prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — Men vi står för denna politiska deklara-tion, och det är nog bäst för den svenska kommun-världen att de här båda partierna har ett betydandeinflytande i även efter 1998. Då garanterasen bra utveckling för kommunerna.Anf. 137 () replik:Herr talman! Det är tydligen inte någon annansubstans i det här löftet än i alla de löften som nisviker; t.o.m. era löften om återställare när det gällerskatterna sviker ni. Det är alltså ett allmänt löfte.Jag noterade att jag inte fick något som helst svarpå min fråga om inrikesministerns syn på det kommu-nala bolagsraseriet, och då var det ju trevligt medanspelningen på just min hemkommun. Det är enkommun som är väldigt flitig med att använda sig avkommunala bolag. Av de 14 miljoner extra som mannu får använder man ett par till direkta bidrag tillprivata företag via sina kommunala bolag. Dessutomägnar man sig just nu åt ett tricksande med att köpaoch sälja bolag fram och tillbaka. Invånarna i justBotkyrka kommun skulle alltså verkligen må väldigtbra av litet klarare besked från inrikesministern om atthan inte tycker att detta är ett bra sätt att användaskattebetalarnas pengar. Jag efterfrågar därför ettsådant besked.I övrigt önskar jag inrikesministern och alla andraen trevlig julhelg.Anf. 138 Inrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att det skall vara fulltmöjligt att bedriva bolagsverksamhet inom de tradi-tionella verksamheter som kommunerna alltid har haftansvaret för. Däremot uppmanar jag till försiktighetmed att gå utanför de traditionella verksamheterna.Jag går dock icke så långt som har gjort,nämligen att man vill avskaffa möjligheten för kom-munerna att bedriva viss verksamhet i bolagsform.Den möjligheten bör finnas, men då skall man hållasig till de traditionella verksamheterna.Anf. 139 () replik:Herr talman! Inrikesministern gjorde en deklara-tion av vilka principer som ligger till grund för hanseget tänkande och regeringspolitik. Det var trygghet,det var solidaritet och det var rättvisa. Det är utmärktaprinciper. Men det är inte det, herr talman, som jaghar mött när jag varit ute i de tre storstäderna och settäldreomsorgen. Det var inte det vi såg i detskakande Aktuellt-inslaget om den 90-årige, förvirra-de mannen som får tillbringa julen ensam i sin lägen-het i väntan på hemtjänsten.Då vill jag fråga: Håller inrikesministern med omatt det faktiskt har försvunnit mellan 18 och 20 mil-jarder kronor från kommuner och landsting underdenna mandatperiod?Sedan säger inrikesministern att en strategi skallläggas fram i vårpropositionen. Jag vill då fråga inri-kesministern, som jag sade i mitt inledningsanförande,om han är beredd att samla de partier som är bereddaatt ta ett ansvar i en akut åtgärd för att avvärja denmest akuta krisen inom äldreomsorgen, så att vi får enhållbar strategi när denna väl läggs fram i vårproposi-tionen. Är han beredd att samla de partier som villdelta i ett sådant arbete för en överläggning om hur viskall klara denna mycket akuta situation som svenskäldrevård just nu befinner sig i?Anf. 140 Inrikesminister ():Herr talman! Självfallet är jag beredd att diskuteramed samtliga partier i om hur vi skall klaraden kommunala sektorn. Men jag är tveksam till omdetta innefattar kd. Ni var i den förra regeringen medom att dra ned på den kommunala sektorn med 7miljarder. Ni skall samarbeta med ett parti efter 1998års val som vill dra 7,7 miljarder ytterligare från denhär sektorn. Ser vi till den kommun kom-mer ifrån, nämligen , innebär det 17 miljo-ner mindre för om den regeringspolitik nivill ställa er bakom skulle genomföras.Mats har stått här och talat sig varm förvård, omsorg och utbildning. Jag delar den uppfatt-ningen. Men skillnaden är att och Socialde-mokraterna gör något konkret. Ni skall samarbetamed ett parti som gör precis tvärtom. Om det fanns enelitserie i politiskt hyckleri skulle kd antagligen ledaden.Anf. 141 () replik:Herr talman! Det skulle i så fall vara knivskarpkonkurrens i