prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — När vi då kommer med ett förslag som garanteraratt kommunerna får just resurser för att klara kärn-verksamheten, då är det något som är fel.När jag lyssnade på anförande och påhur han med inlevelse talade om behovet av resurserfick jag intrycket att han inte hade läst den reservationsom var fogad till finansutskottets betänkande ochsom var undertecknad av hans partivän.Men man kan inte i ena stunden kritisera att detgörs för litet, för att i nästa stund när det tas framresurser säga att det är fel. Det går inte, attha allt för många uppfattningar i ett och samma anfö-rande, vid ett och samma tillfälle. Det finns faktisktkrav på begränsningar på den punkten.Jag vill ta upp frågan om den sittande kommitténsom ser över skatteutjämningssystemet. Där pågår detju en uppföljning. Det finns vid den här tidpunkteninte någon möjlighet att dra några klara slutsatser omvilka förslag kommittén kommer med eller om hurman kommer att agera. Men tittar man i backspegeln,ser man på situationen, tycker jag att det finns anled-ning att göra några kommentarer.Det kan finnas anledning att göra vissa justeringarinom bl.a. de faktorer som reglerar pengar till barn-omsorg, kollektivtrafik och individ- och familjeom-sorg. Vrider man på rattarna kan man få olika utslag,och det finns kanske skäl för översynsgruppen att tittajust på det.Ur regionalpolitisk synpunkt kan man också seallvarligt på den befolkningsminskning som skeri redan utsatta glesbygdskommuner. Den innebär attinkomsterna i kommunerna minskar på grund av vi-kande befolkningsunderlag. Men servicen och verk-samheten kvarstår ju för kommunerna att klara - inomomsorgen, inom skolan, inom vården osv. Klarar maninte det med de resurser som finns innebär det att mantvingas dra ned på verksamheten med risk för attsituationen servicemässigt blir sämre.Det finns också skäl för att se ett samband mellanen sämre service i vissa utsatta områdenoch möjligheten att rekrytera människor till olikaföretag. Det är ingen tvekan om att tillgången till enbra service ofta också reglerar möjlighe-terna att erhålla personal till företag och olika verk-samheter.Man skall också komma ihåg att de kommunersom står inför ett hot om befolkningsminskningofta har den högsta utdebiteringen. Jag hoppas att denkommitté som jobbar kan komma fram till en föränd-ring på den punkten så att vi kan göra deförändringar som visar sig nödvändiga.Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillfinansutskottets betänkande i denna del. Jag vill ocksåpassa på att önska ledamöter och tjänste-män en god jul och ett gott nytt år, och denna önskaninnefattar även inrikesministern och hans medarbeta-re.Anf. 122 () replik:Herr talman! Det vi har kritiserat i vår motion,och även i reservationen, är tillvägagångssättet.Kommuner och landsting liksom enskilda människor,familjer och inte minst företag behöver stabila reglerför vad som gäller. Vi har bara lyssnat på . Där säger man att det här ändå är en en-gångsåtgärd, en tillfällig sak, som inte kan ligga tillgrund för att skapa trygghet i exempelvis anställnings-förhållanden inom vårdsektorn.Det är ju också ett erkännande av att regeringenspolitik inte har varit till fyllest. De indirekta effekter-na av höjningen av egenavgifterna, besparingar påbostadsbidragen och en hel del andra saker har drab-bat på ett sådant sätt att detta uppenbarligen har käntsangeläget. Det är detta vi har kritiserat.Anf. 123 () replik:Herr talman! Det är klart att det är bra med stabilaspelregler. Jag har ingen annan uppfattning. Men detär också viktigt att kommunerna har ekonomiskaresurser för att klara de uppgifter som kommunernastår inför.Jag vill ställa en fråga till så här i slu-tet av debatten, eftersom ondgör sig såmycket över pengarna och talar om behovetav resurser till kommunerna för vården, omsorgen ochskolan. skall detta regleras. Jag tror att vikommer att ha en sådan ekonomisk utveckling attkommunerna kommer att ha en bra skattekraft. Menom det