prot · GJ0952 · 1996-02-08 00:00:00 — Där man i daginte har råd med nödvändiga investeringar för attbygga om och till skolenheterna flyttar man i mångafall årskurs 6 och samlokaliserar den årskursen medde högre årskurserna 7-9.Jag vill nu fråga om statsrådet anser att det behövsnågra uttalanden, regler eller riktlinjer för kommuner-nas hantering av årskurs 6 i läroplansgenomförandet.Anf. 99 Statsrådet ()Herr talman! Den nya läroplanen innebär att detinte längre är någon stadieuppdelning i ,och den innebär också en mycket större frihet lokalt ikommunen och på den enskilda skolan att utforma hurundervisningen skall läggas upp och hur skolverk-samheten skall organiseras. Det är självklart olyckligtom det skapas nya stadier i , men jag haringa planer på att försöka reglera utvecklingen påskolans område. Kommunerna är kompetenta, harkunskap och arbetar bra med att genomföra den nyaläroplanen i den anda som var avsikten.Anf. 100 ()Herr talman! Jag tackar för det svaret. Men i enintervju i lärarnas tidning nr 29/1995 uttalar Skolver-kets chef bl.a. att det är olyckligt att bryta efter års-kurs 5. Han uttalar också att det är kommunerna sombestämmer årskursorganisationen.Denna typ av uttalanden gör att man måste ifråga-sätta och därmed statens roll i samman-hanget. Antingen är det kommunerna som bestämmerårskursorganisationen, och då bör statsmakten avhållasig från värdeomdömen om denna. Eller också harstatsmakten ambitionen att nationellt styra årskursor-ganisationen, och då bör man naturligtvis slå fastdenna. Men jag förstår att så icke är fallet.Anser statsrådet då att det är lämpligt att statsmak-tens företrädare, med nuvarande ansvarsfördelninginom skolområdet, levererar generella värdeomdömenom hur kommunerna bör och inte bör organisera sinverksamhet?Anf. 101 Statsrådet ()Herr talman! Det blir en något absurd situation omjag skall kommentera ett enskilt uttalande av en gene-raldirektör i en tidning. Självfallet får också en gene-raldirektör ha en uppfattning om någonting som gällerskolan.Själva inriktningen i den nya läroplanen är att vi intevill ha någon stadieindelning. Jag har också upp-fattningen att det då är olyckligt om det skapas nyastadieindelningar. Det står inte i motsättning till attdet är kommunerna som har det fulla ansvaret attbesluta om att genomföra en organisation som ärändamålsenlig för att uppnå läroplanens mål.En likvärdig skolaAnf. 102 ()Herr talman! Jag hade egentligen en följdfråga tillBritt-Marie Danestig-Olofssons fråga till skolminis-tern.I dokumenten skollag, skolförordning och läroplanstår det klart och tydligt att vi skall ha en likvärdigskola. Jag och Vänstern har, som bekant, alltid hävdatatt det också finns ett nationellt ansvar för detta -annars vore det inte en lag.Då är min fråga till skolministern: Hur kan vi,trots problemen med arbetslöshet, segregation, eko-nomi och annat, vässa funktionerna och hävda detnationella ansvaret när det gäller en likvärdig skolaför barn, för pojkar och flickor, invandrarbarn ochbarn med olika handikapp?Jag har varit ute i olika skolor och har mött pro-blem när man har delat klasser rakt av och det sedaninte funnits några pengar kvar till särskilda insatser.Jag har mött problem när man har övergått från enhuvudman till en annan och man inte fått med sig sinahjälpmedel därför att aktuell huvudman inte ansett sigha råd.Funderar skolministern och regeringen i de härbanorna, på hur man skulle kunna komma till rättamed detta problem, som jag tycker att regeringen harett stort politiskt ansvar för?Anf. 103 Statsrådet ()Herr talman! Som jag sade i mitt tidigare svar, ärmålsättningen att skapa en skola helt utan förlorare,där alla barn har rätt till likvärdig utbildning och möj-lighet att bli vinnare i skolan. Det är en av de högstprioriterade uppgifterna i regeringens skolpolitik. Vihåller på att vässa funktionerna, och beslut har redanfattats.I tidigare styrdokument för skolan har uttalats vadeleverna i allmänhet bör lära sig i skolan. sägs iläroplanen