prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — ligger vi på den summa som man hadeinnan.Jag är lika angelägen som om attdessa flygplatser skall kunna fungera, men jag tyckeratt det är en fråga som måste in i sitt sammanhang.Jag hoppas att vi har en långsiktig lösning för dessaflygplatser när vi tar helhetsgreppet om kommunika-tionerna i samband med det nya trafikpolitiska beslu-tet.Nästa fråga gällde SJ. Som gammal fackligt aktivvet jag att man i förhandlingslägen inte brukar öppnagarden alldeles för mycket. Frågan skulle hamna i felläge om vi nu gick ut och sade att vi är beredda attsatsa si eller så mycket eller göra det ena och detandra. Vi måste vara lugna och vänta och se vad de påSJ själva föreslår. Sedan får vi ta en politisk diskus-sion om det är någonting som vi kan ställa upp på.Men vi skall inte starta med att bjuda en slant. Dettror jag blir fel.Det beklagliga när det gäller miljön och fossilabränslen är att vi till stor del är berörda på grund avatt våra fordon skall drivas framåt och att vi tycker attdet är intressant. Men det är inte vi som håller iskattemedlen, utan det gör ett annat utskott här i hu-set. Men arbetar faktisktmed beskattningens område för att man skall kunnastyra mot miljövänligare transporter.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det är just det sistnämnda som ärsvagheten i vårt betänkande. Vi är alldeles för tamaoch svaga i att uttrycka vår vilja och vår vision. Viöverlåter till kommande beslutsnivåer. Det är klart attdet vore en styrka om vi redan nu sade att det är oer-hört angeläget att komma bort ifrån fossilberoendetoch om vi redan nu kunde uttala att vårt långsiktigamål är att sträva dithän.Monica , jag känner mycket väl till att varunder ett enda budgetår som anslaget till de mindreflygplatserna var uppräknat till det dubbla jämförtmed var förslaget ligger . Men det tyder ju inteminst på att man då motiverade det med att det verk-ligen fanns ett behov.Visst måste väl nu inse att detkommer att innebära stora problem? Vi kan få sekonsekvenser som att turer dras in och några flygplat-ser t.o.m. måste läggas ned. Detta är oerhört olyckligt.Inte minst regionalpolitiskt är det oansvarsfullt.Jag är också gammal förhandlare, ,och vet precis hur man lägger korten när man går in iett förhandlingsläge. Självfallet skall vi ställa krav påSJ. Min fråga är om vi här i kammaren inte borde varaöverens om att använda hela anslaget som finns förolönsam trafik, alltså det som kommer att gälla för1997 och som man handlar upp just . Det anslagetär inte förbrukat fullt ut.Det är olyckligt om man först skall dra in och gle-sa ut turer som man aviserar. Det inger oro. Jag harsjälv blivit uppvaktad från flera olika län där mansäger att detta bara inte får ske. Till syvende och sistär det riksdag och regeringen som har det övergripan-de ansvaret. Vill vi har mer pengar för olönsam tra-fik? Är vi beredda att satsa på det om det visar sigbehövas?Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag vågar påstå att jag kan problema-tiken kring flygplatserna, men jag tror också att kom-munerna inte riktigt har bestämt sig för om man villha en central gemensam upphandling eller ett driftbi-drag till flygplatserna. På den punkten kan vi inte gåfram kommun för kommun efter vad de önskar.Jag känner mycket väl till det exempel om Arvids-jaur som tog upp. Det innebär enskattekrona för , och i längden är det intehållbart. Därför måste man väga den viktiga kommu-nikation som flyget till dessa glesa delar av landetändå innebär mot annan trafikpolitik, i en helhet. Jagär beredd att försvara att detta får komma i sambandmed det trafikpolitiska beslutet.Sedan gällde det den olönsamma trafiken. Riksda-gen har lagt fast vilken trafik som skall upphandlas.Om vi skall diskutera att upphandla mer olönsamtrafik, måste bestämma det. Vad jag förstårär läget sådant att vi har "spikat ramarna", så om viskall beställa något nytt måste regeringen komma medett nytt förslag om en utökning av vad vi köper uppsom olönsamt.