inte skulle vara så, skulle då vidden tidpunkten, om finns i ochfår vara med och bestämma, lägga förslag om att manskall klä av kommunerna dessa pengar? Jag tror attdet är viktigt att vi får ett sådant besked. Om MatsOdell menar att det är fel att ge det, kommer hanockså, om utvecklingen skulle bli sämre än vad viförmodar , att plocka av kommunerna pengar.Det är också ett besked från en person som undernågra timmar har stått och talat om vikten av stabili-tet, långsiktighet och resurser till vården.Anf. 124 () replik:Herr talman! Vår kritik handlar om att regeringenoch satte sig på en presskonferens, drogpå sig tomtemasken som man pekade medhela handen till den myndighet som normalt sköter dethär mycket bra och sade att nu skall ni ändra de häruppräkningstalen. De här pengarna hade kommitkommuner och landsting till godo ändå. Om utfallet1999 skulle visa sig vara sämre, ,beror det på att vi fram till dess har haft kvar en ma-joritet här i kammaren som inte har förmått att föra ensådan tillväxtpolitik att den ekonomiska utvecklingenhar blivit så bra. Då får vi titta på det.Men skall vi jobba för att få en majoritet undernästa mandatperiod som faktiskt har mandat, kraft ochmod att ta tag i de grundläggande hindren för att viskall få en sådan utveckling, och det hoppas jag attPer-Ola också kommer att arbeta för. Det ärdetta jag är inriktad på. Skulle det misslyckas får visjälvfallet titta på det då.Anf. 125 () replik:Herr talman! I den sista repliken till jag säga att jag tackar för erkännandet. MatsOdell sade att han inte tror att den situationen kom-mer att uppstå att kommunerna skall betala tillbakapengarna. Det innebär att han tror på den ekonomiskapolitik som och regeringen står för. Detär också det vi har pekat på. Jag tackar för det ärligaoch uppriktiga erkännandet från . Jag ärinte säker på att han själv förstod vilket beröm hangav, men tack för det i alla fall.Anf. 126 () re-plik:Herr talman! Jag skall också tala om de s.k. extra-pengarna till kommunerna. Detta är ju kommunernaspengar. De skulle få dem under alla förhållanden omden ekonomiska utvecklingen blir så god som rege-ringen förutser. Det vet ju kommunerna. Det är ju intefrågan om att ge dem något extra, utan man tillskjuterdet likviditetsmässigt. Problemet för kommunerna ärinte likviditeten, utan om den ekonomiska utveckling-en blir så god som regeringen påstår sig kunna förut-spå.Men det finns ju ett osäkerhetsmoment för kom-munerna. Skall regeringen lyckas knäcka det teckentill uppgång som också finns? Då vet de ju att deär återbetalningsskyldiga. säger regeringen har utfärdat ett återbetalningsskydd.Min fråga till är: Har regeringen inågot beslut utfärdat något återbetalningsskydd tillkommunerna?Anf. 127 () replik:Herr talman! Låt mig först säga till att det största orosmomentet för kommunerna ärväl ändå politik.Frågan om regeringen måste han ställa till rege-ringen.Jag skall svara för vidkommande. Iskrivelsen har vi tillsammans med regeringen gjort enpolitisk deklaration att vi kommer att medverka till attkommunerna har goda ekonomiska resurser. Vi trorockså på den ekonomiska politik som skall läggagrunden för det.Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Man kan ju säga att regeringen ochCenterpartiet har gjort en sådan avsiktsförklaring.Men försök sätta er in i den situation då ni i så fallskall leva upp till det löftet! Det förutsätter nämligenatt den ekonomiska utvecklingen i landet blir sämreän vad regeringen nu förutspår. Det innebär att manser framför sig en situation där regeringen på nytt harlyckats knäcka den ekonomiska uppgången. Då har nilovat att kommunsektorn skall ha första tjing på nyaresurser framför alla andra. Är det verkligen det somCenterpartiet har velat utfästa sig att göra? I det lägethar kommunsektorn första tjing framför alla andraåtaganden som staten kan tänkas ha.Anf. 129 () replik:Herr talman! Jag tror på en god ekonomisk ut-veckling för det här landet med en ökad tillväxt inomden privata sektorn och en ökad tillväxt framför