prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — I denna debatt får man ibland intrycketav att skulle vara väldigt udda på det härområdet, men det är väldigt många länder som harfastighetsskatt.Vi har en fastighetsskatt som är en del av kapital-beskattningen. Fastighetens värde beskattas, och vihar också rätt till ränteavdrag när man tar lån för attköpa en fastighet. Av dagens debatt har jag förstått attRonny Korsberg har funderingar på att avskaffa rättentill ränteavdrag när man köper en fastighet. Precissom tidigare påpekade skulle detkunna ge ganska dramatiska omfördelningseffekter.Detta är någonting som jag tycker att många bordefundera på i debatten om fastighetsskatten. Det finnsflera olika modeller som valsar omkring. Många avdem skulle få väldigt dramatiska omfördelningseffek-ter. Tänk om vi t.ex. hade en fastighetsskatt som intevar en del av kapitalbeskattningen utan grundade sigpå antal kvadratmeter. Vad skulle det innebära i om-råden som och jämfört med om-råden som och om vi skulle ta utlika mycket statliga inkomster från fastighetsskatten?Det handlar ändå om sammanlagt 23-24 miljarderkronor, varav 14-15 miljarder från småhusbeskatt-ningen.Det finns förslag om den s.k. Californiamodellensom innebär att köpeskillingen ligger till grund förskatten. Vad händer då i områden med problem, därpriserna sjunker efter hand därför att området förlorari attraktivitet? Människor som köpte huset långt innanpriserna började sjunka kommer att få betala en högfastighetsskatt. I ett expansivt område där prisernastiger, och där de som äger hus utan att ha lån får enallt större förmögenhet skulle däremot fastighetsskat-ten vara väldigt låg. I de modeller som diskuterasfinns det självfallet mycket stora fördelningspolitiskafrågeställningar.Ronny Korsberg talade också om miljöpolitiken.Den är en oerhört viktig del av all politik - inte minstden ekonomiska politiken och kanske särskilt skatte-politiken. Jag tycker att ekonomiska styrmedel skallanvändas, och skatter och avgifter är en del av deekonomiska styrmedel som kan användas för att suc-cessivt få att bli mer och mer av ett ekologiskthållbart samhälle. Det är viktigt. Därför är t.ex. höj-ning av energiskatterna för hushållen en viktig del.Det skall naturligtvis vara möjligt att stimulera framen omställning på det viset, och en hushållning avändliga resurser.Framöver kommer regeringen att lägga fram för-slag på t.ex. en avfallsskatt för att ytterligare stärkaskälen att fundera på vilka sopor man har, vad manköper och vad man tar med sig hem i form av för-packningar osv. Även detta får effekten att vi alltmergår mot hållbarhet, och inte mot den typ av samhällevi har just . Skattepolitiken har en viktig roll i detta.Det tycker jag är självklart.Anf. 158 () re-plik:Herr talman! Det är glädjande att inställningenfinns att skattepolitiken är viktig för att ställa omsamhället. Vi ser fram emot fler förslag, och att rege-ringen inte är så motsträvig när det gäller att förändraskattebasen från skatt på arbete till skatt på energi ochutsläpp.Men låt oss hålla oss till fastighetsskatten. sä-ger att den är en form av kapitalbe-skattning. försökte tidigare göra tro-ligt att den är en skatt på en schablonintäkt. Men detär ju inte så. Fastigheten är inget värde som man har.Det värde som fastigheten åsätts är ett uppskattatvärde som man eventuellt skulle få om man sålde den.Men om man inte säljer den har man inte detta värde,får inte ut dessa pengar och har inget att betala skattmed. Och lik förbaskat måste man betala denna skatt.Jag har inte sagt att man måste skifta fastighets-skatten mot sänkta ränteavdrag. Det kanske är litettidigt att dra växlar på det. Jag nämnde det som ettexempel på ett lämpligt objekt att titta på om man villfasa ut fastighetsskatten, om man inser problemets artoch är beredd att försöka ändra det. I budgeten för1997 har föreslagit att man tar bortsänkningen av stämpelskatten, som bara leder till attfolk får litet lättare att flytta runt och i stället sänkerfastighetsskatten