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! sade angående budge-tområde 22 att jag och hade en önske-lista. Det är tur att inte jag är tomten, eftersom vi haren miljard mindre för utgiftsområde 22. Detta var vadMonica sade, och hon pekade inte ut någonspeciell post. Vi föreslår en omfördelning, men sum-man är en miljard mindre. Den tomte som kommermed mindre julklappar än han lovat förut tror jag inteär välkommen på så många ställen.I fråga om sade jag att det är enomvänd beslutsprocess och att siffrorna var slarvigttilltagna. På s. 96 står det faktiskt "i storleksordningennågra ". Om inte det är slarvigtskrivet vet inte jag vad slarv är!Beslutsordningen är den att man den 19 decemberskriver under . Vad det innehåller vetvi inte - då skulle det kunna preciseras. Jag har intetalat med någon justitieminister om detta, utan det vetjag ändå. Det har jag fått veta på annat sätt. Jag lästefaktiskt akterna förut. Jag tror att det var somde kom till ledamöter. Förut fanns deinte på svenska. Så jag står för vad jag har sagt.Tycker att det är en riktig be-slutsordning så får det vara hennes uppfattning. Menjag tycker att man först skall diskutera och sedan fattabeslut. beslutar man först och diskuterar konsek-venserna sedan.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag skulle egentligen inte behöva tadet ett varv till. Jag har försökt förklara den där jule-tiden för , och samma sak gällerför bedömer att vi inte kan flytta pengarfrån väg till järnväg. Vill och Vänsternhar mer järnväg måste det bli mera pengar. Däravordet juletid.Jag tycker inte heller att "några hundra miljoner"är bra, men vad skall vi göra? ber vi Luftfartsver-ket att titta närmare på vilka flygplatser som behöverförändras och till vilka kostnader. Vi vet inte om detär en, två, tre eller fem flygplatser det gäller. Det äregentligen det enda vi gör. Sedan kommer riksdagenatt få ta ställning dels till om vi skall vara med iSchengenuppgörelsen eller inte, dels till konsekven-serna av att vi går med, i form av att vi måste byggaom flygplaster.Nog är det ändå märkligt - vill inte Karl-ErikPersson ta det i rätt ordning? Först beslutar vi ommedlemskapet i kammaren och sedan beslutar vi omombyggnationerna av flygplatserna.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Är det inte så att man skulle försöktha en diskussion om vad betyderöver huvud taget? köper man egentligen grisen isäcken direkt. Vi vet ju ingenting om Schengenavtaletförrän det presenteras här.Jag har för mig att det var somkom med "några hundra miljoner" och att regeringenbara har anammat det.Monica får faktiskt ursäkta om jag står fastvid att vi har mindre pengar för utgiftsområde 22 änregeringen. Då är frågan om önskelistan är så fantas-tiskt fullgod.Sedan frågar jag mig: Skulle det ha varit omöjligtom vi kommit överens att omfördela pengarna i ut-skottets arbete? Om ramen är -och regeringen har vissa uppfattningar om till vilkaområden dessa 25 miljarder skall gå, men vi har varitpolitiskt överens om att vi inte ställer upp på rege-ringens förslag - hade det då varit omöjligt att i trafi-kutskottet omfördela pengarna om vi varit politisktöverens om det?Är det på det viset är frågan om vi över huvud ta-get skall ha något utskott. Om man inte där skall kun-na ha några andra sypunkter än regering är frågan omman inte skall vänta tills regeringen kommer med sinaförslag. Sedan går vi upp i debatten i kammaren ochsäger: Det var ju roligt att veta att de här förslagenkommer. Då kan vi lika gärna vara hemma. Jag trorsäkert att vi kan hitta på något annat att göra än attsitta här och traggla runt och försöka att komma medidéer och tankegångar om trafikpolitikens inriktning,om det är definitivt omöjligt att ändra på ett rege-ringsförslag.Anf. 123 () replik:Fru talman! tycker jag faktiskt att Karl-ErikPersson går nog så långt. kan alltid ändrapå ett regeringsförslag. Så är konstitutionen upp-byggd. När regeringen har lämnat förslaget till riks-dagen äger förslaget och vad den vill meddet.När