prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — Man skall inte tro att detta är ettlätt förvirrat hugskott inom Moderata samlingspartiet.För att man inte skall tro det har försäkerhets skull framfört tanken i fyra olika motioneroch i fem yrkanden i dagens betänkande. Som viredan har hört förklara skall grundsko-lan och gymnasieskolan övergå till staten, även omBeatrice ryggar för att använda det ordet.Detta lägger man fram förslag om i ett läge när deflesta övriga partier talar om decentralisering och ökatlokalt inflytande. Bara tanken är hisnande: ett statligtfördelningsverk som skickar ut pengar över landet föratt driva skola i kombination med jättelika ekonomis-ka indragningar från kommunerna. Det är Moderater-nas framtidsmodell.Jag skulle gärna här vilja höra litet mer i detalj hur det är tänkt att fungera ipraktiken. Hur gör t.ex. en gymnasieskola som vill haden nationella skolpengen? Vem skall ta ansvar fördyra gymnasieutbildningar, om nu skolpengen är likaför varje elev? Hur gör man med elever med behov avsärskilt stöd? Skall det nationella institutet ha en sär-skild stödavdelning?Skolpengen skall garantera alla skolor en lägstanivå på anslagen, enligt . Vilken är dennalägsta nivå som man skall garantera? Frågorna kringdetta kan bli många fler, men jag skall stanna där justnu. Jag ser fram emot svar på dessafrågor. Jag vill gärna också höra vilka övriga partierBeatrice tror kan tänka sig att stödja ett förstatli-gande av grund- och gymnasieskolan.Mycket av den utbildningspolitiska debatten har,framför allt under den moderatledda regeringens tid,handlat om organisationsformer, entreprenader ochstiftelsehögskolor, snarare än om innehåll och kvaliteti skolverksamheten. Debatten har därutöver handlatom skolans styrning, resursfördelning, läroplan, be-tygssystem osv. Det är viktiga frågor som berör sko-lan och påverkar skolans utveckling.Det är därför bra att den socialdemokratiska rege-ringen nu gått vidare och fokuserat på skolans verkli-ga kärna - läroprocesserna och det som händer iklassrummet. Ett exempel är skolkommitténs arbeteför att stimulera den pedagogiska utvecklingen ochundanröja hinder som kan finnas för den. Här finnsockså kommittén med uppdrag att förebygga läs- ochskrivsvårigheter, för att nämna några.Låt mig avslutningsvis konstatera att utbildnings-utskottets socialdemokrater har tagit initiativ till enparlamentarisk översyn av lärarutbildningarna. Detkan ses som en naturlig följd av den reformering avskolan som har skett . Likasjälvklart som det är att konstatera att vi vill ha enskola som kan möta framtiden är det med en förnyelseav lärarutbildningen. Översynen skall även omfattagymnasielärarutbildningen. Den starka satsning påvuxenutbildning som sker gör det angeläget attockså innefatta en vuxenlärarutbildning i översynen.Utredningen bör bl.a. utgå från de förändringarsom har skett inom skola och förskola. Den bör tittapå saker som mål för verksamheten, principer förstyrning, innehåll och omfattning av utbildningarnaoch pedagogiska profileringar, för att bara nämnanågra av de skäl som utskottet har pekat på. Om den-na översyn är alla partier i utskottet överens. Det ärbra och glädjande.Mer märkligt finner jag det att vi inte har kunnatenas om att lärarutbildning inom Waldorfpedagogikenhar kunnat rymmas inom den totala översyn som nuskall ske, utan att övriga partier kräver en särskildutredning för denna. För oss socialdemokrater är detsjälvklart att den kommande utredningen bör belysabehovet av lärarutbildning med olika pedagogiskaprofileringar, inklusive Waldorfpedagogiken. Attövriga partier vill att andra profileringar skall ingå iden allmänna översynen, som Socialdemokraternaföreslagit, medan just Waldorfpedagogiken skall haen egen separat utredning finner vi socialdemokrateregendomligt.Jag skulle kunna ställa en fråga till Vänstern ochBritt-Marie , som här har gjortgemensam sak med t.ex. Vilken hel-hetssyn har på lärarutbildningen? Ärdet uppfattning att varje profil skall haen egen lärarutbildning?Fru talman! Jag ber