alltinom småföretagssektorn. Sammantaget innebär detockså att vi har resurser till att satsa på kärnverksam-heten i kommunerna. Vi behöver slå vakt om en bravård till de gamla, en bra äldreomsorg, en bra sjuk-vård till dem som är beroende av sjukvården och enbra skola.Jag känner ibland en viss frustration när jag fårrapporter från skolorna i vissa kommuner där resur-serna krymper, lärarna stressas och man känner attarbetsuppgifterna nästan är omöjliga att klara av. Detär viktigt att vi ger kommunerna dessa pengar. Jaghoppas att kan medverka till att intesprida oro i de kommunala kretsarna genom att gångpå gång tala om att man skall avlöva den kommunalaverksamheten pengar.Anf. 130 () replik:Herr talman! Jag håller med omdet sista. Jag kunde inte ha sagt det bättre själv.Men jag är något mer fundersam om en annan sak.Per-Ola sade att vi inte kan låta kommunsek-torn växa, däremot skall det vara mer resurser tillvården, omsorgerna och skolan. Det är inget litet löftedet. Detta står ju faktiskt för huvuddelen av kostna-derna. Man skall alltså öka huvuddelen av kostnader-na, men ändå skall verksamheten totalt sett inte få merpengar. Då måste alltså det lilla krympa. Och vad ärdå det lilla? Ja, det är teknisk försörjning, renhållning,miljöåtgärder, reningsverk, snöplogning osv. Skall detminska, ? Finns det verkligen ut-rymme att minska på det? Ja, kulturen finns ju alltid.Är det den som skall minska? Men hur skall kulturen,även om man slaktar den, kunna finansiera detta tillvården, omsorgen och skolan? Och vi är väl inte kul-turfientliga, ? Det är en viktig dy-namisk satsning även det. Det har jag hört Centernsföreträdare säga i går. Vad är det då ni skall minskapå?Detta går inte ihop. Det är många i denna stund ikammaren som inte riktigt får sin inre logik att stäm-ma. Skall det vara fler sysselsatta i kommunerna ellerfärre, ? Om man ger pengar till vårdoch omsorg blir det fler sysselsatta. Om man minskarpå pengarna till teknisk försörjning blir det inte sär-skilt många färre sysselsatta. villalltså öka antalet sysselsatta i kommunsektorn. Är detså jag skall tolka ? Det är faktisktinnebörden av vad han säger. Jag är väldigt glad omPer-Ola menar det han säger.Anf. 131 () replik:Herr talman! inser väl att det be-hövs en ekonomisk tillväxt? Jag är inte alldeles säkerpå att har insett det. Jag är litet osäkerpå om inser det . Det beror kanskepå vem man talar med.Jag tror att vi, med rätt ekonomisk politik och enbra sanering av statens finanser, kan lägga grundenför en bra ekonomisk tillväxt i under de när-maste åren. Får vi en bra ekonomisk tillväxt i denprivata sektorn får vi också bättre möjligheter attklara verksamheten i den kommunala sektorn. Om detinte blir någon tillväxt tvingas man att banta verksam-heten, men då skall man värna om de hu-vudverksamheter som finns inom den kommunalasektorn. Detta är elementa som, tror jag, inser. Han har tyvärr litet för lätt för att ibland idebatten ikläda sig jultomtens kostym. Även om vinärmar oss jul behöver han inte göra det varenda gångdet handlar om verksamhet.Anf. 132 () replik:Herr talman! Jag är hellre tomte än fe eller troll-konstnär. Tomten skall alltid betala för klapparna, ochdet är inget problem. Vi har allting i den delen ord-nad.Per-Ola ! Jag tycker att det är bra medtillväxt. tycker att det är bra med till-växt. Det är bara tillväxt i den privata ekonomin somgenererar skatteinkomster, som finansierar den of-fentliga ekonomin. Är vi nu överens om det?När jag nu har svarat på frågakan väl svara på min fråga: Vill ha fler anställda i kommunsektorn? Jagmenar att mer pengar till vård, omsorg och utbildningresulterar i fler anställda än vad som skulle bli falletom man inte fick de här pengarna. Det låter väl rim-ligt, ? Alltså är jag och Per-OlaEriksson överens om att det bör gå mer pengar tillkommunsektorn för vård och omsorg och så att flerkan anställas och att vi måste få bort de här anställ-ningsstoppen.Om jag flyttar från och är kommunan-ställd, bör jag då inte kunna flytta till