vad varje elev har rätt att få lära sig i sko-lan. betygssystem har utvärderat hur det hargått för genomsnittet av eleverna och vilken kunskap-snivå den genomsnittlige eleven ligger på. Det nyabetygssystemet fokuserar på varje elevs kunskapsnivåoch är därmed också ett bättre utvärderingsinstrument.När det gäller utvärdering av skolverksamheten pånationell nivå och tillsyn av skolverksamheten pånationell nivå, har vi gett riktlinjer till sominnebär att man särskilt skall prioritera att se till hurkommunerna fördelar sina resurser för att ge det stödsom de elever som har behov av särskilt stöd har rättatt få och att i utvärderingssammanhang fokusera påden del av eleverna som har de största svårigheterna.Jag tror att detta är ett minst lika viktigt kvalitetsmåttpå den svenska skolan som vad genomsnittseleven är.Vi gör alltså saker, och vi håller på att vässa våramöjligheter. Många av de nya, förbättrade möjlighe-terna har trätt i kraft i och med att den nya läroplanenär i gång sedan i höstas.Anf. 104 ()Herr talman! Jag känner till det här med betygs-systemet osv., och vi har ju gemensamt fattat ett be-slut på det området. Men jag vill ändå fråga omskolministern ser några möjligheter i att vi t.ex. frånregering och riksdag återinför ett sektorsbidrag tillskolan, eller att man gör strukturförändringar när detgäller tillsynsorganisationen i skolan. Skulle det kun-na gagna - trots alla omkringliggande problem som vilever med - en ökad likvärdighet? Likvärdighet är jualltid likvärdighet.Anf. 105 Statsrådet ()Herr talman! När det först gäller den nationellatillsynen och utvärderingen av skolan, finns det för-slag om vissa förändringar som är ute på remissoch som vi får anledning att ta ställning till i framti-den. Man kan inte utesluta att det kan krävas föränd-ringar av den organisationen.Jag känner mig däremot ganska tveksam till ettsektorsbidrag till skolan. Jag tror att det skulle vara ettslag i luften, eftersom huvuddelen av den finansieringsom går till skolan utgörs av kommunala medel. Demedel som kommer från staten i det generella utjäm-ningsbidraget till kommunerna utgör mindre än hälf-ten av de kostnader som skolan har.När det gäller den utveckling vi har, bl.a. när detgäller samarbete mellan skola och barnomsorg, trorjag att det vore olyckligt om vi skulle behöva öron-märka och säga: Det här är kostnader som gäller sko-lan och det där är kostnader som gällerbarnomsorgen. Det är bra om man kan utnyttjasamma lokaler. Det är bra om man på andra sätt kangöra investeringar och ha kostnader som kan vara tillnytta både för skolan och för barnomsorgen. Jag trorinte att det är ett verkningsfullt instrument om vi villha en kvalitetsvärdering, men däremot tror jag att detfinns anledning att fundera på ytterligare intstrumentför att kunna känna sig säker på att vi kan värderakvalitet och att vi faktiskt har och kan uppnå enlikvärdig skola för alla barn.Ytterligare besparingarAnf. 106 ()Herr talman! Jag har en liten fråga till finansminis-tern.Häromdagen hävdade den ekonomisk-politiskatalesmannen för det parti som säger sig regera frånopposition att man hade stor beredskap för ytterligarebesparingar i statens budget. hävdar enligtSvenska en av finansministerns egna, fi-nansrådet , att det inte kan uteslutasatt regeringen lägger fram ytterligare besparingar ivårpropositionen.Finansministern snuddade tidigare vid det eko-nomiska saneringsarbetet och eventuella åtgärder. Jagvill nu fråga: Är det så att finansministern har en sortshemliga listor över ytterligare besparingar i någonskrivbordslåda? Om den typen av lista finns tycker jagatt det svenska folket skall få möjlighet att ta del avdem.Anf. 107 Finansminister ()Herr talman! Alltid redo.Sammanhanget är väl klart. Vi har sagt att vi skallha balans i de offentliga finanserna 1998. Vi jobbarjust nu i med dessa saker införvårpropositionen som lägger fast ramarna för detkommande årets budget. Jag ser , även när vi vägerin lägre tillväxt i kalkylerna, att vi kommer att kunnanå