den serien.Inrikesministern svarade inte på min fråga. Hållerhan med om att kompletteringspropositionen, där detbestämdes att egenavgifterna skall höjas med 3 %under den här mandatperioden, innebär att kommu-nerna förlorar inte 7 miljarder utan 9 miljarder kro-nor? Håller han med om att socialbidragen på grundav sänkta ersättningsnivåer ökar med 2 miljarderkronor? Håller han med om att åtgärderna i tillväxt-propositionen leder till att kommuners och landstingsmöjligheter att ge en god vård och omsorg i praktikenminskas med ytterligare 3,4 miljarder? Håller hanmed om dessa saker? Eller håller han fast vid bildenatt det bara handlar om att 7 miljarder drogs in underförra mandatperioden och att situationen under denhär perioden har varit oförändrad?Inrikesministern säger att bidragen är ett uttryckför sektorns totala utrymme i ekonomin. Detta omnågot är hyckleri! Det är ju så att mellan 18 och 20miljarder kronor försvinner under denna mandatperi-od som ett resultat av er politik.Anf. 142 Inrikesminister ():Herr talman! Det är på grund av socialdemokratinsoch framgångsrika budgetsanering somsamhället nu har en sådan ekonomisk styrka att vi kanföra en debatt i denna kammare om hur mycket vi ärberedda att stödja kommunsektorn med. Hade vi förtden debatten , när vi höll på medbudgetsaneringen efter de ekonomiska excesser somMats var ansvarig för, hade vi säkert fått reak-tioner på både penningmarknad och kronkurs. Men nuhar vi sanerat statsfinanserna. har vi en ekonomiskstyrka, och har vi en tillväxt. Det är t.o.m. fyrafinansinstitut som har skrivit upp den framtida tillväx-ten utöver det som finns i basalternativet i finanspla-nen.Allt detta gör det möjligt för oss att satsa på kom-munsektorn. Det här är faktiskt grunden för en fram-gångsrik politik för kommunsektorn. Den grunden äratt vi har varit framgångsrika i saneringen av statsfi-nanserna.Anf. 143 () re-plik:Herr talman! Inrikesministern sade ordagrant såhär: Det som skedde iform av effektivisering och produktivitetsförbättringhos kommunerna kommer inte att kunna upprepas.Lägg märke till den ansatsen! Vi har en kom-munminister som på förhand utdömer kommuners ochlandstings möjligheter att söka effektivare verksam-hetsformer och åstadkomma en fortsatt produktivitets-förbättring. Man brukar ibland säga att det man trorskall ske kommer också att ske. Och det är klart, harman en regering och en kommunminister som anseratt de här möjligheterna är uttömda kommer det för-modligen att infrias.Inrikesministern fortsätter att bolla med siffror omhur de moderata besparingarna skulle påverka enskil-da kommuner. Efter att ha varit åhörare till den härdebatten borde inrikesministern ha insett att det är fel.Det är den uteblivna ekonomiska tillväxten i landetsom påverkar kommunernas ekonomi. Det räcker inteatt hälla statsbidrag på dem; det som kan klara kom-munernas problem är att vi har en uthållig ekonomisktillväxt i det här landet.Slutligen vill jag ställa en fråga till kommunminis-tern: Föreligger det eller föreligger det inte ett rege-ringsbeslut om en återbetalningsgaranti till kommu-nerna när det gäller de 2,6 miljarderna? Jag vill hatydligt besked: Föreligger det eller föreligger det inteett regeringsbeslut i det ärendet?Anf. 144 Inrikesminister ():Herr talman! har det försvunnit117 000 jobb inom kommun- och landstingssektorn.Uppsägningarna har varit väldigt få. Man har klaratsituationen genom en produktivitetshöjning, en effek-tivisering. När jag bedömer de framtida behoven föratt klara kvaliteten i vården, äldreomsorgen och ut-bildningen kan jag inte se att det finns möjlighet atteffektivisera så där förfärligt mycket mer. Snararekommer vi att behöva göra allt vi kan för att behålladen personal som finns i den offentliga sektorn ikommuner och landsting . Vi måste också vidtaåtgärder för att få in ungdomar i den offentliga sek-torn.Vad vill är tvärtom att dra ned denytterligare. Ni pekar på svårigheterna. läg-ger ni fram förslag om att dra in ytterligare pengarfrån denna sektor. Den kommun ifrån, , skulle med Socialdemokra-ternas och förslag tillföras 37 miljoner. Menmed ert förslag försvinner 133 miljoner för Uppsala.