prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Vi har ingen ordinarie ledamot itrafikutskottet, och vi har inte kunnat lägga fram vårayrkanden där. Jag skall inte heller här yrka bifall tillnågra delar av vår motion. Däremot vill jag ange enröstförklaring. Vid eventuell votering kommer vi attstödja reservationerna 18, 22 och 33.Anf. 107 ():Herr talman! betänkande nr1 handlar inte om ramen. Det handlar om hur drygt25 miljarder kronor bör fördelas inom utgiftsområdetkommunikationer. är oerhörtmycket pengar. Men det är inte hela bilden. Medtanke på att verksamheterna inom vårt område imånga fall är avgifts- och intäktsfinansierade, utgörden totala omslutningen mycket mer än vad självautgiftsramen avspeglar. Bara SJ:s omsättning blir påungefär samma nivå. Även för sysselsättning är vårtutgiftsområde omfattande. Det handlar om drygt120 000 anställda i myndigheter, verk och bolag.Förutom penningramen behandlar vi i det här be-tänkandet en rad andra viktiga frågor som sjöfartspo-litiken, sjöfartsavgifterna, som har nämnts, samt frå-gor om mål och verksamhetsinriktning inom en radmyndigheter, affärsverk och statliga bolag.Det är därför med glädje jag kan konstatera attvårt betänkande i många frågor utformats i politisksamsyn. I fråga om flertalet anslag, samt i fråga om ettstort antal budget- och ekonomifrågor, är vi faktiskthelt eniga. Trots detta har man lyckats foga 35 reser-vationer och 11 särskilda yttranden till det här betän-kandet. Jag skall därför inte nu gå igenom betänkan-dets samtliga avsnitt, ej heller alla reservationer.Jag vill i stället försöka att rikta ljuset på några avde viktigaste frågorna och på de spörsmål där vi harkommit till olika politiska uppfattningar. Slutligen villjag säga några ord om våra erfarenheter av den nyabudgetprocessen.Herr talman! Låt mig dock inledningsvis säga nå-got om vad vi har haft för utgångspunkter för medels-fördelningen. Det är tre saker som jag anser varasärskilt betydelsefulla för våra ställningstaganden.För det första finns det i utskottet en stark grund-syn om att goda miljöanpassade kommunikationer ären förutsättning för ekonomisk tillväxt och bibehållenvälfärd i landets olika delar. Utvecklingen i ,stora utrikeshandel och medlemskapet i EUställer också krav på goda kommunikationssystemsom är tillgängliga för alla. Förslagen tar därför fastapå att söka främja en fortsatt utveckling av ett effek-tivt kommunikationssystem.För det andra finns det en tydlig uppfattning omvikten av att värna ett rikstäckande kommunikations-system för alla. Det gäller såväl transporter som tele-kommunikationer och post. Våra ställningstagandentill såväl anslag som verksamhetsförutsättningar ge-nomsyras därför av att ge förutsättningar för tillväxtoch sysselsättning i alla delar av landet.För det tredje vill jag framhålla att stårinför viktiga strategiska och långsiktiga beslut påtrafikområdet. Jag tänker då på behandlingi vår av regeringens förslag som kom häromveckanom en ny infrastrukturinriktning för de framtidatransporterna.Jag tänker också på den förestående omprövning-en av trafikpolitiken som skall resultera i ett nytttrafikpolitiskt beslut . Bakgrunden till detintensiva översynsarbete som just nu pågår är ettbeslut här i kammaren. har nämligen efter-lyst att utgångspunkten för investeringsplaneringenskall vara en helhetssyn på trafiksystemen och begärtatt en parlamentarisk kommission skall se över trafik-politiken, och så sker nu.Utskottet anser att det beslutsunderlag som riks-dagen har beställt är av avgörande betydelse för enfortsatt utveckling av trafiken så att vi får ett miljöan-passat och trafiksäkert transportsystem som bidrar tilltillväxt och sysselsättning i hela landet. Vi har därför iflera frågor valt att avvakta det pågående trafikpoli-tiska översynsarbetet.Herr talman! Jag går därefter över till några av deviktigaste frågorna där vi kommit till delvis skildauppfattningar. Låt mig börja med det område som90 % av pengarna - - går till,nämligen trafikens