett antal av våranärmaste grannländer.För mig är det självklart att informationsteknikenär en av de viktigaste punkterna för att åstadkommaen renässans av det svenska industrisamhället. Denger en möjlighet att öka sysselsättningen, få tillväxt iekonomin och även till bra lönenivåer för kommandegenerationer.Jag har länge haft som devis att inte skallbli ett låglöneland. Då måste vi konkurrera med tek-nik och kunskap snarare än med låga löner. Dessvärrehar vi i allt större utsträckningkommit att konkurrera med låga löner i stället för högtekniknivå och hög kunskapsnivå. Ända sedan börjanav har det relativa teknikinnehållet i Sveri-ges export minskat i jämförelse med övriga västvärl-den. Det är alltså fråga om en stegvis övergång tilllåglönekonkurrens i stället för teknik- och kunskap-skonkurrens. Det är utifrån den utgångspunkten jagser regeringens proposition 1995/96:125 och deskrivningar vi ser i TU19.Informationsteknologin, som för mig medför enrevolution fullt i klass med den industriella revolutio-nen, ökar i många avseenden möjligheterna till att ökavår tekniska kompetens och vår utbildningsnivå sam-tidigt som den utgör ett betydande arbetsredskap ochett teknikområde som kan bringa fram ett betydandeantal sysselsättningstillfällen i . Våra förut-sättningar är i många avseenden goda, men det behövsen ökad fokusering i för att vi skall kunna fåfram fler jobb och mer tillväxt utifrån de förutsätt-ningar informationsteknologin ger.Det är ingen tvekan om att informationsteknologinnär det gäller regionalpolitik, utbildning, kommuni-kationer, underhållning och forskning och utvecklingär helt central. Se bara på den uppgradering av telenä-tet som stegvis börjar ske. I praktiken kommer allasom har en vanlig telefon att kunna användasamma nät för att få full multimediakompetens i varjeenskilt hushåll inom en mycket överskådlig framtid.Samtidigt kommer man att kunna ta in upp till 100olika satellitkanaler via samma telesladd.Det finns också möjligheter till ny konkurrens.Man kommer inte att behöva sladdarna och näten,utan med montering av enkla små antenner på föns-terblecken kan man få samma kompetens med multi-media och kommunikationer utan sladdanslutning.Detta ökar konkurrensen och förutsättningarna förekonomisk tillväxt och företagande långt ut i periferinpå likvärdiga villkor med företagandet inne i storstä-derna.Genom informationsteknologin kan vi öppna arki-ven på ett sätt som vi knappast har kunnat tidigare. Vibörjade i regeringen digitalisera helaPatent- och registreringsverket. Det skulle inte baravara japanska företag som botaniserade i ett av värl-dens främsta patentverk - som patentverkfaktiskt är - i den främsta teknologin som finns ivärlden på en lång rad områden. Teknologin skullegöras tillgänglig för varenda småföretagare i helaSveriges land, så att man med en PC skulle kunnakoppla upp sig mot och via menyerstegvis leta sig fram. Men skall vi klara denna digita-lisering och få den möjligheten fordras fokusering ochkoncentration av insatserna till det som ger tillväxt,teknikspridning och olika typer av möjligheter till flersysselsättningstillfällen, förhoppningsvis med bralönenivåer i Sverige.Detta bygger vidare på att vi måste utnyttja detekniska förutsättningarna för att exempelvis ha tek-niska attachéer runt om i världen, så att man med envanlig PC från det lilla företaget i eller i , min egen hembygd, skall kunna koppla uppsig, ställa en fråga med elektronisk post till den tek-niska attachén i eller utanför Tokyooch kunna få ett första svar . Därmed fårman en möjlighet att se vad som finns att göra påfrämmande marknader och praktisk möjlighet attdärmed följa med i den tekniska utveckling som en-dast de större företagen har haft kraft och möjlighettill i historisk tid.Detta bygger också på att vi får fram de interakti-va skärmarna, så att man kan tala med läraren somfinns på TV-skärmen som han håller före-läsningen i en annan del av landet. Därmed kan manfå ut kvalificerad utbildning långt ut i glesbygden, ochden