prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Vad ärdet som gör att man exakt kan kompensera för ned-dragningar genom att avsätta samtliga ledamöter istyrelserna, att i varje fall ha en möjlighet till det?Jag är inte lika erfaren riksdagsledamot som BengtSilfverstrand, men jag tänkte bara att om man nu gördet till sin huvudpoäng att oppositionen är så aggres-siv, hade jag kunnat tänka mig att man själv försöktevara väldigt nyanserad. Det är väl mitt nybörjarskapsom gör att jag inte riktigt uppfattat som denna nyansernas mästare. Men det ärmöjligt att det visar sig framöver.Anf. 124 ()replik:Fru talman! Jag kan kvittera med att säga att And-reas är något mer nyanserad i sin inställningtill än . Det finns naturligtvisnyanser också på den sidan, även om AndreasCarlgren av någon anledning här har hemfallit åt dentrista retorik som bara handlar om person och intesak.Jag har svarat klart och tydligt på tidigare frågor,och jag skall svara tydligt också på . Det beslut som vi fattar innebär en möj-lighet för regeringen att tillsätta respektive entlediga,om man så vill, hela styrelsen. Den möjligheten finns.Praktiskt kommer självfallet en klok regering atthandla så att man bedömer behovet att byta ut exem-pelvis ordföranden och andra ledamöter efter situatio-nen i varje styrelse. Det sker självklart en sakligprövning. Därmed blir det som skrev 1994mindre dramatiskt, om det nu har ett intresse för sa-ken. Vi skapar alltså en möjlighet att demokratiseraockså stiftelserna, precis som vi har demokratiskkontroll och insyn inom övriga delar av forsknings-områden och forskarsamhället.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Svaret var så oerhört nyanserat att jaginte förstod det. Det är svårt att begripa att forsk-ningsråden skulle vara så oerhört odemokratiska . De utses enligt precis den princip som Center-partiet föreslog och som Socialdemokraterna haravvisat här i kammaren. När vi diskuterade dettainnan propositionen lades fram var det otillräckligt.Det var det besked som vi fick.Nu vill man ge t.ex. de mindre och medelstorahögskolorna intrycket att deras forskningsresurser pånågot sätt är beroende av att regeringen har möjlighetatt avsätta samtliga ledamöter.Jag upprepar min fråga, och har sin sista chans att svara: Hur går det till konkretatt man kan garantera kompensation från forsk-ningsstiftelserna genom möjlighet att avsätta samtligaledamöter? var i närheten av attsvara när han sade att en klok regering skulle bedömabehovet. Vad är kriterierna för det? Är det att manföljer vinkarna från utbildningsministern, eller vad ärdet?Det skulle vara en saklig bedömning enligt BengtSilfverstrand. Vad är den sakliga bedömning somskall ligga till grund för om man skall avsättas ellerinte? Vad är det för besked styrelseledamöterna får påden punkten? Vilket slags oberoende har de? På vilketsätt kan man garantera pengar som t.ex. i budgetenuttryckligen sägs skall kompenseras från forsk-ningsstiftelserna?Anf. 126 ()replik:Fru talman! Några garantier kan det självklartaldrig bli fråga om. Förutsättningarna för att kompen-sera hade varit oändligt mycket större om samarbetethade inletts redan när vi från socialdemokratisk sidaföreslog det. Det är självklart. Det innebär inte någragarantier i dagens läge på att man kan kompenserafullt ut.Vad sedan gäller sammansättningen är det intekonstigare i praktiken än den situation som råder iforskningsråden. egen jämförelsehaltar ju eftersom det faktiskt är de folkvalda organenom förser forskningsråden med pengar. Där finns enfull insyn. Det är egentligen mycket förvånansvärt attAndreas och har hamnat påden linjen. Jag förstår att man har försökt att dra sigur det strypgrepp som man råkade i när man gick påniten att ställa upp på odemokratiska principer. Nuförsöker man att ta sig ur genom att gå halva vägen.Jag vill gärna utnämna till en avriksdagens allra skickligaste ledamöter på att slingrasig.