infrastruktur.Utskottet föreslår att för nästa budgetåranvisar till drift och underhåll avstatliga vägar, till byggande avvägar och till byggande avlänstrafikanläggningar.Detta innebär bl.a. en minskning av investeringar-na jämfört med vad som tidigare planerats och attmedel i möjligaste mån omfördelas från investeringartill drift och underhåll. Vidare föreslås en kraftigökning av bidraget till drift och underhåll av enskildavägar. Detta var ju föremål för diskussion för en litenstund sedan.Vi föreslår också att för nästa budgetåranvisar till nyinvesteringar istomjärnvägar och till drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar. De långsiktigainvesteringsplaner som har fastställts kommeratt fullföljas, och insatserna för drift och vidmakthål-lande av de statliga järnvägarna skall hållas på enoförändrad nivå.Vi har inte varit helt eniga i satsningen på trafi-kens infrastruktur. Jag för min del anser att det ärangeläget att trafikens infrastruktur underhålls så attvi slipper kapitalförstöring. Utvecklingen mot ettmiljöanpassat transportsystem måste också fortsätta.Jag förstår därför inte de nedskärningar som Modera-terna och förordar vad gäller underhålloch investeringar.Nedskärningar utöver regeringens förslag betyderatt pågående projekt inte kan fullföljas inom rimligtid, vilket leder till misshushållning med samhälletsresurser. Vinsterna av samhällsbyggande uppkommerju i huvudsak först då de olika väg- och järnvägs-sträckorna är färdigbyggda. Ytterligare neddragningarav underhållet leder till att befintliga anläggningarförfaller.Visst kan man som och Miljöpartietså här i juletider önska sig ytterligare investeringar.Att skriva önskelistor som inte kan förenas med ettekonomiskt ansvar lönar sig dock föga.Den andra stora frågan i detta betänkande handlarom sjöfarten för nästa budgetår och även på längresikt. Det handlar också om ett nytt system för sjö-fartsavgifter. Men jag tänker inte uppehålla mig vidsjöfarten. Jag får be Tom , ochandra som har varit med i diskussionen att avvaktaHåkan som senare kommer att framföravåra synpunkter på detta med sjöfarten.När det gäller flygtrafiken föreslår utskottet attriksdagen för nästa budgetår anvisar 15,2 miljonerkronor i driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen och att skall medges att föråren 1997 och 1998 utbetala perår i resultatutjämningsbidrag till de kommunala flyg-platserna i , , , Trollhät-tan och Växjö.Beträffande flygtrafiken och ett moratorium avbyggandet är det litet synd om moratoriet skall kom-ma efter det att banan är asfalterad och tillfartsvägar-na är byggda. En hel massa asfalt mitt ute i skogen ärkanske inte så lyckat. De projekt som har exemplifie-rats med och är så pass långtgångna att ett moratorium vore helt fel.Sedan vill jag till säga att det ärtroligt att han har fått information från ifredags angående . Men Karl-ErikPersson har tydligen inte fått en fullvärdig informa-tion. Visserligen sade justitieministern att avtaletskrivs under - så långt var det rätt -men hon sade också att en proposition kommer attföreläggas , och då görs detslutliga ställningstagandet till ett medlemskap.I budgetpropositionen sägs det inte att det på enhöft skall anslås några hundra miljoner, utan vi sägeratt man skall påbörja förberedelsearbetet. Man måsteinom se över vad man måste göra,framför allt vid de tre stora flygplatserna, för att klaraett Schengensamarbete. Till detaljerna och finansie-ringarna kring detta får vi återkomma när det är be-stämt hur det skall bli med Schengensamarbetet.För Post- och telekommunikationer föreslår vibl.a. att anvisar tillPost- och , som är central förvaltning-smyndighet för frågor om post-, tele- och radiokom-munikation. Vidare förslås att 157 miljoner kronoranvisas för att trygga funktionshindrade personersbehov av effektiva telekommunikationer och postser-vice. Till Posten bör utbetalassom ersättning för den rikstäckande betalnings- ochkassaservice som Posten förbundit sig att tillhandahål-la enligt det avtal