ramen lades fast vid förra behandlingen här ikammaren fastställdes ramen för vårt utgiftsområde.Sedan hade vi frihet inom den. Om det nu råkar varså, , att majoriteten i utskottet delarregeringens uppfattning om fördelning mellan vägaroch järnvägar, kan vi inte sitta och göra en uppgörelsei utskottet som ändrar på regeringens förslag, om vifaktiskt tycker att det är ganska bra.Det är litet jul över den här debatten. Här har vihelt plötsligt med grisen i säcken också. är det intelullelull eller något annat, utan nu är det grisen i säck-en. Jag tycker inte att vi köper grisen i säcken. Inne-börden av kommer att redovisasi särskild proposition vid särskilt tillfälle till Sverigesriksdag.Anf. 124 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt vi hade föreslagit en nedskärning av både investe-rings- och underhållsmedlen för vägar och järnvägar.Så är inte fallet. Det är inte korrekt. I vårt budgetför-slag har vi en nedskärning med 1,3 miljarder totaltvarav 1,1 avser investeringar och 200 miljoner avserrederistödet. Vi föreslår inte några nedskärningar påunderhållet. Att dessa 1,1 miljarder i nedskurna inves-teringar skulle innebära något stor katastrof håller viinte med om. Det är fråga om en marginell förskjut-ning framåt i tiden av vissa investeringsobjekt.Sedan är jag tacksam att tar uppCity Mail som ett exempel på att man plockar russi-nen ur kakan, som jag talade om i mitt inledningsan-förande. säger att har tagit25 % där den största befolkningskoncentrationenfinns. Då vill jag fråga: av vad? Såvitt jag vethar lyckats ta någon enstaka procent av dentotala postmarknaden.Det är bara att hoppas för postkonsumenternasskull att och andra postaktörer kan ta enbetydligt större andel så att vi kan få en fungerandekonkurrens på postmarknaden. Det tillför nya idéer ipostverksamheten till gagn för konsumenterna.Vad gäller vår inställning i frågan om bilprovninghar jag redan avhandlat den med vill inte uppta den korta tid jag har till förfogandemed det.För att återgå till postfrågan tycker jag att detta måste anlita en extern konsult för att kunna klaraut vilka kostnader Posten verkligen har och som kanbehöva ersättas med statliga medel belyser hur dåligtden här marknaden fungerar.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag tycker att gör detlitet enkelt för sig. Vi kan väl skjuta fram några inves-teringar litet grand framåt i tiden, säger han. Men vihar ju redan skjutit fram investeringar. När vi börjadeatt sanera ekonomin i det här landet efter regerings-skiftet startade vi med att skjuta fram projekt i tiden.Min fråga till är: Vilka projekt ärdet nu vi skall skjuta framåt i tiden, om vi inte hardessa pengar att satsa, och hur långt skall vi skjutadem? Vi förstör faktiskt litet pengar under resansgång med att inte fullfölja på en gång. Men vi valdeatt göra det när vi skulle sanera ekonomin. På någotsätt kändes det som att även vi skulle vara med ochspara pengar till landet.Sedan till frågan om . Vi kunde hålla påhela dagen att diskutera det, . Denfrågan har diskuterats av och till i denna kammarenvansinnigt mycket . Sanningen är den attdet mest lönsamma är företagsbreven - de massut-skick som företag gör. har tagit avdem i . Det är effektivt, och detger bra med pengar. I helheten betyder inte City Mailsdel så förfärligt mycket. Där betyder den bara någonliten procent. Men man har plockat en effektiv del urpostverksamheten, och det är lönsamt för City Mailatt göra så.Om regeringen anlitar en extern konsult för atttitta på frågan är icke den personen bunden åt någothåll, utan alla må kunna lita på de uppgifter som denpersonen tar fram. Det är därför som man använderoberoende konsulter.Anf. 126 () replik:Fru talman! Vi vill också vara med och sanerastatsfinanserna. Vi tycker att vi kan vara med ochskjuta på en del objekt ytterligare. Jag tänker inte ståhär och på den korta repliktiden räkna upp ett antalobjekt. Men den relativt lilla prutning på det storainvesteringsprogram som har lagts fram kan inte varanågon stor