så att folk slipper flytta runt, vilketju är det stora problemet.Om man vill hitta förslag och lösningar på hurman skall kunna fasa ut fastighetsskatten finns det flersådana än det om räntesänkningarna. Frågan är baraom man inser att det är själva principen som är fel. Ärman beredd att diskutera det så är jag övertygad omatt det finns många goda förslag på hur man skullekunna ersätta dessa . Det finnsandra, och betydligt större, växlingsförslag där mankan hitta lösningar. Det vore konstigt om det inteskulle gå att på ett konstruktivt sätt hitta lösningar pådetta. Men det förutsätter som sagt att man inser attsjälva grundsystemet är galet.Anf. 159 Statsrådet ():Herr talman! Jag uppskattar litetseminarieliknande diskussion om olika modeller. Jagvet inte riktigt vilken egentliga önskanär. Kanske är den att ta bort ränteavdragen, kanskeinte. Det bli mycket stora effekter av det som miljö-partisterna bestämmer sig för och vilken modell devill ha. Kanske vill de ta bort hela fastighetsskatten,kanske inte. Det blir mycket stora effekter av detta,och jag förväntar mig att bestämmer sigför någon modell så att vi kan diskutera den.Jag tycker att vi skall ha en fastighetsbeskattning iSverige. Den är en viktig del av de intäkter vi har föratt kunna ha välfärd - daghem, sjukvård, äldreomsorgoch socialförsäkringar. Skatter får aldrig diskuterassom om de levde sitt eget liv. De tas inte in för attjäklas med folk, utan för att kunna upprätthålla ettvälfärdssamhälle.Skattereformen 1990-91 var ett första steg på vä-gen mot skatteväxling och miljöpolitik. Då skeddejust detta att vi sänkte inkomstskatten och höjde endel av miljöskatterna. Jag har ingenting emot dennaprincip, men skatteväxlingen skall ske i en sådan taktatt omställningen är möjlig. Där är jag orolig förMiljöpartiets politik. Den drar ofta väldiga växlar påenormt höjda miljöskatter som skall finansiera allamöjliga åtgärder, inte bara sänkta inkomstskatter.Men tar inte hänsyn till att omställningeni den takt partiet önskar inte är möjlig. Ingen vinnerpå att vi går för fort fram. Då når vi inte ett ekologisktuthålligt samhälle, utan får i stället ett bakslag. Män-niskor kommer att säga: Det här vill vi inte vara medom. Vi vill inte vara med om miljöpolitiken om denskall kosta så här mycket.En viktig insikt är alltså att energi- och miljöskat-ter är en väldigt liten skattebas jämfört med inkomst-skatter. Om man skall få någon väsentlig sänkning avinkomstskatten måste man höja miljö- och energiskat-terna mycket kraftigt. Det får stora omställningseffek-ter. Jag skulle välkomna en litet mer realistisk analysav skatteväxlingsidén från . Men den ärintressant i sig.Anf. 160 () re-plik:Herr talman! Först vill jag säga till statsrådetÖstros att inte står för moderatskattepolitik. Vi står inte för socialdemokratisk skat-tepolitik heller. Vi står för vår egen skattepolitik. Jagtror att vi skall respektera det faktum att vi går till valpå vår politik. Väljarna avgör hur stora vi blir. Vihoppas kunna bli större . I den mån viingår i någon koalition för att regera är storlek och engod förhandling utgångspunkten för vad vi kan åstad-komma. Jag tror att vi skall ha den respekten för de-mokratins sätt att fungera och inte betrakta varandrasom släpjollar. Det är möjligen en signal till RolfKenneryd om hur man kan bli betraktad av ett storparti, inte vet jag. Vi vill i varje fall inte bli betraktadeså. Vi är självständiga och bedriver vår politik från deutgångspunkterna.Svaret på frågan om vart vi vill nå med den totalaskatten finns nedskrivet. Jag nämnde det i början avmitt anförande. Vi har sagt att målsättningen till attbörja med är att komma till av det totala skatte-trycket, ställt mot BNP. Vi föreslår 4,3 miljarder1997, 5,2 miljarder och 4,5 miljarder 1999.Låt mig också återkomma till de frågor som jagställde tidigare i mitt anförande. Det vore intressantatt få en diskussion och i någon mån ett svar på fråganom kopplingen mellan skattepolitiken och effekten påarbetslösheten. Kanske skulle