med detta att få yrka bifall tillden socialdemokratiska reservation som finns i dettabetänkande, nr 10, och i övrigt till hemställan i ut-bildningsutskottets betänkande.Anf. 51 (m) replik:Fru talman! Det är riktigt som sä-ger, dvs. att vi moderater har en annan uppfattning omhur man skall lösa problemen med ochsatsning på vuxenutbildning. Jag har fördelen att sittai den grupp som skall utvärdera och följa projektetoch kan konstatera att en del av de problem som vivar rädda för och som gjorde att vi ville ha en annanlösning faktiskt också finns med , men vi vetännu inte vad som blir fallet. Den ram som ni har lagtfast för ligger långt utöver vad kom-munerna har mäktat med tidigare.Nu är ansökningarna ganska många. Det ser påpapperet ut som om det skall kunna lösa sig, men detkan man fundera över. Den nivå som vi bedömde vararimlig i budgetförslaget från den moderata sidan ärungefär motsvarande den nivå som gäller för vux-enutbildningen . Vi tyckte också att man skulleanvända den kommunala vuxenutbildningsorganisa-tionen som bas för detta. Ni har valt att upprätta ettsärskilt kansli med en särskild sekreterare, tjänstemänpå departementet och särskilda delegationer i snartsagt var och varannan kommun.Så sent som i förrgår fick vi redovisat för oss attdet finns en ganska stor oro och mycket diskussionlokalt, inte minst från komvuxhåll, där man tycker attdet görs dubbelarbete och att man inte förstår varand-ra.Jag tror att det ur detta kan komma mycket posi-tivt, och ser fram emot att följa det. Det är inte riktigtsom säger, dvs. att vi moderater intebryr oss om vuxenutbildningen. Den är central om viskall lyfta kunskapsnivån i Sverige.På den halva minut som återstår hinner jag intesvara på alla de frågor ställde om dennationella skolpengen, men jag vill erinra om att jag imitt inledningsanförande underströk att det finnsganska många frågor och att det är just därför vi begären utredning. Jag skall gärna i nästa replik kommatillbaks och svara på var jag tror skon klämmer. Dettaär icke en centralisering utan en decentralisering.Anf. 52 () replik:Fru talman! Vi får väl anledning att komma tillba-ka till den nytolkning som gör av ordetdecentralisering, dvs. att man flyttar från den kommu-nala och lokala nivån till den statliga.När det gäller säger har valt en annan lösning. Svaret ärju att inte har någon lösning. Man haravslagit satsningen på kompetenslyftet, och jag antaratt senare får anled-ning att djupare gå in i den frågan. haringa ambitioner på det här området. Det är inget nytt;det finns belagt i och 80-taletoch det finns dokumenterat under 90-talet.Socialdemokraterna har valt att ha ett väldigt in-divid- och medborgarinriktat perspektiv på kunskaps-lyftet. Det är den enskilde individen som skall få väljavilken anordnare man skall delta hos när man skallskaffa sig nya kunskaper. Det är litet egendomligt attModeraterna då säger att vi skall bestämma det iStockholm och att det skall vara komvux. Det över-raskar mig att vill ha denna centralstyrdamodell, även om jag kan förstå det utifrån den ut-veckling som har ägt rum inom Moderata samlings-partiet när det gäller regleringar och centraliseringunder och som jag har berörthär.Jag förstår att gärna väntar med attsvara på de frågor som kan vara besvärliga när detgäller den nationella skolpengen.Anf. 53 (m) replik:Fru talman! Ja, vi sade nej till Perssonplatserna,bl.a. därför att vi lade betydligt mer pengar på forsk-ningen.När det gäller komvux och det faktum att vi villbygga på den organisationen tycker jag att JanBjörkman är okunnig om hur komvux fungerar ute ilandet. I , som han nämnde, upphandlarkomvux utbildningen främst från privata och andrautbildningsanordnare, men den specifika administra-tion som finns i kommunen används för att så att sägahålla samman det hela. Jag tycker att det hade varitbra att använda den.Jag tror inte att komvux i de flesta kommuner är såcentralstyrt och byråkratiskt som nu villlåta påskina. Dessutom blir det ju inte bättre av ytter-ligare en vuxenutbildningsorganisation på