som har upprättats med staten.Moderaterna vill spara pengar främst i syfte attkunna sänka skatter. De vill stryka ersättningsanslagetpå tills vidare ur statsbudgeten.Jag vill därför påminna om att harbegärt att regeringen skall överväga hur måleten rikstäckande postservice till rimliga priser skallkunna uppfyllas. Jag anser att det skulle vara mycketolämpligt att inte avvakta det som vi själva har begärtinnan vi går till handling och drar in pengarna. Dettaskulle faktiskt kunna omöjliggöra för Posten att klaraav den rikstäckande betalnings- och kassaservicen.När det gäller och russinplock-ningen vill jag säga att det var en dålig kaka. Russinenmåste ha legat koncentrerade. Om man ser på hur detär med russinplockningen inom Posten har Citymailtagit hand om av företagsposten i det här områ-det som är det mest befolkningskoncentrerade områdesom finns och där de flesta företagen finns. Snackaom russinplockning, !Till köp av interregional persontrafik på järnvägbör enligt utskottets mening anvisa 413miljoner kronor. Anslagsnivån följer helt tidigareriksdagsbeslut om kostnadsnivå och innebär att sam-ma trafik som köps även kan upphandlas nästatrafikår. Jag kan därför konstatera att Moderaternasförslag till en nedskärning om 100 miljoner kronorstår i strid med tidigare riksdagsbeslut och innebär attSJ med mycket kort varsel tvingas lägga ned en bety-dande del av regionalpolitiskt sett viktiga långvägatågförbindelser.Jag vill också säga något om SJ. Utskottet har in-formerats om SJ:s ekonomiska problem. Ett enigtutskott framhåller att det är viktigt att en högkvalitativoch miljövänlig järnvägstrafik kan erbjudas på demarknader där järnvägen har utvecklingsmöjligheter.Vi klargör också att en förutsättning för att samhäll-snyttan av de stora investeringar som görs på järn-vägens infrastruktur skall kunna tas till vara är atttågtrafiken skall ske under hållbara ekonomiska for-mer, som tryggar en framtida utveckling.Med hänvisning till det pågående trafikpolitiskaöversynsarbetet och den granskning som görs avSJ:s utvecklingsmöjligheter ställer sig utskottet bak-om regeringens förslag till ekonomiska mål för . Det innebär bl.a. att den fastlagda strate-gin om koncentration till kärnverksamheten och tillbolag som kompletterar denna verksamhet bör bibe-hållas.Karin talar om att vi redan nu skall gå inmed mer pengar till SJ. Jag måste då fråga: På vilkagrunder? Låt översynsarbetet fortgå, så att vi har ettmaterial att utgå från! Det kan annars bli lika tokigtsom det vi är inne i just . Jag vädjar till : Låt oss först se vad vi behöver göra, om vi behö-ver göra något, och sedan får vi ta den diskussionen.Jag måste sedan göra besviken engång till. Jag tänker nämligen stå upp för och försvaramonopolet . Jag gör det som gles-bygdsbo, för det finns ingenting i de utredningar somhar gjorts när det gäller som talarför att det skulle bli vare sig billigare eller bättre förexempelvis glesbygdsborna om denna verksamhet lågi privata händer. Fordonsägarnas behov av en kompe-tent och välfungerande besiktningsorganisation kom-mer att tillgodoses genom att vi bibehåller monopolet.Herr talman! Det här var en något rapsodisk över-sikt av några av utskottets ställningstaganden. Sam-manfattningsvis kan man konstatera att utskottet stäl-ler sig bakom regeringens samtliga förslag till me-delsanvisningar.Slutligen vill jag säga några ord om den nya bud-getprocessen. Våra erfarenheter från höstens arbete ärblandade. Positivt är att det skapas en bättre överblicköver de samlade statliga utgifterna inom utskottsom-rådet. Genom att finansieringsfrågorna hela tidenfinns med i behandlingen skapas också en större med-vetenhet om de ekonomiska konsekvenserna av olikaställningstaganden.Samtidigt vill jag erkänna att bytet av system förbudgethanteringen har vållat ett visst bryderi. Dagensdebatt har också visat att det blev litet svårt, på så sättatt vi har debatterat olika saker inom samma utgifts-område. Det kanske ändå är litet för tidigt att sättabetyg på den här budgetprocessen. Enligt min meningökar dock kraven på en förbättrad uppfölj-ning och utvärdering av politikens resultat. Ett bättrebeslutsunderlag som förmår att visa konsekvensernamer tydligt är också angeläget.