prot · GJ0945 · 1996-01-25 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit med anledning av denkartläggning av permanentboende utan tillgång tillelström som gjordes år 1990.Sigrid Bolkéus har väckt frågan med anledning avatt regeringen gav Närings-och teknikutvecklingsverket, , i uppdrag attkartlägga antalet oelektrifierade helårsbebodda fastig-heter.Den nya kartläggningen av antalet oelektrifieradehelårsbebodda hushåll i har överläm-nats till regeringen. har genom en enkätfrågat länsstyrelserna om antalet oelektrifierade hus-håll. Samma metod användes vid den förra kartlägg-ningen. Resultaten bör därför vara jämförbara.Den nya kartläggningen visar att antalet oelektrifi-erade hushåll har minskat kraftigt . Detfinns enligt kartläggningen nu 143 oelektrifieradehelårsbebodda hushåll i . var antalet204.Det framgår av kartläggningen att det också finnsfastigheter där de boende inte vill ha sina hushållelektrifierade. I finns det t.ex. ca 10fastigheter som inte är anslutna till det elektriskanätet. Enligt uppgift från har de boende idessa fastigheter uppgett att de inte heller vill ha nå-gon elström.Tillgång till el är en nödvändig förutsättning förekonomisk och social utveckling, och de flesta uppfat-tar tillgången till el som självklar och nödvändig.Det är av stort värde att kunna behålla en fast bo-sättning i utpräglade glesbygdsområden. Elförsörj-ningen är inte bara väsentlig för att förbättra levnads-förhållandena för de boende; den gör det också möj-ligt att effektivt bedriva verksamheter som är nöd-vändiga för försörjningen.Målet för den svenska regionalpolitiken är att detskall vara möjligt att bo och verka i alla delar av lan-det. Huvuddelen av de återstående oelektrifieradefastigheterna kännetecknas av att de ligger avsides,med långa avstånd till befintliga kraftledningar. Det ärdärför mycket dyrbart att förse dessa fastigheter medel. Därtill kommer kostnader för drift och underhållav anläggningarna. Det finns fall där kostnaderna blirså stora att elektrifiering inte ter sig ekonomiskt för-svarbart.Glesbygdens utveckling kräver mer än elektricitet.För det småskaliga näringslivets utveckling på lands-bygden behövs också fungerande infrastruktur i andraavseenden. Ett motiv för staten att finansiera in-frastruktur i glesbygden kan vara att försöka åstad-komma regional utveckling. Det kan t.ex. handla omatt skapa arbetstillfällen genom att locka företag attlokalisera sig på en viss plats. Effekterna av sådanainsatser kan motivera en investering trots att denna fårbetecknas som ekonomiskt olönsam. Att ansluta någraenstaka och utspridda fastigheter påverkar däremotknappast den regionala utvecklingen i stort om detinte finns en fungerande infrastruktur i övrigt.Avslutningsvis vill jag informera om de åtgärdersom staten har vidtagit för bl.a. främjande av lands-bygdens elektrifiering.Staten har lämnat stödför att underlätta elektrifiering i framför allt glesbyg-den. Stöd lämnades till bl.a. elektrifiering av äldrehelårsbebodda fastigheter i glesbygd och bestod avbidrag eller lånegarantier.I budgetpropositionen år 1980 föreslog regeringenatt ett tioårigt stöd för främjande av landsbygdenselektrifiering skulle inrättas. beslutade ienlighet med regeringens förslag. Beslutet innebar attstöd skulle lämnas för nyanläggningar med 2,5 miljo-ner kronor t.o.m. /90.Riksdagen anvisade emellertid ytterligare 2,5miljoner kronor för /91 för ändamålet(bet. 1989/90:NU25, rskr. 1989/90:247). Budgetåret1991/92 anförde näringsutskottet att utskottet inte varberett att förorda ytterligare anslag för landsbygdenselektrifiering. Utskottet ansåg däremot att den nyanäringspolitiska myndigheten , som tog överefter , borde följa utvecklingen påområdet och ta upp diskussioner med de berörda dist-ributörerna.NUTEK har i enlighet med vad näringsutskottetuttalade följt utvecklingen i landet sedan denförra kartläggningen gjordes . Efter beslutet attinte avsätta ytterligare medel för främjande av lands-bygdens elektrifiering