prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Jag tycker att detta är mycket väsenför litet ull. Det har inte varit några svårigheter i våragrannländer och andra länder att utse en nationalor-kester. Det är mina enda kommentarer till detta. Jagutgår ifrån att det enhälliga betänkandet trots alltkommer att stödjas.Anf. 111 () re-plik:Värderade talman! Jag delar faktiskt uppfattning helt och hållet i detta ärende.Jag sade förut i mitt anförande att jag tycker att be-handlingen av detta ärende är en plump i det protokollsom jag i övrigt har berömt. Jag ingår själv bland demsom har ansvar för formuleringarna.Men det är inte som avgör det här ären-det. Det heter inte att man skall utse någon orkestertill nationalorkester. Vi har bara sagt att man kan låtaden här orkestern ha den beteckningen. Jag raljeradelitet grand med detta när jag sade att vem som helstskulle kunna ha den beteckningen. Jag kunde tänkamig att den instrumentalensemble som jag lederhemma i skulle kunna åka till säga att här kommer vår nationalensemble frånBodafors.Nu är det alltså inte som avgör detta,utan det är regeringen som fattar dessa beslut. Jag troratt den här debatten som vi har haft här gersådan tankar till regeringen att vi inte behöver riskeraatt det här ärendet förs vidare.Jag har också funderat över hur man skulle göramed detta, om man skulle yrka avslag eller så. Men pånågot vis känner jag litet respekt för att jag har varitmed och handlagt detta och har litet skuld i att detblev så här. Då tycker jag att vi får köra det här. Se-dan får vi hoppas att ärendet i fortsättningen hanteraspå ett sådant sätt att regeringen inte behöver skäm-mas, såsom jag skäms för min del i detta.I detta anförande instämde ().Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Jag delar upp-fattning och hoppas att det kan komma något gott avden här debatten. Men jag yrkar fortfarande avslag.Anf. 113 () replik:Fru talman! Att vi ansåg att skulle kunnafå det här berodde kanske på att symfoni-orkester är outstanding. Om hade kommit till oss i utskottet och bett att fåbli nationalorkester tror jag inte att vi hade sagt ja.Det hade vi aldrig drömt om, såvitt jag kan förstå. Detär litet skillnad. Jag tror inte att vem som helst skullefå bli det.Nu är ju detta inte vårt beslut, utan det går till re-geringen. Eftersom det tycks vara ett mycket svårtbeslut antar jag att regeringen antingen tycker som vityckte, att de är outstanding och att de har rätt att fådetta, eller så sätter de sig ned och gör kriterier förhur en sådan orkester skall se ut. Då kommer det attvisa att Symfonikerna skulle få epitetetnationalorkester, även om man gjorde aldrig så stramakriterier. Då tycker jag inte att vi har begått någonblunder. Jag tycker inte att behö-ver skämmas. Jag tycker att de är fullt berättigade attkalla sig nationalorkester. Om det sedan är vi ellerregeringen som beslutar det tycker jag är egalt.Anf. 114 () re-plik:Värderade talman! gör precis detfel som jag anser att vi inte kan göra. Hon säger attGöteborgssymfonikerna är outstanding. Jag undrarvem av oss som har möjlighet att göra den bedöm-ningen. Vi kan inte hitta några referenser för dettanågonstans. Det är just den kompetensen vi saknar iriksdagen, och det var det som var misstaget.Jag tycker att det är ganska roligt att man någongång i sådan här ärendehantering kan ha modet attsäga att nu gjorde vi inte det här bra - och sedan låtervi ändå ärendet löpa.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det är inte jag som har bedömt demså, utan det är många andra. Dessutom säger att vi inte har gett några skäl. I min motionhar jag radat upp många skäl och även angivit kriteri-er som jag tycker en nationalorkester bör uppfylla. Nuär det inte jag som sätter dem, men jag har ju sett attGöteborgssymfonikerna uppfyller dem i väldigt storutsträckning och har också fått det intygat av andra.Jag tycker alltså inte att det här är så galet som niframhärdar med att hävda.