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Det slås i så fall endast av förmåga.Nästa gång lovar jag att jagskall nämna hans namn lika ofta som jag nu har nämntutbildningsministerns. Det är fullkomligt självklart attjag vet och har fullkomligt klart för mig att han harhela den socialdemokratiska riksdagsgruppen ochregeringen bakom sig.Jag har, precis som sagt, un-der gjort ett både gediget och hårt arbete förjämställdhet. I den förra borgerliga regeringen gjordesför första gången i en forskningsproposition en sam-lad bedömning och togs ett samlat grepp över jäm-ställdheten. Man ändrade i högskolelag och högskole-förordning, man gjorde ett tiopunktersprogram för flerkvinnor, man fördubblade anslaget för jämställdhets-forskning och inrättade forskningsprofessurer osv.Det är jag stolt över.I detta ligger också att den borgerliga regeringeninstiftade , som är direkt riktad tillkvinnor i omvård - sjuksköterskor, sjukgymnaster,arbetsterapeuter, laboratorieassistenter. De fick äntli-gen ett organ att vända sig till för att kunna finansieraden egna forskningen. Det tycker jag var en jäm-ställdhetsaktion av stor betydelse. Det är den jäm-ställdhetsaktionen och möjligheten för dessa kvinnor- oftast är det kvinnor - som nuvill slå sönder.Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna har i utskottet tagit ett initiativ,som skall diskuteras och där vi begär en utfrågningom effekterna av hur denna förändring av styrelsernaslår. säger själv att garantierinte ges för att man kompenserar för bortfallet avforskningsmedel till råden. Då utgår jag från att BengtSilfverstrand är positiv när vi skall diskuterainitiativen till att vi får en rejäl utfrågning av konsek-venserna av de beslut som Socialdemokraterna ochVänsterpartiet är beredda att fatta.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Jag menade allvar när jag harangeradeMargitta för hennes insatser på jämställdhets-området när det gäller högskolor och universitet.Margitta har engagerat sig starkt på det områ-det och också nått resultat. Men då hoppas jag att honvill svara seriöst på mina frågor. Hur skall det gå tillatt uppnå jämställdhetsmålet i forskningsstiftelsernaom man inte demokratiserar styrelserna och ökar denoffentliga insynen? Det är den ena frågan, och denandra gäller kommentar - det ärväldigt viktigt eftersom ni alltid hänger ihop som leroch långhalm med i utbildningspolitiken- till påståenden att ökad jämställdhet i forskningsstif-telser och andra högskoleorgan är enkel könskampsre-torik. Det är viktigt att vi får svar på den frågan. Nuhar en chans att på något områdedistansera sig från det svenska högerpartiet.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Jag anser inte att jämställdhet är det-samma som enkel könsrollskamp. Jag anser att jäm-ställdhet i högre utbildning och forskning är en frågaom kvalitet, dvs. den kvalitet som uppstår när olikaerfarenheter och olika kunskaper hos män och kvinnorbryts mot varandra. Det är detta som är kvalitet ochsom är mitt och mitt partis huvudsyfte för att engageraoss så starkt i jämställdhetsfrågor. Dessutom är det enfråga om rättvisa och om nationalekonomi. Jag hop-pas att fått svar på sin fråga ommin syn på jämställdhet.Sedan kan jag tala om för attnär dessa stiftelser skulle bemannas hade jag ett stortarbete med att se till att det fanns namn på kvinnor atttillgå. Bl.a. hade den grupp som jag ledde lämnat enlång rad namn som den dåvarande regeringen kundevälja mellan. Väldigt många av dessa namn accepte-rades också.Men tillbaka till min fråga: Kommer att tillstyrka och stödja det initiativsom vi har tagit i utskottet, att i en forskarutfrågningfölja konsekvenserna av de beslut som vi fattar ?Anf. 130 ()replik:Fru talman! Svar på skrivelser och framställningarlämnas i de forum där skrivelserna behandlas.Sedan tycker jag att det är ett framsteg i debattennär tar avstånd från de värsta svuls-tigheterna i riksdagsmotionerna. Hon står alltså intebakom påstående att kamp för jäm-ställdhet inom högskolor och forskningsområdet ärenkel könskampsretorik. Jag tackar detta.Tyvärr måste jag notera att vi inte fick svar på frå-gan hur man skall öka jämställdheten inom forsk-ningsstiftelserna utan att demokratisera styrelserna.Anf. 131 TALMANNEN:Det är min strävan att genomföra voteringen ,eftersom jag vet att det har betydelse för det fortsattaarbetet.