ekonomisk balans 1998. Då kommer Sverigesoffentliga finanser att vara bland de starkaste i Euro-pa.Dit skall vi, därför att vi har en stor offentlig sek-tor. Vi skall ha ordning på våra finanser. Det liggerinom räckhåll. Målet står fast. Vi kan inte uteslutaytterligare förstärkningsinsatser, men jag har sagt detförut, och jag säger det igen: Det väger vi av slutligtnär vi låser budgeten.Anf. 108 ()Herr talman! Det är bra att finansministern, likt ensann scout, alltid är redo. Det måste ju alla politikervara.Men frågeställningen var om det, mot bakgrund avde uttalanden som kommer från , somstår väldigt nära Socialdemokraterna i de ekonomiskafrågorna, och från , finns färdigalistor i någon av lådor. Besparingar äringenting man tar fram i en handvändning.Det finns ett intresse hos det svenska folket för atti så fall nu få ta del av vilka ytterligare besparingardet handlar om. Det handlar kanske, som tidigare, omnedskärningar i välfärden.Anf. 109 Finansminister ()Herr talman! Det är inget märkvärdigt med dethär. I en ansvarig finansministers låda skall ligga tvålistor: en upptagande skattehöjningar och en uppta-gande utgiftsbegränsningar, att användas vid behov.Om det behövs vet vi inte. Vi har sagt att vi skall nåbalans i de offentliga finanserna.Skadan var väl att man här i ,då vi hade behövt en del skattehöjningar och en delkraftfulla besparingar, i stället använde de andralistorna där det stod Nya reformer - läs vårdnadsbi-drag - och Sänkta skatter - läs sänkta förmögenhets-skatter. Det var naturligtvis en olycklig period, ochjag tänker inte medverka till att vi återkommer dit.Vägverkets produktionsdivisionAnf. 110 ()Herr talman! Jag har en kort, men för mig viktigfråga, och jag tror att finansministern kan besvara denmed ja eller nej.I avvaktan på att regeringen skulle lägga fram sinproposition om att skjuta upp bolagiseringen av togs i fjolbeslut om att avbryta den konkurrensupphandling avdrifts- och underhållsentreprenader som höll på attavslutas. Samtliga vägdistrikt tillföll under upphand-ling , trots att de i enminoritet av fallen erbjöd lägsta pris.Anser finansministern att valet att avstå från deytterligare som kunde hasparats genom att anta lägsta anbud vid upphandling-en är förenligt med god hushållning med statliga me-del?Anf. 111 Finansminister ()Herr talman! Frågan rör verksamhetoch bedömningar som gjorts i den myndigheten. Delshar jag ingen anledning att kommentera myndighetersverksamhet, dels borde frågan ha ställts till kommuni-kationsministern.Anf. 112 ()Herr talman! Jag trodde att statens finanser låg fi-nansministern varmt om hjärtat, men jag får väl åter-komma i den här frågan till kommunikationsministern.Om regeringen anser att har gjort det härstick i stäv med riksdagsbeslut hoppas jag attregeringen gör någonting åt det.En europeisk sysselsättningsunionAnf. 113 ()Herr talman! lade den parlamenta-riska fram sitt betänkande. Trotsregeringens upprepade uttalanden om vikten av attskapa en sysselsättningsunion i har det justvad gäller sysselsättningsunionen varit omöjligt förEU-96-kommittén både att precisera ett utrednings-uppdrag och att finna en svensk forskare som är be-redd att åta sig en sådan utredningsuppgift.Det beror på att regeringen inte har förmått attlämna ett sakligt underlag som är starkt nog att utredatill kommittén. Endast en tresidig PM, som en gånglämnades till Reflexionsgruppen, har stått till dessförfogande. Därmed har kommittén inte kunnat full-göra sitt uppdrag från regeringen fullt ut: att titta påde viktigaste frågorna för inför regeringskon-ferensen.Jag tycker att det är djupt otillfredsställande attunderlag har saknats. Jag vill fråga han inte delar den uppfattningen.Anf. 114 Statsrådet ()Herr talman! Nej, det gör jag verkligen inte -tvärtom. Det som genom vår reflexions-gruppsledamot, , har lagt fram som ettunderlag inför regeringskonferensen är ett initiativ föratt man mellan länder bättre skall kunnasamordna en politik som bekämpar arbetslösheten.Det underlaget