lille företagaren kan få kvalificerad utbildningoch möjlighet att ställa kvalificerade frågor utan attbehöva resa bort från sitt företag. Därmed kan bådeföretagare och personal utveckla sig påplats hemma på orten utan att höga kostnader därmedbehöver uppstå för den enskilde personen eller företa-get.Det bygger också på att vi kan packa informatio-nen bättre, leda tåg, bilar, flygplan och mycket annatmycket tätare och utnyttja våra resurser bättre. Mendet fordrar ånyo fokusering på det som ger ekonomisktillväxt och det som ger sysselsättning och att vi inteplottrar bort våra satsningar inom informationstekno-login på alltför mycket vackra ord och fraser ochalltför litet av det som verkligen ger sysselsättningoch ekonomiska resultat.Det finns ett antal saker som kännetecknar de före-tag i som har lyckats och är success stories;de växer snabbast och anställer flest personer. Dekännetecknas ofta av att de använder gammal tekno-logi men kompletterar den med högteknologi i någonliten bit, och därmed blir världsunika. De känneteck-nas också av att de är mycket små organisationer somgår ut i en stenhård exportsatsning på ett utomordent-ligt tidigt stadium och därmed får ett marknadsge-nombrott som de måste ha den nya teknologin tillhjälp för att kunna åstadkomma och därmed kunna fåfram resultat av. Ett annat kännetecken är att de köperoch säljer många komponenter och därmed har debästa och effektivaste komponenterna i sina produkteroavsett var i världen de produceras. Detta kräverockså god tillgång till kommunikation, informations-teknologi, elektronisk post och mycket annat.Skall klara den här utvecklingen mot till-växt, fler företag och fler arbetstillfällen, i en situationdå vi konkurrerar med kunskapen och tekniken i stäl-let för med de låga lönerna, måste vi satsa på infor-mationsteknologi, och satsningarna måste vara foku-serade.Med fokuserade menar jag att dessa satsningarmåste bygga på en efterfrågan på den typ av satsning-ar vi gör. Vi kommer att få en efterfrågan på satsning-ar när vi tillgodogör oss möjligheten att komma in iflera av de centrala tekniska arkiven och göra demtillgängliga för alla företagare i hela landet med enklamedel och låga kostnader. Teknologin används ochman får en teknikspridning, men man ökar ocksåförutsättningarna för att tekniken skall kunna använ-das på andra områden.Vi menar också att vi i högre grad måste stimuleraoch locka fram tekniken genom att stimulera särskildasatsningar på områden som vi vet kommer att gebetydande resultat och dessutom kan dras nytta av föratt bl.a. åstadkomma ökad ekonomisk tillväxt ochflera arbetstillfällen.Men det gäller också att göra den yngre generatio-nen mycket mer van vid IT. Många är det redan, menkanske alltför många är alltför spelinriktade och förlitet inriktade på att använda informationsteknologin isin kunskapsutbyggnad, sin utbildning och sin kom-munikation över klotet. Det är det som bygger framti-den och skapar framtidens samhälle och framtidensföretag.Det gäller också att inte försöka sätta en standardsom alla i skall anpassa sig efter. Om man gördet är det väldigt lätt att man därmed kväver en stordel av möjligheterna och förutsättningarna att utveck-las och skapa alternativa möjliga utvecklingsvägar.Fru talman! TU:s betänkande 19 innehåller inte såväldigt många kontroversiella bitar i den gemensam-ma texten. Det är det som inte står i textensom är det kontroversiella. Det finns brister i fokuse-ringen och i konkretiseringen, och vi saknar satsning-arna på just de områden som skapar jobben och till-växten i ekonomin. Det är det vi skriver i reservationnr 1. Det är det vi försöker peka på även i reservation3.Vi måste se över det rättsliga systemet och lag-stiftningsarbetet i så att det inte i onödanskapar hinder för den ekonomiska utvecklingen ochinformationsteknologiutvecklingen. Vi måste stimule-ra utvecklingen av IT i skolan. Vi måste se till attlärarutbildningen inte bara standardiseras till en typ avIT-utbildning och en typ av