alla nivåer,vilket ju är fallet med den konstruktion som Social-demokraterna har valt.När det gäller den nationella skolpengen säger att det är fråga om en centralisering medanjag säger att det är fråga om en decentralisering. Detberor på att vi har olika uppfattningar om vem somskall bestämma. Eftersom utgår ifrånatt politiker alltid måste bestämma och att man måstefatta politiska beslut om alla viktiga frågor tror hannaturligtvis att man måste flytta upp en massa besluttill om man inför en nationell skolpeng ochinte låter detta ligga hos kommunerna.Vi moderater anser att väldigt många beslut somfattas på nivå inte alls behöver fattasav politiker. De kan fattas ute på skolorna. När mantycker det är det naturligt att skolorna också får depengar som skall användas till verksamheten. Dethandlar alltså om var man anser att inflytandet skallligga. För mig är det självklart att det är eleverna,föräldrarna och skolornas personal som skall fatta deavgörande besluten kring verksamheten. Jag behöverinte, i den vision jag har, en politisk mellannivå därman sitter och kontrollerar och gör som storebror harsagt.Anf. 54 () replik:Fru talman! Det var ju bra att svaret kom i dennaandra replik. har sagt nej - nu sade Be-atrice det klart - man vill inte ha det här kun-skapslyftet, och jag tycker att det är klargörande ochbra.Jag sade inte att komvux är centralstyrt, utan jagsade att den moderata politiken leder till centralstyr-ning, och det är någonting annat. Jag tycker att denuppläggning som vi har är både spännande ochbra, eftersom man kan pröva en ny modell för vux-enutbildning. Jag hoppas att den kommitté där Beatri-ce också sitter skall kunna dra slutsatser somgynnar vuxenutbildningen långsiktigt.Det jag möjligen inom parentes kan konstatera ärväl att var den enda som hade reserva-tion när man lade fram det första betänkandet.När det gäller den nationella skolpengen kan jagpå nytt notera att undvek de frågor somjag ställde. Det kan jag förstå, för det finns naturligt-vis inte några svar på dem. Möjligen kan man funderaöver följdfrågan: Vad skall förstatligas i nästa skede?Är det barnomsorgen, sjukvården eller något annatsom enligt modell skall decentraliserasgenom att flyttas beslutsmässigt till staten? Jag troroch hoppas att idén om den nationella skolpengenstannar i den tankeröra som den just nu befinner sig ihos Moderata samlingspartiet.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag anade ingen oro från sida när det gäller kvalitetsutvecklingen i grund-skolan. Det sades en del vackra ord, honnörsord, meningen av de praktiska, konkreta frågorna nämndes,t.ex. när det gäller antalet specialundervisningstimmarper elev, att fler och fler lämnar utanbetyg, att undervisningsgrupperna är stora osv. Vargår gränsen för när socialdemokraterna tycker attkvalitetssänkningen har gått för långt? Det skulle jagvilja veta.Beträffande det statliga stödet till är det nu sex partier i som vill attutvecklingen när det gäller alternativ pedagogik skallgå snabbare än Socialdemokraterna vill. Anledningentill att det här förslaget nu föreligger och kommer attantas i och att det inte läggs in i utredning-en om lärarutbildningen i stort är att vi inte har någonsärskilt god erfarenhet från Socialdemokraterna närdet gäller att vilja driva utvecklingen mot en alternativpedagogik. Vi var helt enkelt rädda för att den skulleförsvinna bland mycket annat och skjutas på framti-den. Därför ligger detta för beslut i ,och det tycker jag är positivt.Anf. 56 () replik:Fru talman! När det gäller förstapunkt kan vi säga att jag inte fördjupar mig i den justnu, beroende på att flera talare i ett kommande avsnittkommer att ge sig in på just frågan om grundskolanoch utveckling. Annars kan jag sägaallmänt att den socialdemokratiska regeringens politiksedan valet har haft tre ledstjärnor. De är demokrati,rättvisa och kvalitet. Om tittar i bud-getavsnittet under utgiftsområde 16 kan hon se i in-ledningen att kvalitetsutvecklingen av förskola,grundskola och den vuxenutbildning som vi nu plane-rar