kommer sedan genom rege-ringen och att precisera somden ståndpunkt som vi lägger fram till regeringskon-ferensen.Gunnar , som blir vår chefsförhandlare, harnu inbjudit till ett möte med de många regeringar somunder förberedelsearbetet har visat sig intresserade avatt lyfta upp sysselsättningsfrågorna på regeringskon-ferensen för att göra ett inspel till konferensen i sys-selsättningsfrågan.Det är glädjande att det som har lagts fram frånsvensk sida - i dels ett nordiskt samarbete, dels etteuropeiskt samarbete - nu vinner ökat stöd. Vi kanockså se hur regeringar, t.ex. i , enskildaviktiga politiker, t.ex. i CDU i , och kom-missionens ordförande nu också går inpå den frågan att man måste samarbeta mera för attklara arbetslösheten.EU-96-kommittén är en självständig kommittésom har erhållit betydande generöst ekonomiskt stödfrån regeringen. Det borde gå att göra egna oberoendeutvärderingar om man så önskar i den kommittén.Anf. 115 ()Herr talman! Att det finns andra politiker än MatsHellström som är intresserade av sysselsättningsfrågorhar väl ingen betvivlat. Men gällde det en konkretfråga om sysselsättningsunionen, som den här rege-ringen faktiskt gått till val på, och där det inte finnsmer än ett tresidigt dokument att ta del av. , som i enhällighet - jag vill po-ängtera detta - har sagt att den inte kan utreda dettaeftersom det inte finns underlag, har fått lämna dettavidare till den s.k. . Den skall för-söka ta fram ett underlag till maj månad. Då har rege-ringskonferensen inletts. Därmed har fördebatt, genomlysning och analys av det påståddaregeringsförslaget helt försvunnit.Jag vidhåller min uppfattning: Detta är djupt tra-giskt, inte minst ur demokratisk synvinkel, därför attdet inte har kunnat pågå någon debatt i omvad detta förslag från regeringen skulle kunna innebä-ra för och för . Jag är rädd att detkommer att slå tillbaka mot EU och inte mot rege-ringen i slutändan när människors besvikelse slår till.Anf. 116 Statsrådet ()Herr talman! Det är tvärtom så att få av de frågorsom har diskuterats i det förberedelsearbete som harvarit inför den regeringskonferens som skall börjaunder denna vår har genomlysts så mycket, och detsvenska underlaget har väckt mycket stort intresse hosde andra. Självfallet är det i det skedet just en pro-memoria, där man benar upp problemställningen ochser vilken typ av europeiskt samarbete det handlarom, som skall läggas fram.När väl förhandlingen börjar, alltså fr.o.m. mars,kommer vi liksom de andra regeringarna att läggafram de formella förslagen och positionerna. Detkommer i det skedet. Det gäller i denna fråga för vårregering liksom för alla andra regeringar. Då kommervi också naturligtvis tillsammans med andra regering-ar att arbeta för att sysselsättningen kommer uppordentligt på dagordningen.Det är faktiskt inte med somden skall förhandla, utan med deandra regeringarna. har utomor-dentliga möjligheter att själv ta fram underlag omman så önskar. Om sedan inte är intres-serade av att ta upp sysselsättningsfrågan utan villlägga dimridåer kring sitt ointresse är det en helt an-nan sak.Anf. 117 ()Herr talman! Detta stämmer inte. Vi accepteraderedan under hösten att kommitténs experter skulle fåutreda frågan, men det har icke varit möjligt att preci-sera ett utredningsuppdrag. Det har icke varit möjligtatt få någon villig att åta sig detta uppdrag.Jag vill poängtera att det vore att uppfinna hjuletigen. EU arbetar som vet sedanmånga år med ambitiösa program för att få fart påsysselsättningen i Europa.Anf. 118 Statsrådet ()Herr talman! Om det inte har varit möjligt för StenTolgfors att lägga fram förslag tycker jag att det vorelämpligt att utöva självkritik i stället för att kritiseraden regering som faktiskt nu arbetar tillsammans medandra regeringar som visar ett klart intresse för attden svåra frågan om sysselsättningen ocharbetslösheten skall tas upp på regeringskonferensen.Redovisning av kostnadskonsekvenserAnf. 