IT-resurser. Mångfaldenoch möjligheten att pröva olika alternativ måste gesutrymme. SUNET-systemet för högskolevärldensinternetkopplingar bör i första hand koncentreras tillhögskolan och inte plottras bort i alltför stor utsträck-ning. Vi måste fortsätta satsningarna på distansun-dervisning, kompetenshöjning och teknikspridning, isynnerhet för företagarna. Vi måste datorisera , göra de tekniska attachéerna öppna för småfö-retagen och börja systematisera forskningen på olikaområden för att därmed möjliggöra för de mindreföretagen via informationsteknologin att veta varforskning bedrivs, var man kan dra nytta av den ochvar man skall ställa frågorna.Dessutom, fru talman, måste vi se till att vi inte lå-ser oss fast i någon form av markbundet digitalt TV-system, som tyvärr kostar mycket pengar men därtilltenderar att låsa utvecklingen för framtiden.Med detta vill jag bara markera att det är mer avhandling, mer fokusering på teknisk utveckling, eko-nomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning som ärdet centrala. Skall bli en framgångsnationframöver måste vi lyckas med informationsteknolo-gin, då måste vi lyckas genom konkurrens med kun-skap och teknik, inte med låga löner.Anf. 52 ()Fru talman! Även den här gången, i samband meddet betänkande som vi behandlar , kan vi själv-klart betona hur viktigt det här är, vilken revolution vistår inför, vilka möjligheter som just informations-tekniken ger oss. Jag kan hålla med Per Westerbergom den beskrivning han gav av hur många använd-ningsområden just informationstekniken nu kommeratt fokuseras på. Det här är vi rörande överens om itrafikutskottet. Vi har samma syn på detta som imånga stycken framkommer i regeringens proposi-tion. Vi debatterade ju ett samman-hållet betänkande , och då underströkvi också det här läget, vilka möjligheter som det härger Sverige.Men vi varnade också för vilka klyftor som justinformationstekniken kan skapa. Det är viktigt att vi igod tid verkligen är förvarnade om detta, så att vi intemedverkar till att det blir klyftor. Vi ger genom in-formationstekniken försprång för många, men det kanockså innebära hinder inom många olika områden. Vimåste i ett tidigt skede verkligen vara varse de härolika motpolerna.Vi har läst i propositionen och vi har i betänkandetbehandlat just de här olika prioriterade områdena, ochvi tycker i utskottet att det är viktigt att prioriteravissa områden. Det är områdena rättsordning, utbild-ning och informationsförsörjning. Det krävs ett hand-lingsprogram som visar hur man når de olika möjlig-heterna just inom informationstekniken. Vi måsteformulera gemensamma mål för att skapa en samsyn.Regeringen skriver att det behövs insatser för attsamlas omkring en mer slagkraftig helhet. Men därsätter regeringen punkt. Man visar inte med merakonkreta förslag och innehåll hur man skall få den härslagkraftiga helheten. Det är därför Centerpartiettillsammans med övriga partier står bakom reserva-tion nr 1, där vi efterlyser mer tydliga och konkretaförslag på hur skall hålla sig väl frammegenom att använda informationstekniken.Inom utbildningens område är det oerhört viktigtatt vi ser datatekniken som det suveräna hjälpmedelden är. Det är viktigt, det är angeläget, det är full-ständigt nödvändigt att IT-stöd finns med i utbild-ningen, och det är viktigt att elever så tidigt som möj-ligt kommer med i dataanvändningen.Men det är också oerhört viktigt att det här kom-mer in i lärarutbildningen och att det ställs krav justinom utbildningen, så att det inte är enbart vissa lära-re, som känner speciellt just för den här tekniken, somockså hakar på och ligger väl framme. Det måste blikrav i lärarutbildningen på att man lär sig data.Här skriver regeringen att målet måste vara attdatateknik finns inom alla nivåer i utbildningsväsen-det . Men min fråga till socialdemokraternaoch till kommunikationsministern är då: Hur tänkerman se till att IT finns inom alla nivåer i utbildning-en?Vi måste skapa bättre förutsättningar för företa-gen, det är vi helt överens