har dock ett tjugotal hushållelektrifierats med hjälp av tidigare beviljade statsbi-drag.Anf. 10 ()Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på in-terpellationen, som jag lämnade in den 23 november.Att svaret dröjt är en fördel, eftersom den nyainventeringen av antalet permanentboende utan elek-tricitet nu är klar. Ingenting har hänt med anledningav inventeringen 1990, och inget kommer enligt sva-ret att göras från statens sida med anledning av de nyauppgifterna. Varför fick då i september 1995i uppdrag att göra en kartläggning om den inte skallleda till någonting?Det stämmer att antalet oelektrifierade hushållminskat från 204 till 143 . I mitt hemlänGävleborg var det 9 fastigheter 1990, och 1995 varantalet detsamma. I , ochJämtland var siffran 1990 och 60. Där kaninte minskningen sägas vara kraftig, även om någrahar gett upp. De osande dieselaggregaten är dyra idrift, ger ojämn ström och måste ofta repareras.Transporten av drivmedel är besvärlig, särskilt därplogen slutat gå sedan anslaget till enskilda vägarhalverats.En liten men säker inkomstkälla har för någravarit att rapportera in vädret till , men det skötsnu automatiskt. För Hosjöbottens sameby i Jämtlandhar problemet lösts genom ett egetminikraftverk i en å.Minskningen är störst i med hjälp avtidigare beviljade statsbidrag. Det rör sig mest omfastigheter i och i distribu-tionsområde. Att tio fastigheter i intevill ha elektricitet skall inte vara ett hinder för andraatt få det.Statsrådet ger en historik, och det stämmer attstatsmakterna gett ett samlat stödpå , vilket räckt till ca 100 000fastigheter, men sedan avbröts satsningen helt 1990.De som saknar el är ett tåligt släkte, och få svens-kar vet om att det i dessa datatider finns 143 fastighe-ter som inte ens har elektrisk ström. I medierna är deten katastrof när blir strömlöst en korta-re tid, men här bor ofta flera generationer på sammafastighet i åratal.Speciellt i med f.d. lands-hövding har skrivit yttranden ochbrev. Brevet, som är daterat , leddeinte till den begärda dialogen med den borgerligaregeringen, och med anledning av just det brevettillsatte vår regering den nya utvärderingen.I brevet skriver : "Bosättningarna liggerinvid eller helt nära stora vattenmagasin där elkraftproduceras. Det framstår som ytterst orättvist och rentav cyniskt att de människor som mest drabbas av denegativa verkningarna av kraftverksutbyggnadernainte har möjlighet att få del av det som produceras.Jämtlands läns andel av vattenkraftsproduktionenuppgår till inemot av landets samladeproduktion. "Tyvärr har inkomsterna inte stannat där kraftenproduceras, och vi som motionerade om att bara nå-gon procent av vinsten skulle tillfalla de kraftproduce-rande länen fick aldrig något gehör. I så fall skullepengar ha funnits.Det är inte ekonomiskt försvarbart att dra el till defastigheter vi talar om, säger statsrådet. Då vill jagcitera vad på skrev efter besö-ket i , alltså straxföre jul: "har tillstyrkt förslagom fortsatt statligt stöd. Elektrifieringsfrågan bordeses i ett vidare perspektiv där hänsyn tas till lands-bygdens utveckling med turism, näringsliv, fjällrädd-ning m.m."Även försvaret anser det viktigt att hela Sverigelever. Bara delkommun är lika stor som Ble-kinge, och där bor knappt 700 personer.Fru talman! har vi chansen att visa de mot-sträviga norrlänningarna att något gott kan kommafrån EU. Jag tänker då på bidragen från mål 5b-fonden. Hur bedömer statsrådet den möjligheten, ochär staten beredd att bidra? En förutsättning för EU-bidrag är ju att ställer upp med minst lika stordel som EU-stödet.Anf. 11 Statsrådet ()Fru talman! Först vill jag säga att jag inte har någ-ra andra uppfattningar än i fråga omatt det här är oerhört viktigt. Jag har förståelse för demänniskor som befinner sig i den här situationen. Jagbara hänvisade till vad näringsutskottet vid den tid-punkten gav uttryck för, nämligen att man inte ansågdet meningsfullt att tillsätta ytterligare medel.Men jag har ingenting emot