katastrof.Sedan preciserar sig och säger attdet gällde av företagsbreven i . Det äralltså en mycket liten skärva av de totala postmarkna-den som har tagit. Det är alldeles för litetför att en konkurrens skall kunna fungera på markna-den.Om konkurrens på marknaden skall kunna fungeramåste det finnas ett relativt stort antal aktörer, och detmåste vara en rimlig storleksfördelning. Om vi tarelmarknaden som exempel är det en orimlig fördel-ning där står för av marknaden. Meden så stor marknadsandel har man en mycket starkställning på marknaden.Vi skall få en fungerande konkurrens och slippaanlita externa konsulter för att få fram uppgifter frånredovisningen, utan varje företag får sköta sina egnaaffärer. Konkurrensen skall sköta om att kunderna fården service de vill ha till lägsta kostnad.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Detvore mycket klädsamt om de som vill skjuta påobjekt framåt i tiden talar om vilka objekt man villskjuta på. Vilka människor är det som kommer att bliberörda och inte får sin väg byggd som de har räknatmed och som är projekterad. Det är litet diffust attsäga: Vi kan vara med och skjuta på det in i framti-den.När det sedan gäller den lilla skärvan är den nogså effektiv och nog så lönsam.Anf. 128 Kommunikationsminister ():Fru talman! Kommunikationer är inte något själv-ändamål. Det är en förutsättning för ekonomisk till-växt, ökad sysselsättning och en utvecklad välfärd ihela landet. stora utlandshandel, en ökadspecialisering inom näringslivet och arbetsmarknadenoch också det snabba teknikinförandet gör att vi fårökade krav på kommunikationssystemet.Sverige, glest bebyggt och beläget i utkanten avEuropa, är beroende av goda kommunikationer i helalandet, i storstad såväl som i glesbygd. Kommunika-tionssystemet måste vara tillgängligt för alla, inte baraför vissa grupper. Det ställs också ökade krav påtillförlitlighet. , det märks inte minst i debat-ten , växer insikten om att vi måste ställa omkommunikationssystemet för att inte skada männi-skors hälsa och miljö.Målet om ett ekonomiskt, socialt och ekologiskthållbart kommunikationssystem är inte bara slagordutan en nödvändighet om vi skall kunna behålla ochutveckla välfärden . Det handlar egentligenom livet - om trafiksäkerhet för att värna våra liv , om miljöanpassning för att värna våra barns ochbarnbarns liv. Det är så enkelt, men också så svårt.Därför kommer det att ställas mycketstörre krav på ett väl fungerande resurssnålt och integ-rerat kommunikationssystem där transporter - dåmenar jag alla transportslag, för man kan inte ställavägtransporter mot sjötransporter, som någon i kam-maren försökte insinuera - telekommunikationer ochinformationsteknik faktiskt samverkar.Samtidigt är miljöanpassningen av det svenskatransportsystemet ett långsiktigt arbete som medförstora förändringar och som också kräver en bred poli-tisk förankring. Det är därför den viktigaste frågansom har att arbeta med. Ikommittén arbetar man nu intensivt inför slutbetän-kandet och diskuterar utifrån en samsyn mellan depolitiska partierna.Jag vill också påminna om att under åretsom har gått har beslutat om att ge ettutökat sektorsansvar för vägtrafikens miljöpåverkan.Vägverket och genomför nu ett åt-gärdsprogram för att successivt förbättra miljön längsde befintliga vägarna och järnvägarna. Det handlarom en integrering av miljöfrågan i det dagliga arbetetför att utveckla kommunikationerna. Det kallas i and-ra sammanhang för mainstreaming. Det är viktigt föratt arbetet skall lyckas.Förslaget i budgetproposititionen om miljödiffe-rentierade sjöfartsavgifter är också ett viktigt steg påvägen mot det hållbara kommunikationssystemet.Förutom miljöproblemen är också trafikolyckornaett stor folkhälsoproblem. Arbetet med att förbättratrafiksäkerheten drivs vidare. Vi måste se till att denpositiva trend som vi har sett under de senaste åreninte bryts. Det långsiktiga målet att ingen skall döeller bli allvarligt skadad inom transportsystemet, dens.k. nollvisionen, måste leva vidare.Vi