vi kunna få ett litet kortseminarium. Man skall ju inte spela poker om så härviktiga frågor och gömma sina tankar. Visst söker välsocialdemokraterna och regeringen roten till arbets-lösheten? Jag är alldeles övertygad om att de gör det.Min fråga är då: Vad finner ni? Man kan inte barasäga att det beror på nästan allting och att allt har sindel i detta. Var finns de största effekterna? Hur ser nipå det? Hur påverkar kostnadsdrivande skatter ochavgifter konsumtionsutrymmet? De är kostnadsdri-vande vad gäller produkter och tjänster. Svårighetenatt köpa och att exportera dessa minskar utrymmet förkonsumtion. Det innebär minskade aktiviteter i nä-ringslivet och leder till arbetslöshet. Är det så? Har niden uppfattningen?De höga kostnaderna driver de anställda från in-dustrin. De blir ersatta av robotar därför att de är dyraatt ha i industrin. Hur ser ni på det? Är det ett be-kymmer? Finns det en baksida vad gäller den högaskattepolitik som Socialdemokraterna bedriver? Detär min fråga.Anf. 161 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att jagverkligen uppskattar den ton som i debatten. Han ställer viktiga frågor, och det ärviktigt att vi diskuterar dem här i kammaren.Jag respekterar också att intestår för moderat skattepolitik. Men om ni sätter er i enregering med kommer moderat skatte-politik att vara tongivande. Ni har ju varit med om det1991-94. Eller var det kd:s skattesänkningspolitiksom genomfördes ? Var det er politik somytterligare undergrävde statsfinanserna? När ni sänkteskatter för den tiondel som tjänade mest och sedanförsökte få ihop utgifter och inkomster och lade bör-dor på dem som tjänade sämst, var det kd:s politik?När man regerar med , på det sättsom ni gjorde 1991-94 och som jag hoppas att ni intekommer att göra efter nästa val, blir det moderatskattepolitik som dominerar.Holger frågar om kopplingen mellanskattepolitik och arbetslöshet. Han frågar vad det ärsom socialdemokraterna menar kan lösa arbetslöshe-ten.Jag skulle vilja nämna de grundläggande faktorersom jag menar avgör om vi skall återkomma till fullsysselsättning.Det första grundläggande villkoret är sunda stats-finanser. Det finns ingen som helst möjlighet att gåfrån stora underskott till ännu större underskott ochtro att det ger någon effekt. Om man vill genomföraskattesänkningar måste de finansieras. Om man villgenomföra utgiftsökningar måste de också finansieras.Annars stiger räntorna, och så lägger sig den våtafilten över ekonomin igen.Det andra är att när vi har lyckats komma upp påhyggligt fast mark - vi är inte framme än men vi är pågod väg - ökar möjligheterna att bedriva en offensivsysselsättningspolitik. Utbildningssatsningen är ettsådant exempel. Vi satsar 10 miljarder på ett utbild-ningslyft för hela svenska folket. Vuxenutbildning,högskoleutbildning - alla skall ha möjlighet att få engrundläggande bra utbildning.Tänk om vi hade föreslagit det sedan.Det hade naturligtvis blivit kaos, med höjda räntor.Ingen hade trott att det här landet skulle klara av eko-nomin, om någon hade velat öka utgifterna ytterligare.Nu har vi kraften att göra det. Det är en central delav arbetslöshetspolitiken. Det är ett strategiskt vägval.Man väljer antingen låglönejobben, dvs. jobb maninte kan försörja sig på, eller kompetensvägen - enutbildning som gör att man kan efterfråga de nyajobben som ger en lön som man kan leva på. Det ärett strategiskt viktigt vägval. Vad säger kd om detvägvalet? Ställer ni upp på en satsning på vuxenut-bildningen?Ett tredje steg, när de två första är avklarade, ärnaturligtvis en näringspolitik som underlät-tar för nya företag och existerande företag att växa.Det skall inte ske på det sättet att man försökersmörja dem med skattesänkningar som inte är finansi-erade. Det leder ju bara till höjda räntor. Då får deinte någon efterfrågan och slås ut eftersom de inte kanlåna pengar till investeringar.Det skall inte heller ske på ett sådant sätt att mantar bort stora delar av det som också är en viktig delav samhällsekonomin, den