är den viktigaste frågan framöver. Jag antar att viockså får anledning att återkomma till den så små-ningom när regeringen har lagt fram sin utvecklings-plan.När det gäller tycker jagatt det är synd att inte och andra harkunnat välja att även den delen skall ingå i den totalaläraröversynen. Om vi nu tror på, och om också IngerDavidson tror på, att vi har en utveckling som gör attvi kommer att få se mer av pedagogisk profileringinom kommunala skolor och inom fristående skolor,och om vi vill hitta former för att jobba med det,tycker jag att det skulle vara konstigt om vi hade enenda pedagogisk profil som fick en egen lösning -alla andra skulle samlas under någon annan hatt. Jagkan inte riktigt förstå logiken i det, men det finnssäkert någon.Inger sade att hon inte tror på socialde-mokraterna och att det därför inte gick att välja denmodellen. Jag kan konstatera att det finns en annanmajoritet just för det förslag som harvalt, så om rädslan delas av fler finns ju förutsättning-ar för att ändra detta. Jag ser inte grunden till dennarädsla utan snarare omsorgen om att hitta bra lösning-ar för olika pedagogiska profiler inom lärarutbild-ningen framöver.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag hörde att talade omdemokrati, rättvisa och kvalitet, och jag frestas attsäga som man gjorde när man läste katekesen - intejag, men jag har läst om det - nämligen att man ställ-de frågan: Vad är det? Att tala honnörsord är väldigtenkelt, men att berätta vad man menar med honnörs-orden och hur kvaliteten i skall se ut ärbetydligt svårare. Jag får väl vänta tills skolministerntar över om , men jag tycker nog att jag bordeha kunnat få svar från utbildningsutskottets ordföran-de också.Att det blev just Waldorfpedagogiken som låg välframme här beror på att den har en så lång tradition iSverige, att man har bedrivit undervisning med justden typen av pedagogik och att den är väl-känd. Det kommer att komma fler, det är jag överty-gad om, men det gäller att driva utvecklingen framåt,och det här är ett första steg.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag tar gärna en diskussion om kvali-tet och kvalitetsutveckling. Det finns all anledning attgöra det. Däremot är jag inte säker på att och jag i den diskussionen behöver bli så oen-se om vad som kan vara skolutveckling och vad somkan vara kvalitet inom ramen för det.Möjligen skulle jag kunna säga som kommentaratt det som sade om behovet av att tahänsyn till olika elever när man fördelar resurser varbra. Det kanske är litet trist att den insikten inte harfunnits i den debatt som vi har haft omskolpeng.Anf. 59 () replik:Fru talman! Låt mig påminna om attWaldorfskolan inte fick nämnas i samband med ini-tiativet om lärarutbildningen. Ni ville ju avslå denmotionen. Därmed skulle behov avegenutbildade lärare ha drunknat i den stora helheten.Så stor vilja uttryckte ni alltså inte.Jag begärde replik med anledning av exercerande med siffror från om hur bravi är i . Det är vi naturligtvis, men det är ocksåviktigt att erkänna att vi har ett problem med vårabarns generation. och mina barnsgeneration har lägre utbildningsnivå sett tvärs över änvad den generation har som vi tillhör. Det har aldrighänt förr, och det är i sig ett problem. Om vi inte harproblembilden klar för oss har vi också mycket svåra-re att veta åt vilket håll vi skall gå.Dessutom vet vi att utbildningsnivån bland an-ställda i industrin är klart lägre än den är på arbets-marknaden i dess helhet. Industrins behov av välut-bildat folk har inte blivit tillgodosett. Obalansen ärmycket stor mellan industriföretagens behov av t.ex.civilingenjörer och tekniker med forskarutbildningoch det antal platser på högskolor och universitet somkan leverera dessa. Inom det mest expansiva området,elektro- och IT-området, är ju industrins behov helafyra gånger större än det tillgängliga utbudet, enligtsiffror som vi har fått från och somgällde . Jämfört med i andra länder har jurelativt få bland de yngre av arbetskraften i enteknisk och naturvetenskaplig examen.Det är problembilden, och det är den vi nu försö-ker göra någonting åt. Då är det litet opsykologiskt,minst sagt, att försöka framställa det som om vi intehar några problem, vilket jag uppfattade att JanBjörkman gjorde i sin plädering.