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag är något förvånad över den upp-hissade stämning som råder när det gäller det härenkla förfarandet. Det här med nationalorkestrar ärinte alls något ovanligt. Det finns i vår närhet iFrankrike, och samt i . I Nor-den har en nationalorkester och hart.o.m. två - en i och en i Bergen. Det är alltsåinte något särskilt dramatiskt med det här.Det skulle dock förvåna mig - om nu riksdagenföljer kulturutskottets förslag - om inte regeringenskulle följa beslut i en sådan här fråga. Jagvill då något skämtsamt säga att på den här punkten ärjag helt överens med - här skiftarsympatierna av och till!För att litet grand återgå till allvaret har ordet"nationell" tydligen olika betydelse för väldigt mångamänniskor. Vi använder det i många olika samman-hang. Vi talar om nationalscener, nationella uppdragoch . Det finns motionsförslag omnationalinstrument och samisk nationalscen. Vi an-vänder begreppet "nationellt intresse". Vi har en frågaom ett nätverksansvar som på något sätt är ett natio-nellt ansvar. Jag tycker att den här vokabulären börkunna avdramatiseras en hel del.Naturligtvis yrkar jag här bifall till kulturutskottetsförslag i det här betänkandet vad gäller det här avse-endet.Anf. 117 ():Fru talman! I kulturutskottets betänkande behand-las den motion, Kr2, som vi socialdemokrater frånUppsala län har lagt fram. I den tar vi upp behovet avett nationellt centrum för folkmusik i ochvikten av stöd till ett sådant. I av ständigt ökan-de internationalisering är det viktigt att medvetande-göra, säkra och vidareutveckla vårt svenska kulturarv.Instrumental folkmusik, sång och dans får inte gåförlorade för kommande generationer.Det allmänna intresset för folklig musik, dans ochsång är tilltagande. Detta framgår bl.a. av att det se-dan tillbaka finns möjlighet till akademisk ut-bildning inom samtliga tre delområden, att musik-gymnasierna tagit upp dessa ämnen samt att det påflera håll i landet finns årslånga folkhögskolekurser.Våra grannländer i har ett flertalsådana verksamhetscenter. I finns fem och iFinland tre.Nyckelharpan, ett av vårt lands värdefullaste kul-turobjekt, är förknippad med Norduppland. I ,nyckelharpsspelmannen hembygd,finns fortfarande en levande och högtstående kulturelltradition, både vad gäller att traktera och att tillverkainstrument. Det är av stort nationellt intresse att beva-ra detta till kommande generationer.Sedan lång tid pågår ett arbete med att förverkligaidén om ett folkmusikinstitut i . En stiftelsekommer att bildas för detta ändamål. En interimssty-relse finns med , professor i musikhistoriaoch rektor vid , som ordförande.Institutet skall verka för att folklig musik, dans ochsång återfår den kulturella samhörighet de hade hosvåra äldre generationer. Det skall också utgöra ettgeografiskt centrum för möte mellan amatörer ochprofessionella och därmed verka som katalysator förkulturella strömningar. Institutets verksamhet skallvara rikstäckande och ha internationell anknytning.Det skall vara bas i för utveckling och till-verkning av nyckelharpor samt bedriva forskning ochmuseal och dokumenterande verksamhet inom sittkulturområde.Utskottet föreslår att beslutar att avslåmotionen. Något annat var väl inte att vänta, men jagär ändå nöjd med de skrivningar som finns i betän-kandet. Utskottet understryker folkmusikens betydelseoch har som jag uppfattar det förstått våra intentioneri motionen.Med dessa skrivningar i ryggen kommer det att blilättare för de eldsjälar och frivilligarbetare som jobbarmed detta projekt. De söker nu medel från olika hållför att kunna förverkliga det. Vissa medel har manredan fått. Bl.a. har ett driftsanslag om en kvarts miljon kronorper år . Jag hyser liksom eldsjälarnagoda förhoppningar om att deras arbete skall krönasmed framgång.Fru talman! Jag är tills vidare nöjd med utskottetsskrivningar och har inget annat yrkande.Bibliotek, litteratur m.m.Anf. 118 ():Fru talman! kommer om några timmaratt fatta beslut om införande av en bibliotekslag. Vimoderater avstyrker detta förslag. Det