kommunala sektorn. Spa-rar vi där så minskar ju antalet anställda kraftigt.Moderaterna vill spara 8 miljarder. De ställer hellerinte upp på våra 2 1/2 miljarder extra i insats nästa år.De vill alltså spara nästan 11 miljarder. Det innebär40 000-50 000 jobb. Det är inte någon bra politik motarbetslösheten. Men en näringspolitik som underlättartillväxten av ny jobb är viktig.Den fjärde frågan är också oerhört viktig. Denbestäms på många sätt utanför detta hus. Det är lö-nebildningen. Får vi en lönebildning som inte gerinflationspress när vi har massarbetslöshet, utan real-lönelyft och inte en massa luft i plånboken, kommertillväxten att öka. Vi får också en sysselsättningsut-veckling som ser bra ut. Det norska exemplet är tyd-ligt. Får man ordning på lönebildningen kommerarbetslöshetsbekämpningen att gå bra.Det är fyra grundstenar, tycker jag, för att klara avatt gå mot full sysselsättning.Anf. 162 () re-plik:Herr talman! Först ber jag att få tacka för svaren.Jag tycker att det var glädjande att vi fick en litendiskussion kring detta. Jag tror att det är oerhört vik-tigt.Jag hade varit glad om jag fått erfara att regering-en har en god insikt i att höga skatter är en bläckfisksom är ett bekymmer i ett samhälle. Det hade kanskekunnat tillhöra någon av de första parametrarna somman är beredd att pröva för att lyfta ur ett problem ien högskatteekonomi den dag då vi har budgetöver-skott.Anf. 163 Statsrådet ():Herr talman! Jag fick inte någon reaktion på frå-gan om vad ni tycker om den skattepolitik som be-drevs. Jag tolkar det som att kd tycker att den skatte-politik som bedrevs var bra, och att kd i dagockså tycker att den fördelningspolitik som bedrevs1991-94 var bra. Jag kan inte tolka det på något annatsätt än att ni, om ni får chansen att komma tillbaka tillregeringsmakten tillsammans med efter1998, kommer att bedriva motsvarande fördelnings-politik och skattepolitik.Det finns en koppling mellan kd och Moderaternapå det sättet. Den har visat sig i realiteten, genomstora skattesänkningar för dem som har det bra ochpålagor för dem som har det sämre. Det tycker jag ärtråkigt. Men det är det besked som jag kan tänka migatt jag har fått i dag.Överläggningen var härmed avslutad.OmsorgAnf. 164 ():Herr talman! har en vikande tillväxt ochen växande arbetslöshet. Bidragsberoendet ökar ochden sociala tryggheten urholkas för allt fler. Det är ettmisslyckande för den politik som socialdemokraternabörjade föra efter valet . ser vi resultatenmycket tydligt. Vi ser hur inriktningen av samhällsut-vecklingen har förändrats. Då, 1994, minskade arbets-lösheten och ökade tillväxten. , 1996, är arbets-lösheten högre och tillväxten lägre.Konsekvenserna av Socialdemokraternas skattehö-jarpolitik är inte bara att hushåll med höga inkomsterfår betala ännu högre skatt, utan att de med låg ellernormal inkomst får så litet kvar. Höjda skatter ger igenomsnitt mindre . För ett hushållsom har en marginal på bara innebär det hamnar på minus, att man hamnar i bidragsbero-ende och i social otrygghet. För det hushåll som tidi-gare hade en marginal på efteralla nödvändiga kostnader betyder höjda skatter på igenomsnitt att det inte finns nå-gon marginal längre. Omvänt betyder sänkta skatteren rejäl förstärkning av tryggheten och familjen. Höj-da skatter ger inte fler jobb, utan färre.Sedan regeringen inledde sin skattehöjarverksam-het har tillväxten strypts, arbetslösheten börjat växaoch antalet nya jobb minskat. Det finns ingen möjlig-het att höjda skatter på företag och företagande skallkunna ge fler jobb i företagen. Den ekonomiska poli-tik som ger fler jobb ger stat och kommun större in-täkter och bättre utrymme, både för offentlig trygghetoch lägre skatter.En vikande tillväxt kommer ständigt att tvingafram nya sparpaket och höjda skatter om man inteförmår att vända på politiken. Det är den vikandetillväxten som driver fram ett ökat bidragsberoende,en hög arbetslöshet och en urholkning av välfärden.Vi avvisar besparingar som urholkar den ekono-miska tillväxten