prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Det äralltså inte rimligt att skall acceptera den härtypen av hantering från sida.Fru talman! Så kommer vi till den lilla, lilla delsom kanske är litet positiv. Det gäller de skrivningarsom gjorts om fiskevården. Visserligen har inte vi iVänsterpartiet fått stöd för de ökade anslag till fiske-vården vi krävt - och det har vi gjort därför att vi vetatt ökade medel behövs - men utskottet har i alla fallgjort ett tillkännagivande att regeringen skall åter-komma till med en samlad redovisning avnödvändiga fiskevårdsåtgärder och förslag om hur deskall finansieras. Vi i delar denna upp-fattning. I vår motion har vi tidigare anvisat vägar atthitta denna finansiering, och jag hoppas att departe-mentet tar till sig detta.Fru talman! Jag skall litet kort beröra rennäringen,som också berörs i betänkandet. har ettförslag som handlar om prisstödet, och att det inteskall sänkas. Den minskade slakten gör att man skullekunna behålla ett oförändrat prisstöd per kilo renköttutan att det skulle belasta budgetramen, menar . Det var dock inte majoritetens uppfattningatt man kunde göra på det sättet, och förslaget av-slogs. Jag vill dock påpeka att det är minoch uppfattning att man skulle kunnabehålla ett oförändrat prisstöd.När det gäller ersättningen för viltskador har dettaunder resans gång så att säga blivit överspelat, efter-som det nu är uppenbart att inte kommer attfå den medfinansiering från EU som var tänkt frånbörjan. Det intressanta är att det då plötsligt finnspengar i kassakista någon-stans. Det skulle vara intressant att veta hur mycketpengar som finns i den där hemliga lådan. Jag undrarom vet om det finns mer pengar därsom vi eventuellt skulle kunna använda.Som har tagits upp har haftett förslag om viltskadorna som innebär att man skullekunna få ersättning även för tamdjur. Detta finns medi den utredning och det krav på en samlad rovdjur-spolitik som skall komma. Hoppas bara att det gårtillräckligt fort.Fru talman! Jag skall avsluta med att kort ta upplitet grand om skogen. Den nya skogsvårdslagen harmedfört en hel del problem och bekymmer under sinaförsta år. skall den utvärderas , 1997.Vänsterpartiet har i andra sammanhang krävt en tidi-gareläggning av utvärderingen. Stora problem finnsnär det gäller röjning, och man skulle t.ex. kunnaanvända arbetsmarknadsmedel för att tillsammansmed näringen stimulera och få i gång en röjning. Detskulle dessutom bidra till att skapa jobb. Vänsterpar-tiet har inte fått gehör för förslaget i betänkandet,vilket är beklagligt.På samma sätt tycker vi i att manskulle kräva en samordning av skogsbilvägsbyggandet- av miljöskäl. Eftersom det inte finns något ekono-miskt incitament bygger varje skogsägare sinegen skogsbilväg. Det finns ingen samordning, ochdetta skapar ett större problem än man skulle ha omman samordnade det hela.Fru talman! Vi i står naturligtvisbakom samtliga reservationer vi har undertecknat,men av tidsskäl - och i vissa fall därför att andrapartier har yrkat bifall - nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationerna 5 och 9.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! pratade mycket omNorrlandsjordbrukets bekymmer. Det finns naturligt-vis väldigt mycket att säga om det. När det gäller detsärskilda stödet till fjälljordbruket delar jag hennesuppfattning - det vore väldigt bra om det kundekomma till stånd. Utan tvekan finns möjligheter tilldet inom ramen för de pengar som finns.Jag vet att jordbruksministern är intresserad avdet. Hon har dessutom fått dessa planer.I övrigt är det som redovisadeatt den omläggning av stödet som skedde från ettprisstöd till att i större utsträckning vara ett direktstödär ett bekymmer för dem som har en väldigt intensivproduktion. Det är dock en fördel för dem som har enmindre intensiv produktion.Här tycker jag att gör en kul-lerbytta. Å ena sidan talar hon om att vi skall ha ettsystem med mindre intensivt jordbruk. villhon ha ett stödsystem som favoriserar den andra ty-pen. Detta går inte riktigt ihop. Men jag delar MaggiMikaelssons uppfattning att det är ett bekymmer idagsläget. Men det stora bekymret för jordbruket ärinte EU-stöden, utan det är att marknaden intepallar och att vi har bekymmer när det gäller kött,fläsk och ägg. En del av dem skulle regeringen kunnagöra någonting åt, men inte alla.Maggi talade mycket om reservation 4om de regionala stöden. Hon sade att det är bråttom.När vi justerade betänkandet i utskottet fick vi eninformation om att direktiv var på väg till en sådanutredning. Denna reservation är som jag ser det enöverloppsgärning. Om vi skulle följa reservationenborde egentligen direktiven dras tillbaka. Vi skulle dåfå vänta tills direktiv ges till regeringen, och då förse-nar vi handläggningen i stället för att skynda på den.