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan på samtliga punkter och avslag påsamtliga motioner och reservationer.Anf. 108 TOM () replik:Herr talman! kritiserar det mode-rata förslaget om reducerade ramar och tror inte attdet håller. Det är klart att ingen kan veta om det hål-ler, eftersom det inte kommer att prövas. Men vi ärtämligen förtröstansfulla i detta. Verksamheter som iandra sammanhang utsätts för konkurrens får oftamycket kraftiga sänkningar i kostnadsnivån, och detfinns ingen anledning till att det inte skulle händaäven här.Men okej: Om det inte händer, vad innebär detdå? Ja, det innebär naturligtvis att man faktiskt fårlaga efter det läge man har och rätta sig efter denmatsäck man har råd med. Då kanske det också kanbli något förändrade utbyggnadstakter. Man kanskeinte behöver bygga en ny vägsträcka från tillHerrljunga, när det redan finns en 13-metersväg.Kanske man inte behöver bygga om ett mot i Toleredsom byggdes nytt för fyra eller . Mankanske får skjuta litet grand på en del angelägna pro-jekt för att få in dem i de befintliga ramarna.Så visst går det att spara, om man vill.De andra två poster som tog uppvar Postens 200 miljoner och SJ:s 100 miljoner, somde erhåller för att upprätthålla ett slags regional ser-vice. Vi har begärt uppgifter om vad det är för pengar,var dessa kostnader uppstår. Men vi får inga besked,vi får inga svar, eftersom verken varken kan eller villredovisa de här pengarna själva. Då tycker jag hellerinte att vi skall ställa upp och lämna ut sådana pengar.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt att Moderaternagör det alldeles för enkelt för sig. Det är precis somatt om vi bara konkurrensutsätter än det ena och ändet andra så kommer det att bli billigare. Jag är inte såalldeles övertygad om att det är så. börjar vi ju fåfacit av att man konkurrensutsätter, avreglerar osv. Påolika områden i samhället dyker problemen upp.Det är inte heller så att vi i regeringsställning intehar känt ansvar för ekonomin. Vi har ju redan bromsatutbyggnadstakten för att spara pengar. Ytterligarebromsningar kan få mycket stora konsekvenser. Vikanske aldrig kan genomföra projekten. Det är det vivänder oss emot.Tom har varit med på utskottssamman-träden när vi har diskuterat Posten. Han vet mycketväl att regeringen söker en fristående konsult somskall genomlysa Postens ekonomi. Vi får väl se vadsom händer efter det. Vi får ta saker och ting i sinrätta ordning.Utskottet skall ha en genomgång av SJ:sekonomi, men de siffror som har framkommittyder inte på att SJ har något undanstoppat som mankan ta fram. Jag är oerhört mån om att SJ skall kunnabedriva den här järnvägstrafiken, som har betydelseför bl.a. glesbygden. Därför finns ingen möjlighet attkrympa det här anslaget.Anf. 110 TOM () replik:Herr talman! Vi gör det inte enkelt för oss. Vi sä-ger faktiskt att om pengarna inte räcker får man väl tadet litet lugnare. Då behöver man kanske inte bygganågon bro över , t.ex., också det något somVägverket har suttit och projekterat. Visst finns pro-jekt som faktiskt kan utgå ur planerna, det är vi rättövertygade om.Posten och SJ: Ja, visst är det så att de här pengar-na är oredovisade. Ingen vet om Posten och SJ behö-ver dem, ingen vet varför de behöver dem, och ingenvet till vad de egentligen behöver dem. Det framgårnämligen inte av någon redovisning. Bägge dessaverk förekommer , något pinsamt, frekvent i redovisningar, eftersom de användersin monopolställning på ett sätt som inte stämmeröverens med konkurrenslagen för att förhindra attkonkurrens uppstår. Samma stund som in-trädde på arenan såg vi dramatiska följder när detgäller kostnaderna på järnvägstrafik. Samma stundsom blev aktuellt blev det helt andra kalky-ler för Posten. Men vilka resultaten egentligen är