eller som drabbar dem som inte harnågot annat alternativ till trygghet. Därför har vi sagtnej till besparingar som drabbar föräldralösa barn,änkor och handikappade. De grupper av människorsom är mest utsatta och som har små eller inga möj-ligheter alls att påverka sin egen situation måste vär-nas. Vi avvisar därför den genomförda besparingen påassistansersättningen till de handikappade och föreslåratt ytterligare anslås för dettaändamål.Många undersökningar visar att det finns stora re-surser i vården som det nuvarande landstingssystemetuppenbarligen inte förmår frigöra. Inte heller lyckassystemet samordna resurser på ett optimalt sätt ellertillvarata den enskildes eller personalens valfrihet.En allmän hälsoförsäkring bör införas som innebäratt alla omfattas av försäkringen och att den följer denenskilde i dennes val av sjukvård. Rätten för alterna-tiva vårdgivare skall lagregleras.För att kunna genomföra nödvändiga besparingaroch ändå, i högre grad än vad som sker med regering-ens förslag, skydda den som har störst behov av vård,tandvård och läkemedel måste de reformer som viföreslagit om en allmän hälsoförsäkring, om tandvårdoch om en frivillig läkemedelsförsäkring genomföras ikombination med en avveckling av Apoteksbolagetsmonopol.De övergripande målen för den ekonomiska poli-tiken skall vara att skapa förutsättningar för en snabbtillväxt, en kraftig ökning av antalet nya arbetstillfäl-len och en god reallöneutveckling. Detta är av avgö-rande betydelse för att skapa de medel som behövs föratt kunna bistå dem som behöver samhällets stöd. Omdessa mål skall kunna uppfyllas krävs en genomgri-pande omläggning av den ekonomiska politiken.Stabila offentliga finanser motverkas av en stor of-fentlig sektor såsom den i . Den offentligasektorns inflytande måste därför minskas för att bere-da utrymme för privat verksamhet och individuelltansvar.En överflyttning av verksamhet och finansieringfrån offentlig till privat sektor skulle, förutom att ökastabiliteten, medföra ett lägre skattetryck och en po-tentiellt högre tillväxt. Detta skulle på ett avgörandepositivt sätt påverka socialpolitiken. skall ochkan bli ett samhälle med ekonomisk tillväxt genomsatsningar på kunskap och kompetens, genom sänktaskatter som underlättar för företagande och arbete ochgenom lägre skatter som ger hushållen och familjernaökad social trygghet och ökad köpkraft.Ekonomisk tillväxt föds i idéer, visioner, arbete,kunnande och envishet hos människor och i företag.Det samhälle som inte har råd att låta någon lyckas fåraldrig råd att ta hand om dem som misslyckas.Nya jobb skapas inte genom deklarationer i talar-stolar. Jobb skapas i företag. Utan realistiska för-hoppningar om långsiktig lönsamhet får vi inga nyaföretag och inte heller några nya entreprenörer.Tryggheten sitter inte i arbetsrättsparagrafer, men denfinns däremot i en lönsam näringsverksamhet. Trygg-het och välfärd förutsätter tillväxt. Det handlar inteom ökade bidrag som kräver höjda skatter. Tvärtommåste det skapas utrymme för att sänka skatter påproduktionen, vilket tillsammans med en avregleringav arbetsmarknaden kan ge nya företag och fler jobb.Det gäller inte minst att sänka skatter på det arbetesom utförs av personer med lägre inkomster för attdessa skall ges en realistisk möjlighet att kunna klarasin egen ekonomi och kunna leva på sin egen lön. Detmesta av ersättningen för ett jobb måste gå till densom gör jobbet.Vi moderater marginalrättar inte regeringens poli-tik. Vi vet att den leder in på fel väg. I ställetförordar vi en radikalt annorlunda politik som reelltförbättrar företagens utvecklingskraft och ger svensktnäringsliv en starkare internationell konkurrenskraft.Vårt alternativ innebär en politik som leder till mins-kade offentliga utgifter, lägre skatter och avreglering-ar. Det är en politik som kan växla upp på enhögre tillväxtbana och som kan pressa tillbaka arbets-lösheten.Herr talman! Social välfärd kan inte skapas utanett samhälle med lönsamma företag som kan bidra tillatt bära upp