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag skulle gärna vilja höra litet grandom skälet till att stiftelserna nu skall så att säga de-mokratiseras. Vad ni egentligen vill är väl att få instiftelserna i den totala forskningsorganisationen ilandet för att med dem som en resurs - vid sidan avalla andra resurser - kunna lösa viktiga problem. Viär överens om att det överskuggande problemet justnu är att forskningsråden, som svarar för grundforsk-ningen, har för små anslag relativt sett till den tilläm-pade forskningen. Fakultetsanslagen är också för smårelativt sett till kraven på t.ex. utbildning av forskare.Det skulle behövas i storleksordningen 2 500 nyadoktorandtjänster.Är det då inte förvånansvärt att regeringen har äg-nat ett så frenetiskt intresse åt att komma åt stiftelse-medlen men inte lyckats att kommamed något förslag till hur man skall lösa de två storaproblemen? Det anslås 40 miljarder till tillämpadforskning i det här landet, varav 20 miljarder går överstatsbudgeten och resten kommer från näringslivet.Varför man nu tänker sig att ta i storleksordningen500-700 miljarder från stiftelserna skulle jag viljaveta. Vore det inte vettigare att fördela bördornanågot jämnare inom den tillämpade forskningen? Föross som ser det hela utifrån förefaller detta som någonform av batalj mellan det socialdemokratiska partietoch stiftelserna.Bengt Silfverstrand säger att det handlar om insyni stiftelserna. Det är lite svårt att tro på det, eftersominsynen har resulterat i att mellan en tredjedel ochhälften av stiftelsernas pengar redan har använts istatens budget för 1997.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Anledningen till att vi vill demokratisera forsk-ningsstiftelserna är att vi vill ha ökad offentlig insynoch demokratisk kontroll och för att vi vill kunnasamordna forskningsresurserna, inte minst till grund-forskningens fromma.Anf. 134 () replik:Fru talman! Denna samordning är ju litet konstigpå det sättet att man tar så stora resurser från stiftel-serna. Bollen ligger hos stiftelserna, säger . Det verkar som att bollen vore någontingsom man skulle trösta sig med, eftersom halva ansla-get har tagits i anspråk medan i stort sett ingentingbelastar de andra delarna som anslår forskningsmedelför den tillämpade sektorn.Jag tycker att detta är dålig forskningspolitik.Skälet till att vi i avstyrker detta förslagär att vi inte ser något program som tydligt visar hurforskningsstiftelserna skall användas i den stora or-ganisationen. Vi tycker också att det lilla som vi hit-tills har sett i budgeten inte är särskilt bra.Anf. 135 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Vi har hört härupprepa att nu när har gått ärdet han som är ansvarig i ärendet. Det är han somrepresenterar riksdagsmajoriteten. Okej, är ansvarig och då får han också ta på sigbördan av att ge ett klart besked. Hur skall man kon-trollera de nya styrelseledamöternas lojalitet med densocialdemokratiska regeringens intentioner, att tappastiftelserna på drygt en halv miljard ?Vilka är egentligen de nya stiftelsernas ledamöter-nas uppgifter? Är de fria att gagna forskningens syf-ten? Inom vilka gränser ligger deras frihet? Och vadmenar med att stiftelserna skallavvecklas definitivt ? Såg han helst att detvar fråga eller 15 månader? Är det baraför att han är nödd och tvungen som han har gått medpå tidsangivelsen ? Vilken signal ger det tillforskningen, att stiftelserna skall försvinna snarastmöjligt? Och vilka forskare som värderar sitt rykteom personlig integritet och om att sätta forskningenfrämst kan efter framfart tacka jatill att sitta i forskningsstiftelsernas styrelser?Anf. 136 ()replik:Fru talman! Också här är svaren mycket enkla. Dethandlar om samma lojalitet i forskningsstiftelsernasom i forskarsammanhang i övrigt, inom fakulteter,högskolor, sektorsforskningsorgan, forskningsråd