arbetar i just numed att ta fram förslag på en mängd områden för attnollvisionen skall komma närmare. Vi kommer i re-geringen att till lämna förslag omtrafiksäkerhetsarbetet, om hur det skall utformas föratt det skall bygga på nollvisionen.Skall vi uppnå ett säkert transportsystem räckerdet inte med förändrade attityder. Man kan jämföramed arbetarskyddet där målet sattes upp på sammasätt. Ändå vet vi att också på arbetarskyddets områdeinträffar det olyckor. Det kommer det att göra ocksåpå vägtrafikens område. Utmaningen är att vi skall haett transportsystem som gör att olyckorna inte ledertill allvarligare skador eller dödsfall. Därför måsteockså samhällsplaneringen och utformningen av tra-fikmiljön bidra till det trafiksäkra samhället, där barnmen också vuxna kan känna sig säkra och trygga.Det är också viktigt att vi som konsumenter får enchans att välja säkert, att välja säkra färdmedel, säkrafordon. Därför är det viktigt att det program somVägverket nu arbetar med - det kallas för ett krock-prov-program - leder till en bra konsumentinforma-tion. Man arbetar tillsammans med det engelskatransportdepartementet. Vi skall veta att vi köpersäkra varor.Fru talman! sker det stora satsningar på ut-byggnad av vägar och järnvägar. Man skall komma ihåg när det diskuteras om det skall vara mer pengareller mindre pengar att vi ligger på en relativt högnivå jämfört med vad vi gjorde för ett antal år sedan.Men vi behöver ökade resurser för att behålla ochförbättra den existerande transportinfrastrukturen.Dåligt underhåll kommer annars att leda till att trans-porterna blir dyrare, försenade och i värsta fall intekommer fram alls.Årets budgetproposition innebär att pengar nu imöjligaste mån kommer att fördelas om från investe-ringar till drift och underhåll när det gäller både en-skilda vägar och statliga vägar. Inom vägområdetkommer därför pengar att huvudsakligen användas tillatt färdigställa pågående projekt. När det då föreslås ikammaren att vi skall ha än mindre pengar till nyin-vesteringar innebär det faktiskt att ett antal vägprojektavslutas i en grop eller på en åker. Det gör faktisktingen människa glad - inte heller transportörer, åkareeller företag.Fru talman! Det har talats en del om sjöfarten ikammaren . Det kommer att utvecklas betydligtmer . Jag vill bara säga att sjöfar-ten självfallet har en mycket stor betydelse för Sveri-ge. av vår utrikeshandel sker över havet. Densjöfartspolitiska utredningen, som har lagt fram sittbetänkande, har också tagit fram både transportpoli-tiska och näringspolitiska aspekter. De näringspolitis-ka aspekterna kommer att diskuteras här . att ta ställningtill frågorna.Det är viktigt att sjöfarten är en del i det integre-rade transportsystemet. Därför kommer det också attligga som en viktig del i förslagen 1998.Det har sagts att det är viktigt att den svenska re-geringen arbetar för en harmonisering av statsstöds-reglerna i EU. Vi arbetar för en gemensam europeisksjöfartspolitik. Då sent som ägnade jag helaförmiddagen åt att tillsammans med EU:s sjöfartsmi-nistrar gå igenom vad det finns för gemensammanämnare, men framför allt vilka problem vi står inför,innan den gemensamma sjöfartspolitiken kan harmo-niseras.Jag är ledsen att säga att det är långt kvar till engemensam sjöfartspolitik. Därför är det rimligt att vihar en långsiktig svensk sjöfartspolitik. Av den an-ledningen tycker jag att det är viktigt att den debatte-ras också , längre fram i eftermiddag.Fru talman! Tiden springer iväg och jag skullekunna prata mycket om de olika delarna i betänkan-det. Jag vill bara säga att också jag menar att kom-munikationsforskningen behöver förstärkas.