Åk hem och förklara det, och tala också om för kom-munalmännen hur de skall klara att plocka bort de133 miljonerna från omsorg, vård och utbildning -just det som ni i själva verket vill att de skall värna!Det är en politik som fullkomligt rasar samman.Sedan har jag sagt att och Socialdemokra-terna har gjort en politisk deklaration där vi garanterarde 2,6 miljarderna. Skulle den situationen inträffa -vilket den inte kommer att göra; jag bedömer snarareatt den framtida tillväxten kommer att bli större - atttillväxten inte tillåter detta kommer och So-cialdemokraterna med ett förslag till riksdag.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Då tolkar jag inrikesministerns svarsom att det inte föreligger något regeringsbeslut i dethär ärendet, och det gör det ju inte heller. Likväl harfinansministern skrivit ett brev hit till kammaren somsvar på fråga som omdet förelåg ett sådant regeringsbeslut. Men det hadevarit allvarligt om det hade förelegat ett beslut, för dåhade det fattats utan att man hade haft ett bemyndi-gande från riksdagen.Det är intressant att konstatera att , när han håller på med sin sifferexercis om hurdetta slår för enskilda kommuner, räknar som omkommunerna annars skulle ha varit återbetalnings-skyldiga för de här pengarna. får regeringen be-stämma sig: Tror den att det är ekonomisk tillväxt ilandet som motiverar de här extrapengarna, eller trorden det inte?I tror jag att människor begriper att det ärden ekonomiska tillväxten i landet som avgör hurmycket pengar kommunerna kommer att ha, inte frå-gan om exakt hur mycket statsbidrag som kommer attutgå. Därför kan man möjligen säga att det är meranmärkningsvärt när inrikesministern nu gör ett utta-lande om att han inte tilltror kommuner och landstingatt kunna effektivisera och söka nya verksamhetsfor-mer och på det viset få en bättre verksamhet för med-borgarna. Han tror tydligen bara att det är de ned-skärningar i servicen som man kan göra som leder tillkostnadsbesparingar. Det är i så fall mycket allvarligt,men det är ju vad vi har sett ute i kommu-nerna under de här två åren: De socialdemokratiskakommunledningarna arbetar på det sättet och täpperdärmed till möjligheterna för de nya alternativen inomvård och omsorg att komma fram.Herr talman! Jag vill trots dessa kanske något bes-ka ord till regeringen önska både inrikesministern,kammarens ledamöter och tjänstemännen en god juloch ett gott nytt år!Anf. 146 Inrikesminister ():Herr talman! tycker att det ärintressant att förirra sig i en formell debatt, och jagförstår det. När det gäller politiken för kommun- ochlandstingssektorn är ju inte bara tomhän-ta, de vill ju också rycka ifrån kommuner och lands-ting det som de har svårigheter att klara . Det ärju den bistra sanningen.Den bistra sanningen för är dessutom att37 extra miljoner är tillgängliga budget,men om hade fått som om han hadevelat hade Uppsalamoderaterna gått hem och rycktundan 133 miljoner för . Jag tror att männi-skorna i begriper detta kristallklart. De fattaratt om man tar 133 miljoner från får detkonsekvenser för vård, omsorg och utbildning. Det ärden moderata politiken. Låt oss hoppas att den aldrigfår prövas i verkligheten, för människornas skull ute ikommunerna.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag har med anledning av vad inri-kesministern har sagt här två frågor.Vi har en väldigt hög arbetslöshet, och arbetslös-het kostar pengar. Här går kommuner och lands-ting på knä, man har i praktiken an-ställningsstopp och man anställer inte folk. Det komen som visar att ommänniskor i stället för att gå arbetslösa skulle få jobbinom vård och omsorg så skulle mellanskillnaden ipengar räknat, alltså kostnaden för det offentliga, varaväldigt liten, i vissa fall obefintlig, beroende på vilkenåtgärd som den arbetslöse eventuellt finns i.Med anledning av det måste man fråga sig