osv.Konstigare än så är det inte.Jag vill ta upp de två stiftelsehögskolorna somexempel. Där har man femtonåriga avtal som innebäratt riksdag - det av medborgarna valda or-ganet - inte kan påverka utvecklingen. ökar möj-ligheterna till påverkan både vid stiftelsehögskolornaoch i forskningsstiftelserna genom att demokratiskaorgan skall välja styrelserna precis som man gör iandra sammanhang på högskoleområdet.Vi vill inte ha kvar den odemokratiska principen,att styrelserna utser sig själva.Anf. 137 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! svarade inte påfrågan hur man kan garantera att de ledamöter somutses kommer att kunna prestera de 700 miljarderkronor som är underbudgeterade i regeringens budget.Bengt Silfverstrand är mig och övriga talare svaretskyldig. Han har tagit på sig uppgiften att vara ansva-rig nu när är frånvarande. Det här är vik-tigt. är det hundratals forskare somföljer vad vi säger, vad vi gör och vad vi sedan beslu-tar. Kom fram med ett svar!Anf. 138 ()replik:Fru talman! Jag har svarat mycket klart, men detär tydligt att Skånberg inte vill höra. Han vill fåen chans att återkomma.När det gäller samma principer för tillsättande avstyrelseledamöter ställs det samma kravpå de representanter som staten utser i alla forsk-ningsorgan. Det är ingenting konstigt med det.Jag vill klargöra ytterligare en sak i denna avslu-tande replik. I några stiftelseförordnanden står detredan i dag - och det är viktigt att slå fast - att manfår utnyttja kapitalet. Avsikten är då att dessa stiftel-ser skall upphöra . Det finns alltså olikamodeller. En del stiftelser får förbruka både avkast-ning och kapital. I andra fall handlar det om att manbara får använda avkastningen. Lagstiftningen påver-kar inte detta.Anf. 139 ():Fru talman! Jag skall försöka att fatta mig kortmed tanke på tiden.Denna fråga skall ju debatteras utifrån ett forsk-ningspolitiskt perspektiv. Utifrån ett sådant perspektivfår man väl ändå säga att frågan om forskningsstiftel-serna ytterst handlar om hur man fördelar makt ochinflytande över svensk forskning.Vi i anser att det under de senasteåren har skett en markant förskjutning som kontinuer-ligt har minskat och regeringens påverkanvad gäller forskningen. Externfinansierad forskninghar kommit att utgöra en allt större andel av den totalaforskningen. Regeringen har varken kontrollöver de nära , som av den borger-liga regeringen låstes i forskningsstiftelserna, elleröver de som går till svenskforskning genom EU:s ramprogram.Självfallet måste alla se att detta försvårar över-blicken och samordningen av de totala resurserna.Någonting som det inte talas så mycket om är attforskningens frihet kan bli något av en illusion omexterna medel i alltför hög grad får styra verksamhe-ten. Det är nämligen så att all forskning inte är likaintressant för de externa uppdragsgivarna.Ett allvarligt problem som vi i gångpå gång har varnat för, redan i förra budgetbehand-lingen 1995, är att grundforskningen blir alltmer un-derdimensionerad i förhållande till den tillämpnings-nära forskningen. Obalansen har ökat och ökar fortfa-rande. anser därför att regeringen ochriksdagen måste ta ett större ansvar för helheten ochdärmed för balansen mellan universitetens olika upp-gifter.Nu till vårt ställningstagande när det gäller lönta-garfondsstiftelserna. Vi tycker att vi harhaft en klar linje, baserad på demokratiska principer.Vi avvisade löntagarfondsstiftelserna redan när beslutfattades i frågan och inför valet . Vår övertygelseär att offentliga medel skall förvaltas och kontrollerasav offentliga organ. Detta är därför vi har träffat den-na överenskommelse. Det är alltså inte av finansiellaskäl.Tack vare förändringen i stiftelselagen, som vi nuskall besluta om, blir det en ökad demokratisk kon-troll över de stora belopp som under Per tidsom utrikesminister fördes över till forskningsstiftel-serna från löntagarfonderna. Stiftelser bildade avstaten, som har att förvalta offentliga medel, får nustyrelser som utses av en demokratiskt