fårvi inte veta, och vad de egentligen behöver de härpengarna till har de aldrig redovisat för oss. Då skallde heller inte ha dem.Anf. 111 () replik:Herr talman! Det är ju inte så att vi satsar på in-frastruktur därför att vi tycker att det är roligt, utandet gör vi därför att det är nödvändigt. Man kan dåinte bara säga att man inte har några pengar och låtabli att bygga. Då kanske vi äventyrar trafiksäkerhet,miljövärden osv. Det är alltså ingen tillfällighet attprojekten har kommit upp till ytan såsom varandeprojekt som behöver genomföras.När det gäller avregleringen vill jag säga till TomHeyman att vi kanske skall ta det som en del av vårtuppföljningsarbete i den här kammaren att funderaöver vad det blev av avregleringarna och konkur-rensutsättningen. I det betänkande som diskuterasbehandlas en motion som pekar på vilka oerhördasummor det kostar att flyga till . Varför blev detså? Jo, vi har en fri marknad.När jag åkte in från till Riksdagshu-set beklagade sig taxichauffören under hela färdenöver avregleringen av taxi och ville ha en regleringåterinförd. Han ville dessutom ha ett pristak. Vi skallkanske lyssna litet grand på dem som jobbar ute iverksamheterna och inte ha en övertro på att konkur-rensutsättning löser allt.Anf. 112 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillutskottets ordförande . Det gäller fördet första motion om under kriget förlis-ta fartyg. Jag undrar vad som menas med utskottetsformulering att utskottet förutser att Sjöfartsverketaktualiserar frågan. Varför kunde inte utskottet geSjöfartsverket i uppdrag att studera den här frågan pådet sätt som anges i den motion som Miljöpartietväckt? Berodde det på att det var somhade väckt motionen? Hotet är väldigt stort, och vivet inte om problemet är stort eller litet. Vi måste vetadet för att kunna göra någonting åt saken.Monica säger vidare att ochVänsterpartiet - jag talar självfallet bara för Miljö-partiet i det här avseendet - "i " önskar ytterli-gare saker. Sådana här försök att förlöjliga Miljöpar-tiet genom att påstå att vi vill ha ungefär allt somglittrar har också framförts av parti-kollega kommunikationsminister . Hon har itidigare debatter sagt att vi önskar oss "lullull". Vad"lullul" är har jag ännu inte hittat i någon ordlista. Jagkan kanske få en förklaring till det.Det är de facto så att vi nu skall besluta om ettbetänkande där regeringen ligger 1,1 miljarder överMiljöpartiets ram. Vi önskar alltså inte alls "lullull" ijuletid. Det tänker jag absolut inte hålla med om.Utskottsordföranden säger i sam-band med den nya budgetprocessen också att det ärintressant och väldigt viktigt med ett bättre beslutsun-derlag. Jag skulle då vilja veta vad några hundra mil-joner i Schengenanpassning innebär. Är det 200 mil-joner eller 950 miljoner? Skulle vi möjligtvis ocksåkunna få en liten fingervisning om hur detta skallfinansieras?Anf. 113 () replik:Herr talman! För det första vill jag till säga att jag icke har sagt "lullull". Det fårstå för representant.När det sedan gäller förlista fartyg skall jag egent-ligen inte uttala mig, för det tillhör sjöfartens område.Men om vi ger någon myndighet ett uppdrag utövervad som ingår i dess ordinarie uppdrag, bör vi ocksåkänna till hur det skall finansieras. Vi är inte helleralldeles säkra på vem som rår om båtarna och vemsom egentligen kan vara betalningsskyldig. Vi tyckeratt tillsammans med andra i sitt inter-nationella samarbete skall titta på detta.Det handlar alltså inte om någon nonchalans pågrund av att motionen kommer från utanär snarare tvärtom. Frågan är hur man utför uppgiftenoch finansierar detta, och vi tycker att Sjöfartsverketkan ta sig an den första delen i internationellt samar-bete.Vad gäller Schengen förklarade jag mig så tydligtsom jag kan. Jag kan inte uttrycka mig tydligare än attdet kommer en proposition till kammaren om att visom ledamöter av riksdag skall ta ställningtill om vi skall vara med i det här arbetet. Om vi skalldet, skall det läggas fram ett förslag med beräkning