varförinte regeringen tar detta till sig och ser till så att manför över medel från arbetsmarknadspolitiken tillkommunsektorn. På det sättet kan man klara en bättrevård och omsorg och slippa tvinga folk att gå i arbets-löshet där de inte kan göra någon nytta.Den andra frågan gäller momssystemet för kom-muner och landsting. Jag har Landstingsförbundetssenaste ekonomiska rapport som kom i går i minhand. Av den framgår det att man räknar med attförlora på det här momssystemet.När vi fattade beslut i om det skulle detvara neutralt. Det skulle vara ett nollsummespel. Mendet visar sig att man i räknarmed att tappa 343 miljoner på det här. Manfår alltså mindre i statsbidrag än vad man betalar in imomsavgift i det här systemet. Det är väl ändå fel?Jag skulle vilja ha en kommentar till det.Anf. 148 Inrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att har enpoäng i det första han säger. Vi kan konstatera att allaprognoser tydligt visar att vi 1998 har en budget ibalans. Då har vi alltså en budget i balans som finan-sierar den alltför höga arbetslösheten. Det är vi över-ens om. Då kan man ställa sig frågan: Använder vi dåstatens pengar, som vi alla är med och levererar in, påett förnuftigt sätt? Det tycker jag att det finns all an-ledning att titta litet närmare på, och det ingår i detberedningsarbete som pågår i förhur vi skall hantera kommun- och landstingssektorn isamband med förslag i vår.När det gäller den andra frågan, om momsen, harjag ingen som helst möjlighet att ge ett svar påden frågan. Det är inte jag som hanterar skattefrågor-na i regeringen, och jag har heller ingen saklig ut-gångspunkt för att över huvud taget ge mig in i dendiskussionen. Men jag skall ta den till mig och ta denmed mig tillbaka, och så får vi fundera på det där.Anf. 149 () replik:Herr talman! Det var ju positivt att inrikesminis-tern tar med sig detta med momsen, för det stämmerinte med det beslut som vi fattade här i ochmed texten i det betänkande som antogs från finansut-skottet i den här frågan. Detta skall vara ett nollsum-mespel. är ju rätt mycket pengarför landstingen.Arbetslösheten är akut hög , och det här är enfråga som har lyfts fram gång på gång . Varför betala för arbetslöshet och samtidigtvidta åtgärder som höjda egenavgifter som utarmarskatteunderlaget för kommunsektorn och landstingen,så att man där tvingas till anställningsstopp? Det blirkanske inte så ofta fråga om att avskeda, för manutnyttjar naturlig avgång och anställningsstopp, mendetta leder ju till att ungdomsarbetslösheten blir väl-digt hög och att arbetsmarknaden drabbas av stelhet.Regeringen har ju stramat åt mot kommuner ochlandsting genom att höja egenavgifterna. planerarman att höja egenavgifterna igen med ytterli-gare en procentenhet och året därpå med ytterligareen procentenhet. Det här innebär att man tappar ytter-ligare ute i kommuner och landsting. Är det då interimligt att man kompenseras för detta?Anf. 150 Inrikesminister ():Herr talman! Vi har gjort ett enormt arbete för attfå ordning och reda i ekonomi. Vi har ocksåunder den period då vi har sanerat statsfinansernamed 126 miljarder hållit statsbidragen till kommuner-na oförändrade på nominell nivå. Skulle man viljaskämta till det kan man till och med säga att de harblivit mer värda eftersom vi nu har deflation, men denär väl en engångsföreteelse, så den skall vi inte räknain. Men vi har ändå en oerhört låg inflation som göratt statsbidragen faktiskt också realt ligger på en oför-ändrad nivå. Det tycker jag är en fantastisk insatssamtidigt som vi har gjort en sådan stor budgetsane-ring.Som sade här har det ibudgetsaneringen blivit en del indirekta effekter förkommunsektorn, men även kommunsektorn har fåttvara med och bidra för att vi skall få denna styrka ivår ekonomi.Anf. 151 () replik:Herr talman! Kommunminister att när vi åter har möjlighet skall vi satsa mer påvård, omsorg osv. Jag vill då ställa frågan: När är när?Jag behöver inget årtal, men något kriterium så att vihär i kammaren får reda på det: När är när? Annars ärdetta ju en meningslös utsaga.Jag vill också fråga: Bör det jobba fler eller färre ikommunerna? Det går att svara på det. Såvitt jagförstår kommer det med den socialdemokratiska poli-tiken att arbeta färre i kommunerna. Det kanske är såatt säga en icke önskvärd effekt av er politik, men ärdet inte så? Vad anser statsrådet i denna fråga?En tredje fråga är: Är det inte rimligt att ge demjag i denna debatt har kallat en chans attkunna söka arbete i den offentliga sektorn? Det härbetyder inte nödvändigtvis att det blir fler anställda,men det blir en föryngring, en dynamik och en ut-veckling i den offentliga sektorn.Är det inte rimligt, det jag säger, ? Har någon annan mening änvad jag har är det viktigt att klargöra det.Jag tror att orsaken till att kommunerna i så mångafall har anställningsstopp är det balanskrav som stats-rådet har utfärdat, statsrådet. Annars hade man klaratdet och inte behövt ha de hårda förbuden mot nyan-ställnigar. Statsrådet sade att vi nu har klarat ett"förbud" mot uppsägningar, men det betyder bara attde anställda i genomsnitt blir äldre och äldre i kom-munsektorn.Anf. 152 Inrikesminister ():Herr talman! frågar när vi skallsatsa mer på vård, omsorg osv. Jag vill återigen sägaatt vi , genom att vi har ordning på finan-ser, har möjlighet att diskutera prioriteringar. Priori-teringarna är givna för mig. Har vi ett utrymme är detverksamheter framför transfereringar som skall priori-teras, men det skall beredas i sedvanlig ordning. Vårpropositionen är väl enlämplig proposition när det gäller den frågan.Om vi hade kommit med indika-tioner på att vi skulle släppa i väg tre miljarder tillkommun- och landstingssektorn är jag inte övertygadom att vi hade kunnat göra det utan reaktion på pen-ning- och räntemarknaden och utan att det fått effek-ter på kronan. Men kunde vi göra detta, och detvar ett bevis på den ekonomiska styrka som Sverigenu har.Vad gäller balanskravet måste vi väl vara överensom att det inte är någon lämplig utveckling i kommu-ner och landsting att låna till drift. Då är vi ju tillbaksi en tingens ordning som har varit så fördärvlig förnationalstaten . Man skall väl ha ordning ochreda även i sina kommunala böcker.En fråga gällde anställningar. Jag tror att det somkommer att kräva mer personal är äldreomsorgen. Föratt klarar det rekryteringsbehov som finns inom äldre-omsorgen är det inte otänkbart att man får föra överen del av den personal som kommer att bli överbliveni sjukvården till äldreomsorgen.Sedan tror jag också att vi bör försöka hitta lös-ningar så att vi får in ungdomarna i den offentligasektorn, för vi behöver en litet annorlunda ålders-struktur.Anf. 153 () replik:Herr talman! Som jag tolkar det säger statsrådetatt vi bör tillåta nyanställningar i den offentliga kom-munala sektorn. Det är ett positivt besked. Jag sökerinte strid för stridens egen skull. Jag tackar för detbeskedet om jag uppfattade det rätt, vilket jag i ochför sig är något osäker på.Jag frågar när vi skall satsa mer på vård, omsorgosv. Då säger statsrådet att det blir när vi har ett ut-rymme. Det är inte svar på frågan. Är det dags när vihar fått balans i statens offentliga finanser och när viinte lånar? Är det dags att ge resurser till detta om vislipper låna 10 miljarder?Herr talman! Jag vet inte hur lång talartid jag har.Det är korta repliker. Jag vill passa på , mitt irepliken, att även önska statsrådet en god röd jul. Jagönskar också alla i kammaren en väldigt god ochfridfull jul. Jag kan lova er att julfriden för Vänster-partiets del inte kommer att vara fram till påska. Såfort vi samlas igen kommer vi att ta upp en debatt,såsom jag nu gör med statsrådet.När skall vi satsa mer på vård och omsorg? Kanvi, när vi slipper låna 10 miljarder, ge pengar tillkommunerna så att vi slipper avskeda folk och så attvi kan börja nyanställa så att vi kan trygga kärnverk-samheten på riktigt?Statsrådet säger att man har gått en lång marschmed . Man har fotvandrat - ellermiljarder - tillsammans. Ni