vald folkför-samling. Detta måste väl ändå vara riktigt. Detta kanske utan att ändamålsparagraferna ändras.I och för sig kan jag hålla med omatt ändamålsparagraferna givetvis inte kan vara statis-ka i all framtid. Jag ser detta som ett framsteg fördemokratin och för forskarsamhället, därför att detfinns väl egentligen ingen som med allvar kan hävdaatt forskarkollektivet, utom just en begränsad elit, harhaft särskilt mycket inflytande över forskningsstiftel-serna som de ser ut i dag.Forskningspolitiskt ger också förslaget regeringenoch bättre möjligheter till överblick ochsamordning av forskningsresurserna. Det ökar ocksåförutsättningarna för samverkan mellan forskningsrå-den, fakulteterna och forskningsstiftelserna. Det är,som jag ser det, en absolut nödvändighet om medelskall kunna överföras från stiftelserna till forsknings-råden, fakulteterna och sektorsorganen. Det är ocksåen förutsättning för att man skall kunna dämpa effek-terna av de kraftiga nedskärningar som socialdemo-kraterna och tillsammans drev igenommed fredagens beslut.Det stora problemet, som vi påtalade i fredagensdebatt och som flera här har tagit upp, är ovisshetenför forskarna i kombination med tidspressen. Väns-terpartiet anser att besparingar inom forskningensområde är motiverade av samhällsekonomiska skäl.Vi får inte glömma att nedskärningar på en rad andraområden nu hårt har drabbat utsatta grupper såsomsjuka, gamla och arbetslösa. Det är självklart attforskningen också måste ta sin del av nedskärningar-na.Men vad vi har pekat på är oron över det finansi-eringsglapp som kan uppstå och eventu-ellt och de olika konsekvenser som detkan få för forskningen, vilket jag redogjorde för idebatten . Vi har därför avvisat nedskärning-arna på såväl fakulteter, forskningsråd och sektorsor-gan. Vi tycker att det behövs rådrum för att se om,och i så fall hur, man kan passa ihop ändamålspara-graferna med forskningsrådens och sektorsorganensuppgifter och behov.Jag skulle vilja ställa några frågor med anledningav både yttranden här i kammaren och även ifredags samt en del ordval i några av motionerna.Gunnar ifrågasatte om överhuvud taget hade haft något inflytande över uppgörel-sen. Vi har haft precis det inflytande och de möjlighe-ter att framföra våra åsikter som vi anser vara viktiga,nämligen att det skall vara kontinuitet i beslutsfattan-det och ökad jämställdhet samt att det även i de nyastyrelserna skall finnas människor med forskarkompe-tens och att forskarsamhället skall ha inflytande. Viträffar alltså uppgörelser där det går att göra uppgö-relser som ligger i linje med vår politik och de löftensom vi gav vid valet.Jag skulle främst vilja ställa några frågor till Folk-partiet och , ochTuve Skånberg. talade om sin om-sorg och oro över forskningen. Jag delar denna oro.Men jag undrar: Var fanns ochFolkpartiet när det i förra budgetbehandlingen beslu-tades om nedskärningar för fakulteterna och forsk-ningsråden, som motsvarade ungefär 4 miljoner kro-nor. Då var ni alldeles tysta och accepterade ned-skärningarna utan att tveka. Det var bara två partiersom då reserverade sig, nämligen ochVänsterpartiet. Vid det tillfället fick jag inget stöd närdet gällde oron för grundforskningen.Det är bra att de två partierna nu har tänkt om. Men jag skulle vilja veta hur detta harkommit sig och vad det finns för motiv till de nästanövertoner som används i debatten just nu.Centern för, som jag har sagt, en märkligforskningspolitik. väckteCentern en partimotion, där man föreslog ökade an-slag till fakulteterna och forskningsråden. Men underresans gång avstod man från att yrka bifall till sinaegna förslag och reserverade sig inte heller. Vad vardet som hände med forskningspolitik? Vilkavar motiven?Slutligen har jag en fråga till Moderata samlings-partiet. Jag skulle vilja veta vad menar,när de i sin motion - jag antar att det är så - beskriverSverige som ett monolitiskt och genompolitiseratsamhälle. Det är väl fråga om en beskrivning av vårtsamhälle och inte en s.k. värderingsfri reflexion i stilmed hur