att vi tar upp fråganpå nytt i den kontinuerliga dialog som regeringen harmed utskottet.Sedan har vi frågan om EU. Det finns ju länsvisagrupper som har tillsatts för att besluta om stöd frånEU:s strukturfondsprogram. Dessa grupper fattar ävenbeslut om stöd till enskilda projekt. Syftet med de-centraliseringen är ju att arbetet skall ske med starktlokalt och regionalt inflytande och i demokratisktförankrade former. De länsvisa beslutsgruppernabestår ju av företrädare för kommunerna, landstingen,länsstyrelserna och länsarbetsnämnderna. Regeringenhar förordnat ledamöterna och utsett ordförande igrupperna.Om detta som tar upp bedöms somen viktig fråga i respektive län är det mycket viktigtatt man försöker påverka länsgrupperna att fatta beslutom stöd ur de här fonderna så att de kommer just deoelektrifierade fastigheterna till del. Men jag tycker att man då skall ha dialogenmed de länsgrupper där beslutanderätten ligger.Anf. 12 ()Fru talman! Det är som statsrådet säger. Det pågåren febril verksamhet för att hjälpa människor somsaknar elström. Det var som kompå tanken med EU-bidrag. Vid förhandlingarna fick juSverige gehör för ett omfattande stödprogram försvensk landsbygd. och har undersökt möjligheten till EU-stöd tillnäringsverksamhet som kan utvecklas med el. Desamarbetar, som statsrådet sade, med flera län.Jag vet att kommunerna att söka statligt stöd till EU-elektrifieringen. efter avregleringen är även kraft-bolagen med. Flera kraftbolag har också ansökt.Men frågan är ju om staten är beredd att vara med,eller om man säger att det är för dyrt. Det skall ju varaså att staten ställer upp med en del. Vi vet ju attkommuner och landsting har dåligt med pengar. Sta-ten har också dåligt med pengar. Men många bäckarblir ju en stor å.Statsrådet säger att han har en dialog med utskot-tet. Kan statsrådet tänka sig att ha en dialog med demsom har bett om det, nämligen m.fl.? Det ärju bättre att träffas öga mot öga än att brevväxla,speciellt eftersom de inte har fått något svar.Anf. 13 Statsrådet ()Fru talman! Jag är beredd att ha en dialog med allasom har något att tillföra i den här frågan. Jag tyckeratt det är angeläget att i första hand ha den dialogenmed utskottet som ändå har haft den här uppfattningeni sitt betänkande.Anledningen till att vi gav uppdraget attgöra den förnyade inventeringen var just en fram-ställning från i . Deneffekten hade faktiskt framställan. Vi bad NUTEKtitta på vad som hade hänt för att få ettunderlag för att fortsätta dialogen.Anf. 14 ()Fru talman! Jag är tacksam för beskedet att stats-rådet är beredd att ha en dialog inte bara med utskotteti den här restelektrifieringsfrågan.Jag förstår också att man inte ville bygga på en ut-redning när man kom i regeringsställninghösten . Jag förstår att det måste göras en nyinventering. Men vill man ju att invente-ringen skall leda till något. Det var väl också mening-en.Jag ser fram emot att något händer i den här frå-gan. När jag har pratat med folk uppe i ver-kar den allmänna meningen vara att det känns hopp-löst. De säger att både den borgerliga och den social-demokratiska regeringen har skjutit problemen ifrånsig. Men efter det här svaret från statsrådet ser jag hoppfullt på frågan. Jag tackar fördet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1995/96:RR7 revisorers förslag angåendeden statliga personalpolitiken5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 januari1995/96:56 av () till finansministernBärplockning och momsen1995/96:57 av () till kommunika-tionsministern /96:58 av () till näringsminis-ternBiomassa för drivmedelsframställningInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 30 januari.6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 januari1995/96:238 av () till jordbruksmi-nisternRadon i dricksvatten1995/96:239 av () till kommunika-tionsministernEnskilda vägnätetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 30 januari.7 § Kammaren åtskildes kl. 12.46.Förhandlingarna leddes av talmannen.