Även kommunikationsforskning behöver inrym-mas i det totala ramanslaget. Visserligen är det spän-nande med enskilda partier som vill lägga pengar påjust kommunikationsforskning så till den milda gradsom har gjort här, men jag tror nogatt vi skall kunna utföra en mycket bra forskning pådet här området med det anslag som regeringen nuföreslår, och som jag förutsätter att ställersig bakom.Anf. 129 ()replik:Fru talman! Kommunikationsministern framför ettallmänt miljövurmande här. Jag skulle vilja veta vilkakonkreta förslag det finns i det här betänkandet somvisar på något av det miljövurmande som kommuni-kationsministern plötsligt ger uttryck för här. Detstörsta problemet inom trafiksektorn är vägtrafikensom beräknas öka , och ibland ,fram i vissa delar av , inte minst iSkåneregionen. Vilka förslag i det här betänkandetgör någonting åt det? Det skulle jag vilja fråga kom-munikationsministern.Kommunikationsministern har i tidigare samman-hang sagt att vill köpa lull lull. Vi skullekanske kunna få ett klargörande om vad som menasmed det nu.När det gäller miljöanpassningen av de svenskatransporterna har kommunikationsministern tidigarehänvisat till nytt bränsle, ny teknik och skattepolitik.Då skulle jag vilja veta vilket ansvar det lämnar tillkommunikationsministern och hennes departement attgenomföra åtgärder inom sitt område.Kommunikationsministern hänvisar väldigtmycket till pågåendearbete och menar att det är ett utslag för den nya mil-jöinriktning vi skall få. Hur mycket skall vi tro pådet? Hur mycket hopp skall vi sätta till en pågåendeutredning när ett delbetänkande ger som resultat enproposition där man gör en medelsfördelning somabsolut inte överensstämmer med ?Anf. 130 Kommunikationsminister ():Fru talman! Hur kan man se att det pågår en mil-jöanpassning i transportsektorn? Som jag sade är detett långsiktigt arbete. Den stegvisa överföringen avmedel till drift och underhåll, både på väg- och järn-vägssidan, är definitivt ett led i denna miljöanpass-ning. En annan mycket konkret åtgärd är de förslagtill miljödifferentierade sjöfartsavgifter som ligger ipropositionen. Där räknar man med att man kanminska utsläppen från sjöfarten . Det äringen liten del. Sjöfarten står nämligen för avNox-utsläppen totalt sett.När det gäller den något förvirrade diskussionenom lull lull kan jag bara påminna mig att jag vid etttillfälle har använt begreppet lull lull. Det var när jagsade att vi som konsumenter brukar vara intresseradeav att handla lull lull på våra bilar, vilket gör att bilar-na ofta är tyngre än de skulle behöva vara. Det hand-lar om tyngre motorer och mer bränslekrävande bilar.Jag kan inte påminna mig om att jag har pratat om densaken i något annat sammanhang.Remissdiskussionen handlade till en del ommånga önskemål som vi hade för ett par veckor sedan.Jag tycker nog att kan ha en viss till-tro till eftersom Miljö-partiet ingår i den.Anf. 131 ()replik:Fru talman! Det stämmer mycket väl att Miljöpar-tiet ingår i . Men jag kaninte precis påstå att vi har fått så mycket gehör förvåra förslag i den proposition som kommunikations-ministern har lagt fram. Så var det med den tilltron.Jag tycker att det oerhört intressant att kommuni-kationsministern säger att en del av miljöanpassning-en är att man styr över medel från nybygge till driftoch underhåll. Innebär det att kommunikationsminis-tern ändrar sitt tidigare ställningstagande som enligthennes egen utsago gick ut på att infrastrukturinves-teringar inte har särskilt stor betydelse för måluppfyl-lelsen på miljöområdet? Innebär detta att man menaratt infrastrukturinvesteringar har betydelse för miljö-målen? Det har hävdat, och det har vityvärr varit ganska ensamma om att säga. Men vifortsätter att hävda detta.Anf. 132 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan inte göra så mycket åt attMiljöpartiet inte får gehör i Kommunikationskommit-tén. Det kan bero på flera saker. Antingen beror detpå argumentens tyngd eller på hur stort parlamenta-riskt inflytande har. Det är ju så det fun-gerar i en parlamentarisk demokrati.När det gäller miljöanpassningen får man skilja påtvå saker. Den ena handlar om intrånget i natur- ochkulturmiljön. Den andra handlar om utsläppen avavgaser.Byggandet eller icke-byggande av ny infrastrukturhar inte någon större betydelse för avgasutsläppen. Vihar nämligen så pass mycket vägar att man i allafall kör bil.