119 ()Herr talman! Jag har en kort fråga till finansminis-tern. Är överens med mig om att för-slag som föreläggs bör vara försedda meden redovisning av kostnadskonsekvenserna?Anf. 120 Finansminister ()Herr talman! Ja, det är jag.Anf. 121 ()Herr talman! Frågan föranleds av ett förslag sominte regeringen utan förvaltningskontorsstyrelse har förelagt , som är kemiskt frittfrån sådana kostnadsuppskattningar. Det gäller er-sättningsbestämmelser m.m. för ledamö-ter.Kan jag tolka svar på det sättet attdet torde vara lämpligt för det berörda utskottet att tafram sådana kostnadsuppskattningar innan riksdagenfattar beslut?Anf. 122 Finansminister ()Herr talman! får jag verkligen passa mig.Riksdagens interna angelägenheter skall jag nog intelägga mig i. Jag är glad att började med denallmänt formulerade frågan om kostnadskonsekven-ser. Hade han börjat i den andra ändan, med det tydli-ga exemplet, hade jag varit förhindrad att svara.BarnprostitutionAnf. 123 ()Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Barnprostitution är en världsomspännande företeelse,administrerad av brottslingar som har enorma finan-siella tillgångar och uppenbarligen är bättre organise-rade än polisen. De blir tydligen bättre och bättre påatt organisera sig och anses ha blivit duktigare på attskapa kontaktnätverk än de flesta polismyndigheter.Vidare har norskan , som lederInterpols arbetsgrupp mot sexuella övergrepp motbarn påstått att polisen har brytt sig mer ombilstölder än om barnprostitution.Brister i organisation och nätskapande är natur-ligtvis allvarligt, men det tror jag säkert grundar sigpå bristande prioritering.Jag undrar vad justitieministerns kommentar är så allvarlig kritik från ledaren för arbets-grupp?Anf. 124 Justitieminister ()Herr talman! Jag är inte säker på om frågan gälldedet internationella arbetet - det totala världssamfun-dets sätt att arbeta med frågan om barnprostitution -eller om det var det arbete vi bedriver i . Jagväljer att uppfatta den så som att den gäller förhållan-den i Sverige.Den svenska polisen ägnar dess bättre onekligenbetydligt mera tid åt bilstölder än barnprostitution.Anledningen till det är ju att vi har mycket litet avbarnprostitution, om än något, i . Däremot harungefär en tredjedel av all brottslighet anknytning tillbilar.Barnprostitution är ett problem ute i världen. Vi iSverige, med det internationella engagemang som vihar inte minst när det gäller barn, har engagerat oss.Jag vill i detta sammanhang påminna om att Sverigekommer att vara värd för en stor konferens somkommer att äga rum i i årsom rör sexuella övergrepp på barn - bl.a. barnprosti-tution.Anf. 125 FÖRSTE VICE TALMANNENDärmed är frågestunden slut. Jag tackar statsrådenför att de har velat komma hit och svara på ledamö-ternas frågor.9 § Information från regeringen om kvinnore-presentation vid statliga styrelserAnf. 126 Civilminister ()Herr talman! har könsfördelningen istatliga myndighetsstyrelser redovisats för attge möjlighet att följa utvecklingen. I pro-positionen om jämställdhetspolitiken inför 90-taletangavs mål för att öka andelen kvinnor i statliga sty-relser. Målen var kvinnor till 1992 - det måletär redan uppnått - kvinnor och en jämnkönsfördelning 1998.Anledningen till att jag vill informera om lä-get är att redovisningen sedan starten har ägt rum isamband med att budgetpropositionen överlämnats ijanuari. Som bekant presenteras inte nästa budgetpro-position förrän . Så länge kan den här nuaktuella lägesrapporten inte vänta. Det är alltså bak-grunden till dagens muntliga avrapportering.Vad har då hänt när det gäller kvinnorepresenta-tionen med statliga styrelser? Det är med glädje jagkan konstatera att vi har uppnått det andra etappmåletmed god marginal vad gäller de centrala styrelserna.Målet var kvinnor. , som ärmättillfället, fanns det kvinnor i de centralamyndighetsstyrelserna. Precis som föregående år ärdet styrelser som sorterar under Social- och Kulturde-partementet som ligger högst med 53 respektive 50 %kvinnor i sina styrelser. Arbetsmarknadsdepartemen-tet har ökat mest . Totalt