bytte vandringspartnerefter . De sista 12 fick ni hjälp av en annanvandringspartner. Så stod ni där och tyckte att ni hadegått lång väg tillsammans. Men det var nigick tillsammans! Så imponerande var inte den ge-mensamma färden.Detta är oerhört viktigt, statsrådet. När skall visatsa mer på vård och omsorg och börja nyanställa?Nämn ett fast kriterium! Ni kan nämna sysselsättning-en, och ni kan nämna EMU:s konvergensvillkor, mendetta överskrider vi med råge. När blir det? Blir detnär vi slipper låna i den offentliga statliga ekonomin?Ge oss ett fast kriterium, så att vi har någonting atthålla oss till.Anf. 154 Inrikesminister ():Herr talman! Det har jag gjort i dennakammare. bör ha noterat det. LarsBäckström har naturligtvis fri tolkningsrätt vad gällerdet jag har sagt, men vad jag har sagt kommer attframgå i protokollet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Statsskuldsräntor m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU4Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop.1996/97:1 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Avgiften till Europeiska gemenskapenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU5Avgiften till Europeiska gemenskapen (prop.1996/97:1 delvis)Anf. 155 ():Herr talman! Vi har vad gäller detta betänkandeinget annat yrkande än bifall till de moment som finnsdär.Det är klart att utgiften på 20,5 miljarder till Eu-ropeiska unionen i slutändan belastar svenska hushålloch företag. gör givetvis varor dyrare. Vi har nut.o.m. fått erfara smuggling via , som kan hållalägre tullar. De momsbaserade avgifterna drabbarnaturligtvis i slutändan svenska hushåll, och avgiftenbaserad på bruttonationalinkomsten likaså.Vi löste detta på en rad olika sätt: genom att höjaarbetsgivaravgifter, genom att höja moms på portooch servering, genom att höja fastighetsskatten, ge-nom att minska avdragen för pensionsförsäkringaroch genom diverse miljöskatter.Tillsammans utgör utgifterna på 2,5 miljarder enbelastning på i genomsnitt per per-son i vårt land. Åtagandebemyndigandena för åren -97 och -98 blir 21,5 respektive 22,5 miljarder. Då ärvi uppe i per person. För en fyrper-sonersfamilj handlar det alltså om ungefär 10 000 kr.Att döma av löftena som uttalades före folkom-röstningen skulle i stort sett gåjämnt upp, med tanke på den rabatt vi fick. har detvisat sig att detta återflöde till stora delar inte harfungerat, åtminstone inte när det gäller strukturfon-derna. I mitt län, , uppger man att mycketlitet i praktiken har kunnat betalas ut från dessastrukturfonder . Det måste inte bara varafel på den europeiska unionen i det avseendet, efter-som man i har klarat återflödet av de pengarsom man har skickat in.Naturligtvis finns det också kostnader för statsby-råkratins arbete med EU-frågan. Resorna fram ochtillbaka till och andra europeiska städer harnaturligtvis svällt ganska mycket. Nationella resurserbinds upp för att vi skall kunna få ut bidrag från deolika fonderna.Herr talman! Om de ledamöter och de partier somhar en annan inställning till unionen kommer i majori-tet vid val är det möjligt att man i enlighetmed vad har sagt i en motion börjar seöver möjligheterna till en annan samarbetsform änmedlemskap i den europeiska unionen för Sverigesvidkommande. Men som fördraget nu är utformat harvi ingen annan möjlighet än att yrkabifall till det föreliggande förslaget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Sammanställning av tilläggsbudget hösten1996FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU19Sammanställning av tilläggsbudget hösten 1996Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutFiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och fi-nansförvaltningMom. 1 (anslagen under utgiftsområde 1997)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:21 för res. 117 för res. 2287 avstod24 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:179 för utskottet20 för res. 1126 avstod24 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 25 c, 2 fpFör res.