beror inte påatt vi skulle ha någonting emot biblioteken. Kultur-ministern sade förut att de är vår viktigaste kulturinsti-tution, och där är hon och jag eniga. Men enligt våruppfattning, och den gäller såväl moderater som cen-ter- och folkpartister och kristdemokrater, finns detinget behov av en lagreglering på det här området.Folkbiblioteken är kommunernas ansvar, och vadmajoriteten här gör är att tafsa på kommunernassjälvbestämmanderätt. Det anser vi är allvarligt. Denkommunala självstyrelsen är av mycket gammaltdatum i vårt land, och den bör vi respektera.Därtill anser vi att det finns en betydande risk attlagen kommer att fungera som en minimilag. Lagensordalydelse om att det skall finnas ett folkbibliotek ivarje kommun kan i ekonomiskt svaga kommunerleda till nedläggning om man har flera filialer. Ansermajoriteten att den risken är obefintlig? Det skulle jagvilja fråga företrädaren för Socialdemokraterna.Här lagstiftar staten och lägger kostnaden påkommunerna. För några statsbidrag har ni väl intetänkt er skall medfölja lagen, eller har jag missuppfat-tat det? Lagförslaget strider också mot principen omatt lagstiftning skall fylla ett behov. Vad är det förbehov lagen fyller? Vad är det för nya regler lagenskapar? Vi har ju redan bibliotek i varje kommun. Vihar ju kostnadsfria lån. Sådana har säkrats genomupphovsrättslagen.Även bland majoritetens anhängare existerar ettkraftigt motstånd mot lagen. Såvitt jag vet har en avdess tidigare främsta företräde, nämligen f.d. kultur-minister , inte ändrat uppfattningutan anser att lagen inte bör införas.Som vanligt står vi naturligtvis också bakom vårreservation beträffande införande av bibliotekslag. Vihar dock inget yrkande, då vi har beslutat oss för, somjag sade i mitt första inlägg, att stödja reservation 1från . Men jag räknar med att något annatparti kanske stöder den här reservationen.Regeringen föreslår också ett statligt stöd för in-köp av främst barn- och ungdomslitteratur men ävenav böcker för vuxna.Vi tycker inte att staten skall ta över bidragsgiv-ningen från kommunen på det här området heller, varesig det sker helt eller delvis. Dessutom minskas in-köpsfriheten för ansvariga bibliotekarier genom för-slaget. Vi vet också att motståndet var stort när detförst introducerades. Vi tror att bibliotekarierna ärbäst skickade att inköpa böcker, och om vi delar uppde 25 miljonerna på 288 kommuner rör det sig inteom någon större summa. Vi avvisar således dettaförslag.I vår reservation 24 gällande En Bok harvi inte kunnat finna att regeringens påstående, att EnBok når ut till nya läsargrupper, har verifie-rats. Vi menar att det tvärtom i hög grad är välutbil-dade människor med ekonomiskt sinnelag som främstutnyttjar det här bidraget, och det tycker vi är fel. Vitycker att denna subvention i stället skall gå till barn-böcker, för det tycker vi att En Bok skallfortsätta med. Det är oerhört viktigt att barn lär sigläsa från låg ålder.Som avslutning, fru talman, vill jag understrykavår fasta uppfattning om att kulturen och olika kul-turyttringar skall genomsyra hela skolan och återfin-nas i alla ämnen där det är möjligt. Kulturen får intebli någonting som man kastar in som jästen efter brö-det, utan skall finnas med som en integrerad del.En av mina käpphästar, och käpphästar har vi välalla litet till mans, är bokläsandets betydelse frånmycket låg ålder, redan i familjen, förskolan, skolanosv. Hur många av oss som sitter här minns inte -hoppas jag! - de högtidsstunder man hade i skolan närfröken eller magistern läste Fältskärns berättelser,, -men då hade jag redan passerat skolan - isländskasagor och mycket annat.I detta sammanhang vill jag passa på att önska dennyligen tillsatta med som ordförande lycka till. Det gör jagmot bakgrund av att jag läste en notis i tidningenhärom dagen om att 400 000 kvinnor i aldrigläser en bok. Det tyckte jag var chockerande. Så lästejag vidare, och där stod det att 700 000 män i Sverigealdrig läser en bok. Utredaren, som var , säger att