någon trevligkommun i och kunna få ett arbete där?Vore inte det bra? Det är väl dumt att vara livegen iStockholm, ! Bör man inte som vår-danställd få möjlighet att arbeta i det vackra Norrbot-ten? För att det skall bli möjligt måste vi häva an-ställningsstoppen i kommuner, eller hur?Annars kan man inte flytta dit. Det är det jag säger:Ge en chans! Skapa dynamik i den of-fentliga sektorn - det är det vi behöver. Vifår inte ha så inlåsta system, eller hur?Jag kan väl få svar på mina frågor, nu när det ärjul. Ge mig den julklappen, ! Skalldet bli fler anställda i offentlig sektor tack vare attPer-Ola skall värna vård och omsorg? Hankan ju inte trolla och minska på det lilla och öka pådet stora, som vård och omsorg utgör, utan att ge merpengar. Det är en komplett omöjlighet. Även Per-OlaEriksson vill väl ha litet reningsverk och snöröjning iNorrbotten nu , eller hur?Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag trodde att hadelyssnat på mitt inledningsanförande och att han ocksåhade följt debatten i finansutskottet. Det är klart att vibehöver personal för att klara vården och äldreomsor-gen och för att klara vårdköerna. Vi behöver ocksåpersonal i skolan för att klara utbildningen, och vibehöver personal i barnomsorgen för att klara barnensbehov. Det är där det behövs resurser. Det är också idet syftet som vi tillsammans med regeringen ochSocialdemokraterna har sett till att kommunerna skallha de resurserna 1997 och även kommande år.Det behövs en ekonomisk tillväxt, men det innebärinte att all ekonomisk tillväxt skall användas för ex-pansion av den kommunala sektorn. Vi behöver ocksåpengar för att satsa på andra åtgärder, för att stimulerasmåföretagen, för ökade satsningar på infrastruktur,osv. För det behövs också en ekonomisk tillväxt. Menutan bra tillgång på personal klarar vi inte vården. 134 Inrikesminister ():Herr talman! För mig är verksamheten i kommu-ner och landsting ryggraden i den svenska välfärden.Under hela mitt politiska liv, både kommunalt och nusom ledamot av regeringen, har insikten om betydel-sen av en väl fungerande gemensam sektor varit driv-kraften. För mig handlar det om trygghet, solidaritetoch rättvisa. För några av er låter kanske det somsocialdemokratiska klyschor, men jag kan inte finnabättre ord för att beskriva de värderingar som börligga till grund för hur samhället skall byggas.Trygghet - så att man inte skall behöva vara oroligför vad som händer när man bli sjuk eller gammal.Solidaritet - så att alla solidariskt är med och delar påde kostnader som vården och omsorgen kräver. Rätt-visa - så att det som samhället erbjuder är åtkomligtpå samma villkor för alla, oavsett inkomster ellerandra faktorer. Detta kan låta självklart men förtjänaratt upprepas gång på gång. Det gäller framför allt idessa dagar, när vi av ekonomiska skäl har tvingatsvidta åtgärder för att få utgifterna att bättre motsvarainkomsterna.Den verksamhet som utförs i kommuner ochlandsting är omfattande. Vem tänker inte på vilkenomvårdnad våra gamla har rätt till? Vem tänker intepå vilken vård ett cancersjukt barn får? Vem tänkerinte på hur barnen har det i skolan? Allt detta skallkommuner och landsting ta hand om. Det är inte svårtatt förstå att detta är frågor som engagerar var och en ivårt samhälle.I dag har turen kommit till att i debatte-ra bidragen till kommuner och landsting. Det är na-turligtvis en fråga om sektorns totala utrymme i eko-nomin. Storleken på statens bidrag till kommunsek-torn har bedömts utifrån det samhällsekonomiskautrymmet, och detta är vad vi anser att i daghar råd med.Det är viktigt att säga att en förutsättningför att vi skall kunna ha en bra omsorg, vård ochutbildning även är att staten nu får ordning påsin ekonomi. I då besparingar har gjorts i destatliga utgifterna har statsbidragen till kommuner ochlandsting i princip hållits oförändrade. Vår ambitionhar varit att prioritera kärnverksamheterna, skola,vård och omsorg, framför statliga transfereringar.Här i skulle jag vilja tala om grundenför den