harstyrelserna på central nivå ökat med 3 procentenheterjämfört med året innan, alltså 1994, dvs. från till 42 % 1995.De åtgärder vi satsat på för att driva på utveck-lingen är stöd till projektverksamhet, den årliga redo-visningen till och inte minst en s.k. gemen-sam beredning i som helt enkeltinnebär att fackdepartementens förslag till ledamöter istatliga styrelser måste anmälas för godkännande tillregeringskansliets jämställdhetsenhet, och först däref-ter tas ärendet upp till beslut i regeringen.Det är en process som visat sig vara av väldigt storbetydelse för utvecklingen i riktning mot ökad kvin-norepresentation. Det gäller på en rad områden ochnivåer - alltså inte bara när det gäller kvinnorepresen-tationen i statliga styrelser.De regionala styrelserna har dock inte hunnit likalångt som de centrala. hade de 34 %kvinnor i sina myndighetsstyrelser. Men även i dettafall handlar det om en ökning med 3 procentenheterjämfört med året innan, dvs. en ökning från till 34 % 1995. Jag vill i det sammanhangetnämna att regeringen inte har lika stora möjligheter attdirekt påverka utvecklingen när det gäller de regiona-la styrelserna. De här styrelserna utses på annat sätt.Bl.a. påverkar valutfallet sammansättningen av läns-styrelsernas styrelser.Jag kan tillägga att förändringar som har vidtagitsefter det senaste mättillfället, framför allt det faktumatt länsarbetsnämndernas styrelser numera utgörs avhälften kvinnor och hälften män, redan har påverkatde regionala siffrorna i rätt riktning. Till detta åter-kommer vi vid nästa redovisningstillfälle.Sammanfattningsvis: Kvinnorepresentationen istatliga myndighetsstyrelser på regional nivå har se-dan ökat från till , dvs. kvin-norepresentationen har mer än fördubblats. På centralnivå har kvinnorepresentationen gått från till42 %, vilket alltså är bättre än det uppställda målet.Ökningen av andelen kvinnor i de centrala styrelsernahade förmodligen dessutom kunnat vara ännu större.Utvecklingen här har emellertid påverkats av vissaoklarheter kring myndigheternas ledningsformer.Många styrelser har fått sina tidigare förordnandenförlängda fr.o.m. iavvaktan på beslut om myndigheternas ledningsfor-mer. I normala fall hade styrelserna nyförordnats fören betydligt . Vid nästa mättillfälle kommerdetta säkerligen att ha gett ytterligare genomslag ikvinnorepresentationen när det gäller centrala statligamyndighetsstyrelser.Från forskningen och genom erfarenheter frånandra länder, t.ex. , vet vi att det är lättare attkomma upp till en kvinnorepresentation på 30-40 %än att komma vidare, dvs. över 40-procentsgränsen.Därför är det särskilt glädjande att den här positivautvecklingen för kvinnorepresentationen fortsätter ochatt vi nu alltså har kommit upp i i de centralastyrelserna.Själv tycker jag att jämställdhetsarbetet vi-sar vilken betydelse synligheten har för kvinnorepre-sentationen. Könsuppdelad statistik och öppna ochsynliga nomineringsprocesser tillsammans med enstark vilja att åstadkomma resultat leder också tillförändring.Det betyder självfallet inte att vi kan slå oss till rooch tro att kvinnorepresentationen kommer att ökaalldeles av sig själv. Framgången beror självfallet inteheller bara på regeringens insatser, utan detta är ettgemensamt arbete, i vilket de politiska partierna,arbetsmarknadens parter, m.fl. har ett stort ansvar.Från regeringens sida kommer vi bl.a. att fortsätta attkräva en ökad andel kvinnor i sådana styrelser där deär underrepresenterade. Det innebär att vi också ifortsättningen när vi erbjuder partierna en plats i enstyrelse eller kommitté kommer att be om två namn-förslag, en man och en kvinna, för varje erbjudenplats.Anf. 127 ()Herr talman! Jag tackar statsrådet för den här re-dogörelsen. Jag har en del funderingar och frågor.En fråga är: Hur ser utvecklingen ut när det gällerkvinnorepresentationen i fråga om organisationer ochverksamheter i samhället som är typiskt manligt do-minerade? Har det gjorts några framsteg därvidlag ideras nomineringsarbete?