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det var inte min mening att göraMargitta , som är en klok kvinna, besvikengenom att redovisa OECD-resultatet. Jag beklagar omMargitta inte tålde att höra det.Jag sade inte att det inte finns problem i svenskskola. Däremot redovisade jag i mitt anförande -precis som anförde - att vi skulle dranytta av de internationella erfarenheter och jämförel-ser som kommer att göras. Jag har svårt att se attdet kan uppröra någon.Jag vet inte heller vad syftade pånär hon sade att hennes och mina barn skulle få enlägre utbildningsnivå än vad vi själva har. Jag utgårfrån att mina barn och kommer att få enbättre utbildning än vad jag har fått. Vi vet att98 % av alla elever går från till gymna-sieskolan. Vi vet att får en gymnasieexamen.Det har inte hänt förr i historia, inte med entreårig gymnasieexamen. Vi vet att en allt större andelgymnasieelever går till högskolan, och det är bra.Jag har därmed inte förringat de kvalitetsproblemeller andra problem som vi kan ha inom skolan. Jagtycker att vi skall jobba vidare med dem. ärdet rimligt att vi kan föra en nyanserad diskussionkring detta och de utbildningssatsningar som vi gör.Vi är bägge medvetna om det ökande behovet avkunskap och kompetens i det samhälle som vi harframför oss.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattning.Jag kanske snedtände litet, men jag tyckte att JanBjörkman tog statistik som "passade". Det finns såmycket mer att välja ur. Det finns också i denna sta-tistik uppgifter som klart talar för att vi har de pro-blem som jag försökte redovisa. Jag ville bara komp-lettera.Anf. 62 () replik:Fru talman! Självfallet accepterar jag att MargittaEdgren nu tar ett halvt steg tillbaka. Jag konstateradebara att andra talare tidigare i debatten har tagit uppalla de negativa exemplen, och jag tyckte därför attjag inte behövde upprepa dem. Det fanns då anled-ning för mig att framhålla det som alldeles varfärskt och positivt.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag vill gärna svara på om syn på lärarutbildningen.Först vill jag säga att jag instämmer i uppfattning då det gäller behandlingen av mo-tionen i utskottet.Vi i tycker att det är naturligt attsöka möjligheten att förse de fristående skolorna, närvi nu har dem, med kompetent lärarkraft. För oss ärden likvärdiga skolan för alla barn viktig, och detgäller alltså även de barn som går i de friståendeskolorna.Jag tror att samverkan mellan olika lärarutbild-ningsprogram måste öka och vara ett naturligt arbets-sätt . Det gäller både lärarkategoriernainom förskola och skola och lärarkategorierna inomgrundskolan, den kommunala skolan och de friståendeskolorna. Jag kan då se det som en möjlighet att detfinns en gemensam ingång, med vissa kurser där mangemensamt lär sig det som förenar. Det är mycketsom förenar, t.ex. själva lärarprofessionen. Man läsersedan det som skiljer, nämligen det som är specifiktför den fristående skolan, i det här fallet Waldorfsko-lorna, med deras specifika pedagogik. Den profilenmåste få vara tydlig.Sådana här möten är värdefulla . Det ökar förståelsen och respekten för var-andras agerande och kompetens. Detta underlättarockså samarbete framöver. Jag tror alltså på en sam-verkan mellan lärarna i de fristående skolorna och i dekommunala skolorna i fortsättningen.Anf. 64 () replik:Fru talman! Först vill jag säga till , vilket jag också kunde ha sagt tillMargitta , att vi i utskottet har haft ett stortantal motioner som handlar om lärarutbildning. Vi harbehandlat alla på samma sätt, utom just den som vi nudiskuterar.Sedan kan jag säga tack till för att hon svarade på frågan. Det känns bra.