gemensamma sektorn, nämligen finansiering-en och hur vi ser på sektorns möjligheter att möta deökade behoven och klara en ekonomi i balans. Densolidariska finansieringen, att vi betalar över skattse-deln, är grunden för den verksamhet som vi har byggtupp i kommunerna. En fortsatt solidarisk finansieringkräver att sektorn kan behålla och utveckla det starkaförtroende som verksamheten av tradition har hos densvenska befolkningen. Det är därför oerhört viktigt attmänniskor upplever den gemensamma sektorn somtillräcklig och att den har god kvalitet.Om medborgarna får en känsla av att den utbild-ning, vård eller omsorg som samhället erbjuder ärotillräcklig eller av dålig kvalitet leder detta till attviljan att betala skatt minskar. De som kan kommerdå att välja att utnyttja privata lösningar. En sådanutveckling skulle vara mycket oroande. Försämringarav vård, omsorg och utbildning leder till att förtroen-det för den kommunala verksamheten minskar. Dettahar vi inte råd med. Vi har inte råd att rasera det för-troende som det har tagit årtionden att bygga upp. Detär vi, ni och jag, som tillsammans med de förtroende-valda skall se till att tilltron till den svenska utbild-ningen, vården och omsorgen bibehålls och blir ännustarkare.Kommuner och landsting har under hela 90-taletskurit ned och trimmat sin verksamhet. Det som harskett i kommuner och landsting är enotrolig produktivitets- och effektivitetsutveckling.Trots de stora besparingar som gjorts står kommuneroch landsting inför nya stora besparingar även denärmaste åren, detta som behoven ökar.Bara inom äldreomsorgen har Hälso- och sjukvårdsut-redningen 2000 visat att det finns ett stort gap mellanresurser och behov. Inom ökar antaletelever med ca 100 000 fram till sekelskiftet.Ett första steg för att underlätta för kommuner ochlandsting kunde tas för . Tack vareden ekonomiska politiken kunde vi skriva upp kom-munernas skatteprognoser. På detta sätt garanteradeskommuner och landsting 2,6 miljarder mer i skattein-komster än vad tidigare prognoser visat. Utöver dettatillför vi de kommuner som har stora kostnader förflyktingar . Detta blir sammanlagt3 miljarder kronor.Vi måste göra allt för att inte anställda ikommuner och landsting skall sägas upp. Med dessaextrapengar kan de flesta kommuner agera på ettsådant sätt att fast anställda inte sägs upp och attkvaliteten kan hållas på rimlig nivå 1997.Jag är dock den förste att tillstå att dessa pengarinte är tillräckliga för att klara både ekonomin och delångsiktiga behoven. När jag träffar anställda ochförtroendevalda i kommuner och landsting finns detinte längre någon som tror att man kan klara att mötade ökade behoven enbart genom att effektivisera ochöka produktiviteten. Det som skedde under förstahalvan av kommer inte att upprepas engång till. Därför är det för mig nästan chockerandenär i sin ekonomiska motion föreslår enminskning av statsbidragen till kommunsektorn på 7,7miljarder kronor 1997. Drygt 3 miljarder skall manspara på att ta bort barnomsorgslagen och avreglerasocialtjänsten. Dessutom skall man minska momsav-draget med 4,6 miljarder kronor.Moderaterna vill sänka statsbidraget med 7,7 mil-jarder . Socialdemokraterna och gerkommunerna . I detmoderata försämras den kommunala ekono-min med jämfört med Social-demokraternas och förslag. Den moderatapolitiken skulle innebära att över 40 000 jobb för-svann. ekvation är för mig olöslig.Svaret kan endast vara att de som har råd skall fåköpa sig vård och omsorg och att de som inte har rådskall få vara utan.Herr talman! Vi har en tuff tid bakom oss, och vihar en tuff tid framför oss. gäller det att hålla igen.Det blir ingen lätt uppgift för oss, vare sig vi finns iregeringen, eller är förtroendevalda i kom-muner och landsting. Det handlar om svåra priorite-ringar. Den största katastrof som skulle kunna inträffavore att vi återigen hamnade i en situation där vi låterframtidens skattebetalare betala dagens vård ochlångivarna diktera den politiska dagordningen. Politi-ken får aldrig rasera