detta ökar så bland män-nen att det snart kommer att vara dubbelt så mångamän som kvinnor som icke läser böcker. Det gjordemig förskräckt, och därför vill jag verkligen önskaLitteraturutredningen lycka till. Se till att vi läseralltfler alltmer!Anf. 119 MARGARETAANDERSSON (c):Fru talman!Ett ord som en människa fäster sig vidkan verka i oberäknelig tiddet kan framkalla glädje till livets slutdet kan uppväcka obehag livet ut.Ja, det påverkar livet på jordenså slarva inte med ordenDetta är ett citat ur . kom ju från samma län somjag och har skrivit många fina dagsverser. Det här varen av dem.Ordet är det som skiljer oss människor från dju-ren, och vi kan bruka eller missbruka det. Vården avvårt språk och av litteraturen är viktig för att vi skallha en gemensam språklig och kulturell identitet.Regeringen tillkallar en utredare om bo-ken och kulturtidskriften. Det är bra att den här ut-redningen kommer till stånd eftersom man kan skönjaen kraftig nedgång för det tryckta ordet. Informations-tekniken har sina fördelar, men den medför inte nöd-vändigtvis ett rikt och varierat språk. Därför måsteman undersöka hur framtiden kommer att se ut förboken och vad man kan göra för att skydda det positi-va som finns i denna form av kommunikation. Samti-digt skall fördelarna med IT och att språket kan för-medlas även på detta sätt inte föraktas.Skolans ansvar för att ge eleverna en bra språkliggrund att stå på är stort. Alla lärare har ettansvar för att förmedla goda kunskaper i svenska. Detuppdrag som ges till är värdefullt.Svenska språket påverkas av många influenser frånmånga olika håll. Dataspråket, som flitigt används avbl.a. ungdomar, är torftigt och innehåller dessutommånga anglicismer. Att översätta de här orden och fåsvenskar att använda inhemska ord i stället hör till destora och förmodligen svåra uppgifterna för svenskaspråkvårdare.Fru talman! Biblioteksväsendet i är gam-malt. Det har funnits , bl.a. i kyrkan,inom högreståndsfamiljer och vid universiteten.I slutet av 1800-talet när den allmänna skolpliktenvar genomförd och de flesta svenskar lärt sig läsauppstod folkbiblioteken. Det var nykterhetsförening-ar, folkbildningsorganisationer, fackliga organisatio-ner m.fl. som skapade de första biblioteken för s.k.vanligt folk. Man samlade in pengar för bokinköp,människor donerade böcker och bygg-des de kommunala bibliotek som vi är vana vid upp.Ofta var grunden till det kommunala biblioteketböcker som olika föreningar donerat i samband medatt kommunen tog över ansvaret för biblioteksväsen-det.Nu vill regeringen lagstadga om hur kommunernaskall ordna sin biblioteksverksamhet. Man kräver ilagen en miniminivå för hur biblioteken skall ordnas ikommunerna och framkastar också idéer om att manskall utforma en plan, eventuellt i samarbete medStatens kulturråd, för hur verksamheten skall plane-ras, genomföras och utvärderas.Fru talman! anser att en biblio-tekslag är ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen.Område efter område begränsas för hur kommunal-politiker skall kunna påverka verksamheten inom denegna kommunen. Man åläggs här att inte ta ut avgifterför boklån. Det är inte särskilt troligt att man kommeratt göra det heller eftersom man då måste utge ersätt-ning till författarna för hyran på böckerna. Dessutomär kommunpolitiker kapabla att själva avgö-ra hur de vill prioritera sin verksamhet. Risken skulle drastiskt skära ned biblioteksverksamheteneller belägga boklån med avgift är ganska minimal.