avkostnaderna för ombyggnad av de berörda flygplat-serna, så att man kan ta emot medborgare både frånSchengenländerna och från andra länder. Då kommerockså ett förslag om vilka områden som skall betaladetta.Anf. 114 ()replik:Herr talman! Jag vill bara påpeka att det varkommunikationsministern som hade använt ordet"lullull", inte . Men att och i öns-kar få mer. Jag konstaterar återigen att vi har en ramsom ligger under regeringens förslag.Monica har mycket riktigt hänvisat till enproposition när det gäller det ekonomiska underlaget,men vi vet hur det går med sådana. beslut om utökade låneramar för Dennispaketet,men var är den ekonomiska redovisning som riksda-gen begärde av regeringen angående Dennispaketet?Den har jag inte sett.Vad menas med "bättre beslutsunderlag" när viinte vet om det är fråga om 100, 150, 200 eller 950miljoner och vi fortfarande inte har en aning om hurdessa skall finansieras? Vi skall ändå fatta beslutet ,inte när propositionen kommer.När det sedan gäller det ordinarie uppdraget ver-kar det som om har läst motionendåligt. Den motion som vi har skrivit syftar inte till attSjöfartsverket ges i uppdrag att sanera hela Östersjönutan till att det skall göra en kartläggning av proble-met, ta ett initiativ till ett internationellt samarbeteoch utreda finansieringsfrågan i detta sammanhang.Det finns ingen merkostnad i detta. Det gäller också ihögsta grad uppgifter så långt man kange det ett uppdrag. Eller är det så att Sjöfartsverketsordinarie uppgifter bara är sådana uppgifter som re-geringen kan ge och att uppgifter som regeringen intehar kommit på inte tillhör uppgifter?Anf. 115 () replik:Herr talman! Visst är det juletider, . är det jul. Jag menar att niönskar er mer på järnvägens område som niskär oerhört på vägområdet. Vår sammanvägda be-dömning är, precis som jag sade för en stund sedantill Tom , att vi nu inte kan skjuta undan flerprojekt. Skall vi satsa mer på järnvägar, som Vänsternoch vill, och behålla nivån på vägarna,går vi utöver vad regeringen har föreslagit.Vad sedan gäller Dennispaketet vill jag säga: Omjag har läst motionen dåligt, har kanske läst budgetpropositionen litet dåligt. Där stårdet faktiskt att frågan om vägtullar och den aktuellaredogörelsen skall komma till under våren.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag lovar att jag inte skall kommen-tera sjöfartsavgifterna i det här inlägget. Jag välkom-nar inledning om hur viktigt det äratt få ett miljöanpassat trafiksystem. Det ställer vi ossfrån helt bakom. Jag skulle gärna viljafå några funderingar kring nollvisionom fossila bränslen. Jag tycker att det skulle ha variten styrka om trafikutskottet drev på i frågan hur vik-tigt det är att utveckla alternativa bränslen, så att vikommer bort från fossila bränslen.Jag välkomnar också det som vi fick höra om attsocialdemokraterna är angelägna om att de mindreflygplatserna, som människorna ute i skogslänen äroerhört beroende av, kan fortsätta sin verksamhet.Men jag vill då fråga : Tror inte Mo-nica att det blir problem nu när anslagen tillde små flygplatserna halveras från 30 miljoner till 15miljoner?Vi från vill visa ansvar för bud-getramarna och hitta ett annat sätt att finansiera denhär neddragningen, för att kunna möjliggöra en fort-satt effektiv trafik i skogslänen.Vad gäller frågan om SJ:s problem med olönsamtrafik måste vi helt klart ställa krav på SJ att verkligenfå veta hur företagets verksamhet bedrivs. Jag har oftatagit upp dess omöjliga prispolitik och dess omöjligamarknadsföring. Vi skall dock invänta den utredningsom är på gång.Men min fråga är, : Kan vi redannu uttala en positiv inställning till att upphandla merolönsam trafik, om det skulle visa sig att vi är beroen-de av olönsam trafik regionalt? Vi måste vara villigaatt göra det.Anf. 117 () replik:Fru talman! Till vill jag säga angå-ende flygplatserna att det låter som att vi nu heltplötsligt har halverat anslaget. Sanningen är att detendast var under ett budgetår som man hade den hög-re summan.