tycker att man skall tolkahans tal om politisk stabilitet och ekonomisk tillväxt iPeking? Jag vill gärna att förklarar ochdefinierar begreppet monolitiskt och vad de lägger idetta.För övrigt yrkar jag bifall till hemställan i lagut-skottets betänkande.Anf. 140 (m) replik:Fru talman! Jag skall gärnautveckla hur vi moderater ser på samhället. Vi anseratt det är för mycket politik och för mycket offentligsektor i , men detta kan jag utveckla senare.Dock reagerade jag över och vill ställa en frågaom det som sade,nämligen att dagens ärende om ändringar i stiftelsela-gen skulle vara ett framsteg för forskarsamhället,eftersom bara en elit har haft inflytande över forsk-ningsstiftelserna. Har och tagit delav forskningsrådens ansvarsfördelning och andrarapporter och utredningar? Det är ju faktiskt precistvärtom. Forskningsstiftelserna har gett stöd tillmånga forskare som icke har fått resurser och medelav de statliga forskningsfinansiärerna. När man stude-rar forskningsfinansiering i ser man att detfinns ett drag av konservatism där de statliga forsk-ningsorganen gynnar det etablerade. Det är helt enkeltlitet stelt. Här har forskningsstiftelserna inneburit enförändring och ett nytänkande.Jag måste be om ett förtydligande från Britt-MarieDanestig-Olofsson. Har hon läst något annat än deutredningar som jag har läst? Eller har jag missuppfat-tat att de fristående forskningsstiftelserna skulle haden inriktning som anförandet andades?Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag förstår att inte villdefiniera begreppet monolitisk. Men jag kan hjälpahenne på traven. Monolitisk betyder att någonting ärväldigt svårgenomträngligt och hugget i ett stycke,enligt vad jag har förstått. Om man använder begrep-pet som politisk term är det faktiskt synonymt medbegreppet diktatur. Jag hoppas att det inte var detModeraterna menade med sin beskrivning, och jagville därför ge en chans att förklara sig.Jag har läst Forskningfinansieringsutredningen.Det kanske är så att vi har olika syn på människan ochpå samhället, och att vi tolkar utredningarna på olikasätt. Jag kan inte se att förändringen av stiftelselagenskulle behöva få de konsekvenser be-skriver. Jag tror att stödet är fullt möjligt, och att detkan finnas kvar även efter förändringen.Anf. 142 (m) replik:Fru talman! Det tror jag också att det kan göra.Men framhöll ju attförändringarna var ett framsteg därför att det nu skullebli mer stöd, och inte bara till den elit som tidigarefått möjligheten att njuta frukterna av forskningsstif-telserna. Det var så hon lade upp sitt anförande, mendet är inte så. Hon tog också tillbaka det , så up-penbarligen är vi överens om att de forskningsstiftel-ser vi talar om redan innebär ett starkt stöd för enbred grupp av forskare. Det är bra att vi har närmatoss varandra så långt.Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag talade inte om att någon elit varföremål för stiftelsernas forskningsstöd. Jag sade attforskarsamhället, forskarkollektivet i stort, inte harhaft något inflytande över vilka som sitter i forsk-ningsstiftelsernas styrelser . Styrelserna är så attsäga en liten begränsad elit och har egentligen enväldigt liten kontakt med forskarsamhället i övrigt.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Jag skall svara mycket kort, med baraen replik, för att vi skall ha en chans att försöka hinnamed voteringen.Centerpartiet har följt en mycket rak linje. Vi harkonstaterat att det finns mer pengar till forskning iform av de statliga anslagen, anslagen från EU-medeloch de pengar som finns hos forskningsstiftelserna.Det är skälet till att vi inte har yrkat på mer pengar.Däremot har vi motsatt oss det kaos inom forsk-ningsfinansieringen som blir följden, inte minstdärför att hjälpte regeringen när detgällde forskningsstiftelserna och möjligheten att av-sätta samtliga ledamöter.Anf. 145 () replik:Fru talman! Det kaos som talarom, och den osäkerhet och oro som råder inom fors-karvärlden kan man inte förknippa med den relativtblygsamma förändringen i stiftelselagen.