resultatet av det vi uppnått närdet gäller statens finanser.Vi står inför en stor utmaning när vi tillsammansskall klara kommuner och landsting. Vi i regeringenhar i årets budgetproposition anmält att en strategi börläggas fram för hur vi skall möta ökade resursbehovinom vård och omsorg. Dessa frågor kommer i förstahand att behandlas i vårpropositionen. För mig är detett självklart löfte att ställa att när vi åter har möjlig-heterna att fördela från den växande kakan är vården,omsorgen och utbildningen prioriterade. I den gemen-samma sektorn kan vi - hela det svenska folket -tillsammans ta hand om vårt land. Den gemensammasektorn är mer än en marknad. Det är ett forum och ettsystem där vi tvingas att tänka på andra än oss själva.Jag är övertygad om att den gemensamma sektornockså har ett avgörande ansvar för att framtiden skallkunna bli ännu bättre än den verklighet vi upplever , och framtiden talar för en stark, serviceinriktadoffentlig sektor. Betydelsen som människorna tillskri-ver denna offentliga sektor är tydlig. var detbara som ville se den offentliga sektorn öka,medan ville se den minska. är förhål-landet det rakt motsatta: vill att den skall blistörre och vill att den skall minska.Bland svenska folket finns en stark tilltro till attdet finns uppgifter som vi bäst kan lösa gemensamt.Min förhoppning är att vi tillsammans skall ha enfortsatt dialog om verksamheterna i kommuner ochlandsting, att vi tillsammans skall forma morgonda-gens kommuner och landsting, att vi tillsammans skallbygga världens bästa vård, omsorg och utbildning.Den kommunala verksamheten är och förblir ryggra-den i det svenska välfärdssystemet.Herr talman! Detta lär vara en av de sista debat-terna . Låt mig önska herr talmannen, minameddebattörer och er övriga i kammaren en riktigtgod jul.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är ju inte så länge sedan vi ficken budgetproposition där alla beräkningar fanns med.Det är inte heller så länge sedan vi hade en kommuna-lekonomisk debatt här i kammaren om en skrivelsedär vi då fick beskedet att regeringen snart skulle draslutsatser och komma med besked framåt våren. Mendagen därpå hade det varit kafferep på ochdet kom en presskonferens och en skrivelse om redan till dagen därpå hade lyckats dra någrasnabba slutsatser, och det var ju bra. Men tydligenhade man så bråttom att återbetalningsskyddet interiktigt var utrett, utan det gjordes i envecka senare.Eftersom , som tidigare nämnts,fortfarande inte har någon konstitutionell ställning villjag fråga inrikesministern på vilket sätt kommuneroch landsting och människor skall tolka det här löftet.Är det ett löfte som de andra vallöftena, dvs. ett så-dant som man bryter, eller på vilket sätt skall garantinatt man inte skall behöva betala tillbaka pengarnatolkas?Det kan låta som om vi vore emot det här, men vimenar att man inte kan hantera planering och ekonomipå det sättet att man väldigt luftigt och luddigt målarut hur det här skall gå till men att detta är till intetförpliktande.Jag vill ställa ytterligare en fråga till inrikesminis-tern. var tidigare väldigt kritisk motdet flitiga användandet av kommunala bolag. Jagskulle vilja veta vilken inrikesministerns åsikt är omdet kommunala bolagsraseriet, de stora underskotten,konkurrensen med privat företagsamhet, bristen påinsyn, de trassliga affärerna och den skatteplaneringsom man använder - detta mot bakgrund av att inri-kesministern endast har försvårat för de kom-muner som vill föra över verksamhet i annan regi.Anf. 136 Inrikesminister ():Herr talman! Den politiska deklaration som Cen-terpartiet och Socialdemokraterna gemensamt hargjort för att garantera de 2,6 miljarderna är stabil. Jagär helt övertygad om att de här båda partierna kom-mer att ha ett betydande inflytande även efter 1998års val. Och det är nog bäst för hem-kommun att det är på det sättet. får nämli-gen genom vårt förslag. Skulledäremot den samarbetspartner ni tänker välja eftervalet få bestämma förlorar samma kommun 50 miljo-ner kronor.