om. Det är där vi måste sede nya jobben, inte minst i de riktigt små företagen.Här gäller det att skapa praktiska förutsättningar förjust de riktigt små företagen att utrusta sig med data-teknik. Vi har i ett förslag påpekat att vi tycker måste se över skattelagstiftningen så att företa-gen verkligen känner att man är beredd att förenkla deolika reglerna.Så skriver då regeringen i propositionen, och ut-skottets majoritet hakar på, att man inte tycker att detär rätt tillfälle att nu ta ställning till det här, och mantycker inte att det är rätt forum heller att diskutera hurman vill förenkla just för företagen. Jag saknar verkli-gen tydliga besked och tydliga signaler. Jag tycker attdet vore på sin plats att regeringen just vid det härtillfället uttalade att man vill förenkla reglerna, inteminst för de små och medelstora företagen som ärmer beroende av de olika kostnadsnivåerna för attverkligen kunna investera.Det står i propositionen att alla medborgare kan fåtillgång till tjänster på likvärdiga villkor. Staten haransvar för att utforma en infrastruktur som ger högtillgänglighet. Ja, det där håller vi med om. Men frå-gan är om man verkligen har fyllt de här olika påstå-endena med innehåll. Jag anser inte det. Vi från Cen-terpartiet tycker att det fortfarande saknas tydlig viljaatt ge tillgång till de här tjänsterna på likvärdiga vill-kor. Vi efterlyser mer enhetliga taxor för att det skallvara tillgängligt för alla, oavsett var man bor eller hurman bor, att kunna ansluta sig till de olika höghastig-hetsnäten.Vi diskuterade det här mycket under debatten inovember, och kunde vid det tillfälletlugna oss som var oroade redan då med att det skullekomma besked . Det här kommer man att hasynpunkter på i den kommande propositionen, sadehon. Jag har läst, jag har sökt med ljus och lykta, mendet jag kan se är just de här två olika påståendena, skall få tjänster på likvärdiga villkor och att detmåste ges hög tillgänglighet.Jag tycker inte att det är rättvist med olika nivåerpå taxorna och anslutningsavgifterna, och jag tyckeratt man tydligt och klart måste markera den inrikt-ningen från regeringens sida.Det här har vi utvecklat i reservation nr 15. Det ärden jag tänker yrka bifall till. Självklart står jag bak-om alla övriga reservationer med centerbeteckning,men jag yrkar bifall till reservation nr 15.Anf. 53 ()Fru talman! har i sitt IT-betänkande lagt fram förslag om strategier för attbredda och utveckla användningen av IT. Betänkandetföljer i stort sett regeringens proposition. Det finns härmånga bra ställningstaganden - det har även Per We-sterberg och konstaterat - men på en delområden saknas det en vision och en vilja till offensi-va satsningar. Grunden till svagheten tror vi ligger ioförmågan att inse utvecklingens betydelse. Jag villhär citera som vid konferensen för full sysselsättning bl.a. sade så här: "ITkommer att förändra praktiskt taget all mänsklig verk-samhet - inte bara näringslivet utan våra privatliv,sjukvården, utbildningen, nöjen osv. Och vi har barasett början. Inom näringslivet handlar det inte bara omde s.k. IT-företagen, utan alla företag är IT-företag iden meningen att alla kommer att tappa konkurrens-kraften och slås ut om de ej hänger med. Som vanligtär inte den stora utmaningen tekniken i sig utan män-niskans möjligheter att tillägna sig tekniken och ut-nyttja möjligheterna. Jag har skämtsamt delat inmänniskor i BC- och AC-typer, before computer ochafter computer, där åldersdelaren går kring . 70 à80 % av de högre cheferna och av ingenjörerna inäringslivet är BC, dvs. de har ej växt upp med dato-rer. En gigantisk omskolning och vidareutbildning ärnödvändig." Så långt handlar det alltså om PercyBarnevik.I själva verket innebär IT-användningen att sig ut på ett okänt hav. Utveckling av IT-tillämpningar är en aldrig avstannande process. Kon-sekventa arbetsinsatser erfordras för att befintligatillämpningar skall kunna vidareutvecklas och anpas-sas till alltmer krävande miljöer i näringsliv och för-valtning.