och försörja den offentliga sektorn.Anf. 165 ():Herr talman! Socialdemokraterna gick till val1994 med löfte om att halvera arbetslösheten. Här iStockholm lovade de att det skulle bli slut på ned-skärningarna i vård och omsorg. Detta är exempel påsocialdemokratiska vallöften som syftade till att skapaframtidstro och tillit, men som man inte har kunnatinfria. Vad Socialdemokraterna har åstadkommitunder de här åren är raka motsatsen.I morse redovisade en Temounder-sökning som visade att nio av tio tillfrågade inte trorpå regeringens politik. Hon refererade också tillTCO:s och Företagarnas kritik att regeringen ägnarsig åt att finansiera arbetslösheten i stället för att be-kämpa den. Då är det inte så konstigt att hopplöshetoch en känsla av otrygghet griper omkring sig blandmänniskorna ute i samhället.Kommuner och landsting larmar om situationeninom vård och omsorg. I går kom t.ex. redovisningaröver brister inom äldreomsorgen, barnomsorgen ochskolan. Kommunerna saknar ,vilket motsvarar 40 000 jobb.Landstingsförbundet räknar med att gapet mellanbehov och resurser inom sjukvården fram till år 2010uppgår till . För äldreomsorgenär motsvarande gap 12-13 miljarder. Visst finns detosäkerhet i dessa siffror, men de ger ändå en uppfatt-ning om vilka belopp det handlar om.Till detta kommer rapporter om äldre och sjukasom hamstrar läkemedel, eftersom de inte tror sig omatt ha råd att köpa ut dem med de risker förfelbehandling det innebär. Patienter kan komma attanvända läkemedel som de inte längre har behov aveller som borde bytas ut till en annan behandlingdärför att sjukdomen ändrar sitt förlopp.Det är inte konstigt om människor har tappat tronpå det politiska ledarskapets förmåga att lösa dagensproblem. De avgivna vallöftena står i bjärtkontrast till den verklighet som vi lever i.Om framtidstron och tilliten skall kunna återeröv-ras fordras det att Socialdemokraterna och deras va-pendragare börjar föra en ekonomisk politiksom leder till högre tillväxt och lägre arbetslöshet,men det tycks man inte vara förmögen till i dag.Vi i , med rötter i den liberala och fri-sinnade idétraditionen, vill bidra till ett politiskt le-darskap som återupprättar framtidstron och tilltron tilldet demokratiska systemet. Men för att detta skallkunna uppnås måste mycket bli annorlunda i vårtland. Människor måste kunna lita på samhällets insti-tutioner och på oss politiker. Vid makten måste finnaspolitiker som har förmåga att på ett ansvarsfullt sättförvalta skattebetalarnas pengar. Vidare måste de göradet möjligt för människor att försörja sig på egetarbete. Vid makten måste finnas politiker som ärkunniga och mogna nog att göra de prioriteringar somfordras för att tillgodose de sämst ställdas behov.I morse tog ett mycket tydligt priori-teringsexempel. Det gällde Socialdemokraternasbristande förmåga att prioritera. Man har sagt nej tillförslaget att vänta med skattesänkningen på starköl,vilken skulle ha haft både alkoholpolitiska effekteroch effekten att fastighetsskatten lindrades för skär-gårdsbor som är rädda för att behöva lämna sinahem som varit i släktens ägo i generationer.Det faktum att samhällsförändringarna går alltsnabbare gör paradoxalt nog att långsiktigheten ibeslut som rör de institutionella ramarna blir allt vik-tigare. Den återställarpolitik som Socialdemokraternafört har därför varit katastrofal. Återställare och ytter-kantspolitik måste bytas ut mot en stabilitetspolitik.Stabilitet skapas genom sunda statsfinanser, låg infla-tion, fasta spelregler för såväl löntagare som arbetsgi-vare samt stabila självfinansierande socialförsäkring-ar. Det innebär en politik som bejakar företagsamhetoch marknadsekonomi i förening med långtgåendeambitioner i fråga om rättvisa och välfärd.Genom riksdagsbeslut har vi lagfäst att alla män-niskor har rätt till sjukvård efter behov. Enligt Folk-partiet liberalernas mening uppnås detta bäst omsjukvården är solidariskt skattefinansierad. Därmedskapas förutsättningar för att alla behandlas medsamma hänsyn och respekt.