Även om jag kan instämma i det mesta av det somhon sade, ställer jag frågan: På vilket sätt hade detsom nu sade förhind-rats av att Waldorfpedagogiken hade behandlats somalla andra pedagogiska profileringar inom ramen förden översyn av lärarutbildningen som vi nu gemen-samt har beställt? Eller vill ha en likvärdig utbildning för vissa friståen-de skolor? Jag har svårt att förstå det.Anf. 65 () replik:Fru talman! När det gäller behandlingen av motio-nen i utskottet, tycker jag att man måste visa en vissrespekt när det är sex partier som står bakom motio-nen. Det ger en viss tyngd. Det var det som var viktigtatt iaktta när motionen behandlades.De fristående skolorna är sinsemellan väldigt oli-ka. De har bl.a. olika möjligheter att genomföra denhär typen av specialinriktning när det gäller lärarut-bildningen. Men har en lång tradition,som redan har sagts här, en tydlig pedagogisk profiloch en mycket tydlig och väl genomarbetad metodik.Detta kan också gälla andra skolformer, exempelvisMontessoripedagogiken. Men gällde det Waldorf-skolorna, och det var det vi tog ställning till.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag förringar naturligtvis inte motio-nens tyngd. Men på samma sätt som jag begär attBritt-Marie skall ta hänsyn intebara till tyngden i Socialdemokraternas motioner utanockså till sakinnehållet, har jag och Socialdemokra-terna i det här fallet tagit hänsyn inte till tyngden avantalet motionärer utan till försöket att få en helhets-syn på lärarutbildningen. Det är det som har drivitoss.Om uppfattar detsom bristande respekt mot motionärerna får jag försö-ka att leva med det. Sedan kan jag bara konstatera attBritt-Marie svar var att man priori-terar Waldorfpedagogik framför andra pedagogiskamodeller. Det har jag respekt för, men jag delar inteden uppfattningen.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Jag träffade för sedan en kvinnamed mycket stora läs- och skrivsvårigheter. närhon var i min ålder hade hon kommit till en punkt isitt liv då hon hade insett att hon var tvungen att göranågot åt sina svårigheter. Hennes barn skulle snartbörja skolan, och hon insåg vilka bekymmer honskulle kunna få om hon inte kan stödja sina egna barni läs- och skrivutvecklingen.Hon var arbetslös. Hon tog sig samman, satsadelänge, och tog ett djupt andetag. Hon gick till sinarbetsförmedlare och berättade i ett enda andetag: Detär så att jag har läs- och skrivsvårigheter. Jag skullevilja ha hjälp att gå en kurs för att bli av med dem.Det hon var med om var att hennes arbetsförmedlareknappade in någonting på tangentbordet och sedanvred dataskärmen mot henne och sade: Du kan läsahär vilka kurser som finns. Sedan har vi de här blan-ketterna där du kan fylla i vilka du vill gå.Anledningen till att regeringen gör en så storsatsning på vuxenutbildning trots vårt mycket kärvaekonomiska läge och en mycket stram budget är justför att människor som hon skall få chansen inte baragenom en utökning av antalet utbildningsplatser utanlika mycket genom en förändring och utveckling avden utbildning som vi erbjuder. Det finns ett stortbehov av att kunna tillgodose fler människors utbild-ningsbehov. Det gör vi inte enbart genom att erbjudafler platser. Det handlar lika mycket om att förändraoch förnya utbildningen, att skapa mer flexibla lös-ningar, att bedriva uppsökande verksamhet och attgöra individuella utbildningsplaner för varje individ.Att vi gör detta beror på att vi vet att utbildninghar en så otroligt stor betydelse. Jag kan instämma iden beskrivning som också gavtidigare. Vi vet att utbildning har en oerhört stor bety-delse för den enskilde när det gäller makt och infly-tande eller maktlöshet i samhället och möjligheternaatt få arbete. Men den har också stor betydelse förvårt gemensamma samhälle. Det handlar om syssel-sättning och den ekonomiska utvecklingen och ut-vecklingen av vår demokrati.Det är därför litet sorgligt när man från Modera-terna ser utbildningssatsningen i ett så snävt perspek-tiv att det enbart handlar om antalet platser. BeatriceAsk sade att det handlar om att permanenta tillfälligaplatser. Nej, det gör inte det. Om det bara vore detvore det inte en sådan stor reform som det nu är frågaom.