Även kommunpolitikernas väljare vill att denna verk-samhet skall vara kvar och att den skall hålla godkvalitet.Jag yrkar härmed avslag på regeringens förslagom bibliotekslag och bifall till reservation nr 22. Jagyrkar därmed även avslag på tillkännagivandet om enöversyn av lagen , som skulle innebäraen av staten beslutad planering av biblioteksverksam-heten.Anf. 120 ():Värderade talman! Regeringen har av kulturut-skottets majoritet fått stöd för en utredning som skallanalysera förhållandena på bokmarknaden och kultur-tidskrifternas situation. En rad bok- och litteratur-utredningar har gjorts . De torde baramarginellt ha bidragit till bok- och bokhandelsverk-samhetens utveckling. Vad vi däremot vet är att bok-momsen - den högsta i världen - har en starkt negativeffekt på bokkonsumtion och på möjligheterna attbedriva en kvalitativ bokhandel. har före-slagit att regeringen - i stället för att ytterligare utredabokmarknaden - ser över skattebelastningen på kul-tursektorn. Det förslaget vann dock inte utskottetsgillande.Värderade talman! Regeringen har fått stöd avVänsterpartiet i förslaget om att införa en biblio-tekslag som stadgar att det skall finnas minst ett folk-bibliotek i varje kommun. Det är inte precis någotrevolutionerande förslag som bibliotekarier och andrabibliotekssupportrar har anledning att jubla över.Folkpartiet yrkar avslag på förslaget om biblio-tekslag. Jag yrkar därför bifall till reservation nummer22 till det här betänkandet.En bibliotekslag som endast anger en miniminivåför biblioteksverksamhet är onödig. Jag kan inte tänkamig att någon svensk kommun föreslår att dess biblio-tek läggs ned totalt. Däremot kan en bibliotekslagmed minimikrav få till följd att en kommun med flerabibliotek kan tänkas behålla enbart ett och sparapengar på att stänga de övriga. Allt med hänvisningtill bibliotekslagen.Tyvärr är regeringens förslag till bibliotekslag intehelt lyckad i formuleringarna. Det anser även sådanasom gillar den i princip. Lagtexten är helt enkelt intetillräckligt genomarbetad och tydlig. Hur påverkarbibliotekslagen den lagstadgade kommunala självsty-relsen? Vad gäller t.ex. för landstingshögskolors bib-liotek och för privata högskolors? Vissa ändringar harutskottets majoritet redan gjort i lagförslaget. Dess-utom nödgas utskottet redan nu uppdra åt regeringenatt göra en översyn av denna lag, som vi ännu inte enshar beslutat om! Det är inget gott betyg åt Kulturde-partementets lagkloka lagtextformulerare.Sedan i kulturutskottet yrkat avslag påförslaget om bibliotekslag, har vi inte vidare markeratmot utredningsförslag på biblioteksområdet ellerengagerat oss i utskottets försök att rätta till vadregeringen missat i lagtexten.Värderade talman! Jag ämnar i fortsättningen avdagens debatt ta kammarens tid i anspråk endast medextremt korta anföranden. Liksom jag gjorde i mittförsta anförande , hänvisar jag till Folkpartietspartimotion, Kr17, och till mitt särskilda yttrande,som också har nummer 17, i det här betänkandet.Anf. 121 ():Fru talman! Jag håller verkligen med när hon säger att biblioteken bildar ett in-frastrukturnät av kultur i vårt land. vet,och har en vision om, att kulturen verkligen behöveren bibliotekslag. behövs det kanske ocksåen kulturlag.Enligt propositionen skall statens insatser syfta tillatt stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur,öka tillgången till och intresset för litteratur i helalandet, medverka till att barn och ungdom har tillgångtill litteratur, på kulturens område stödja en informa-tionsteknik i allmänhetens tjänst, värna kulturtidskrif-ter och värna det svenska språket.Biblioteken är en central plats av kulturpolitiskbetydelse. Biblioteken tillhandahåller inte bara littera-tur, utan är också en knutpunkt i fråga om alla typerav kultur. De fungerar som ett allmänhetens offentligarum.Vi tycker som sagt att en bibliotekslag är bra. Viskall ha bra och kvalitetssäkrade bibliotek. Lagenträder i kraft , och den syftar främsttill att garantera avgiftsfria boklån och ett väl funge-rande nätverk som binder samman de olika bibliote-ken med varandra. Länsbibliotek, lånecentraler, hög-skolebibliotek, forskningsbibliotek och andra av sta-ten finansierade bibliotek skall avgiftsfritt ställa litte-ratur ur sina egna samlingar till folkbibliotekens för-fogande. De skall också i övrigt samverka medfolk- och skolbiblioteken och bistå dem i deras strä-van att erbjuda låntagarna en god biblioteksservice. Ilagen slås också fast att varje kommun skall ha ettfolkbibliotek. Likaså anges de mål för biblioteksverk-samheten som jag tidigare läste upp.På två punkter vill utskottet att regeringen gör enöversyn av lagen. Den första punkten gäller de privatahögskolornas bibliotek. Utskottet anser att det finnsskäl att även de skall innefattas i lagen. Den andrapunkten gäller motion om kvalitets-säkring av bibliotekslagen. Utskottet anser att enöversyn gällande upprättande av planer för bibliotekbör ges regeringen till känna.Kritikerna hävdar trots detta att denna lag kommeratt leda till försämrade möjligheter för bibliotek.Kommunerna kommer inte att satsa mer än vad lagenkräver, säger de. Ärligt talat förstår jag inte det reso-nemanget. Vad tror ni om kommunerna egentligen,, , och Modera-terna? finns det bibliotek i alla kommuner. Ivissa kommuner finns det två eller flera, det beror påhur stora de är eller på om de har flera olika kom-mundelar.Vad är det som får er att tro att man skall lägganed biblioteken bara för att vi får en lag? Dessutomanslår ju staten ytterligare medel till bokinköp förfolkbiblioteken. Det handlar om 25 miljoner kronor.Jag förstår inte varför den här lagen skulle bli ettingrepp i den kommunala självstyrelsen, som mot-ståndarna uttrycker det.Fru talman! Arkiven har också genom de senasteårens informationstekniska utveckling givit nya möj-ligheter till rationaliseringar och besparingar. Internethar medfört obegränsade möjligheter för den härutvecklingen. och är numeraockså sammanslagna. Av den anledningen anserVänsterpartiet att arkivpolitiken inte skall ligga fast,som regeringen föreslår, utan i stället tycker vi att enutredning bör tillsättas där man ser över hur man bästkan samverka mellan de sammanslagna arkiven, samthur man på bästa sätt kan ta vara på den nya tekniksom nu finns.Den snabba framväxten av datoriserade interaktivaarkiv, ger ju väldigt stora möjligheter att förändraarkivväsendet. Man kan få en sådan verksamhet inte längre behöver ta fram saker. Det sliter inteut folk på samma sätt. Man kan via datorteknik i stäl-let titta över skärmar. Man kan ockå få en tillgänglig-het över hela landet. Av den anledningen krävs detheller inte att arkiv skall finnas på alla orter. Man kangöra på ett annorlunda sätt och ändå göra det till-gängligt över hela Sverige.Vi har en reservation i det ärendet, men jag tänkerinte yrka bifall till den. Givetvis ställer jag mig dockbakom reservationen, reservation 46, som gäller över-syn av arkivväsendet.En annan viktig arkivfunktion som vi har upp-märksammat i utskottet, är folkrörelsernas arkiv. ISverige har vi ett 70-tal folkrörelsearkiv. Deförvarar och förvaltar föremål och skrifter som fram-för allt speglar folkets historia. Det handlar om olikaprotokoll, symboler, flaggor m.m.Man kan följa folkrörelsernas utveckling från1800-talet fram till våra dagar. Både Vänsterpartietoch hade en motion angående det här.Vi hade dock litet olika sätt att finansiera förslaget på.Vänsterpartiets förslag gick ut på att vi skulle överfö-ra medel från till folkrörelsearkiven. Detfick vi tyvärr inget gehör för, men jag hoppas att mani kommande budgetar kommer fram till detta.Fru talman! är också väldigteftersatta . Det är på något sätt som om de poli-tiska tidskrifterna buntas ihop med partiernas egnatidningar. Det verkar på något vis som om man där-med får ett lägre stöd än andra kulturtidskrifter. Där-till kommer också den bristande tidskriftsdistributio-nen på det här området.Det här är ett stort kulturpolitiskt problem. Det ärockså ett yttrandefrihetspolitiskt problem. Statenborde egentligen ge tidskriftsstöd i en sådan omfatt-ning att även små kulturtidskrifter fullt ut skulle kun-na få det. Distribution för kulturtidskrifter borde varalika självklar som de statliga järnvägsnät som distri-buerar folk på resa.Hälften av de tidsskrifter som söker stöd, får det.När det gäller fördelningen förefaller det som om manpremierar litterära och kulturella tidsskrifter, medande med politisk inriktning lever under ett ständigtnedläggningshot. Jag kan ta några exempel: får , tidningen .