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag får tacka för stödet till Norrland-sjordbruket. Jag tror att många tycker att det är bra,men nog är det litet sent påkommet. Det hade varitbra om vi fått den diskussionen i utskottet. Då kanskevi t.ex. hade kunnat få en lösning på frågan omfjälljordbruket. Det är bra att det stödet kommer, mendet är synd att det kommer först i dag.När det gäller frågan om de olika stödformernabetydde den nedskärning av det nationella stödet somCentern och Socialdemokraterna gjorde för ett och etthalvt år sedan att en del av de direkta stöden förNorrlandsjordbruket, t.ex. transportstödet för köttpro-dukter, försvann, och också flera andra stöd. Detta harnaturligtvis fått konsekvenser för möjligheterna förNorrlandsbönderna att överleva.När det gäller reservation 4 om en utvärderingtycker jag att det är bra med en översyn. Men denborde komma mycket fortare. Man måste ta ett hel-hetsgrepp just på Norrlandsdelen och se på konsek-venserna. Man har t.ex. inte möjligheter attutnyttja stöden fullt ut, beroende på att det som ärunikt för Norrlandsjordbruket inte finns med i stö-dordningarna. Det har man helt enkelt missat. Dethandlar om sådana saker som raningar och översil-ningsängar som man inte kan få stöd för mensom är ett mycket typiskt norrländskt och inlandssättatt bedriva jordburk.Jag vore glad om jordbruksministern funderade pådetta. Men funderar man på frågorna,och sedan blir det inte mycket mer.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas också att det blir någon-ting av stödet till fjälljordbruket. Det tror jag nogfinns förutsättningar för. Det är relativt litet pengardet handlar om. Det är viktigt att behålla den härverksamheten i dessa bygder, annars dör de.Generellt sett får Norrlandsjordbruket ungefär likamycket i statligt stöd nu som . Det var viktigt iförhandlingarna, och det lyckades få igenom.Det var en bedrift bara det. var annorlun-da, och har på den här punkten ett undantagför det nationella stödet som vi faktiskt fick till stånd.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det är förvisso en sanning med modi-fikation, om man nu drar ner LFA-stödet med moti-veringen att man inte har kunnat betala ut det. Omman inte har fått ut sina delar av det nationella stödetbetyder det trots allt att man inte har levt upp till detgamla målet att man skall få full kompensation.Sedan är det självklart att det blir övergångs-problem också för Norrlandsjordbruket när man skallbyta mellan olika stödformer. Så är det. Men en delav det som är unikt för det norrländska jordbruket harinte tillvaratagits i de förhandlingar som har gjorts iBryssel eller i de regelsystem som har upprättats. Detär beklagligt, och det ser vi konsekvenserna av.Anf. 17 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller mångaolika saker. Jag skall också uppehålla mig vid litetskilda delar.I år har 8 300 lantbrukare provat på att odla eko-logiskt. Det är oerhört positivt. Det visar att Sverigekanske ändå är på väg åt rätt håll. Det innebär att 162hektar har odlats ekologiskt. Det är av denodlade arealen. Det är en bit kvar till det målSveriges regering har satt upp, men det har ändå gåttframåt.Av dessa jordbrukare är ansluta till och säljer KRAV-produkter. Vi fårhoppas att många av andra 8 300 jordbruksföretagenockså lägger om helt, ansluter sig tillKRAV-organisationen och börjar att producera eko-logiskt även till oss konsumenter. Det finns en alltstörre efterfrågan på KRAV-odlade produkter, vilketär mycket positivt.T.o.m. inom äggbranschen börjar nu efterfrågankomma, trots att prisskillnaden där än så länge ganskastor. Vi har tre stora äggproducenter som producerarekologiska ägg, och två nya som kommer att sättaigång . Dessutom finns ett antal somligger i startgroparna och gärna skulle vilja ställa omoch släppa ut hönsen.Miljöpartiet hade gärna sett att vi hade kunnat ut-öka ramen med 50 svenska miljoner och därmedockså med 50 EU-miljoner för att öka stödet till denekologiska odlingen. I och med den översyn som nusker hoppas vi att detta kanske kan bli en verklighetframöver. Vi menar att detta är en jordbruksform somvi måste stödja.Det finns också annat som är positivt i detta be-tänkande. Vallstödet har tillkommit. harhela tiden krävt ett stöd till . Vi tror mycket påekonomiska styrmedel. Tittar man på EU:s jordbruks-politik kan man se hur snabbt ekonomiska styrmedelkan slå igenom.I och med att t.ex. spannmål och lin har höga eko-nomiska stöd har också produktionen av de produk-terna ökat rejält, medan t.ex. de låga stöden för valloch raps har gjort att arealen med vall och raps harsjunkit. Ekonomiska styrmedel kan alltså få en ome-delbar effekt, vilket vi anser att man också skall ut-nyttja i många sammanhang.Vi vill dock att vallstödet skall få en miljöprofil.Nu tar vi pengar från miljöstöd. Vi menar att man närdet gäller vallstödet skall se till att det odlats på ettekologiskt riktigt sätt. Vi menar därför att det måstefinnas möjligheter att ha olika stödnivåer om man inteutnyttjar konstgödsel och inte använder kemiska be-kämpningsmedel.Tyvärr är det så i vallodlingen - som ävenMaggi har sagt - att både bekämpnings-medel och konstgödsel används i stor omfattning.Många vallodlare bryter t.ex. sina med Ro-undup. Att göra detta inom ett miljöstöd känns heltfel. Vi vill att det vallstöd som kommer till skall ha enmiljöprofil. Är det så att alla inte vill att det skall varaen miljöprofil menar vi att det skall finnas olikastödnivåer.Vi är också litet förvånade över att 50 miljoner tastill vallstöd från projekt för hållbar utveckling. harvi förstått att när miljöministern talar om projekt förhållbar utveckling är det fortfarande fråga om 1 mil-jard. Är det så att man har lånat 50 miljoner ur ansla-get för projekt för hållbar utveckling och att de peng-arna kommer att återställas senare? Det får vi intenågot svar på. Det antyds inte någonstans i vare sigpropositionen eller betänkandet att pengarna skallåterställas till projekt för hållbar utveckling. Men detkanske är så.Det talas mycket om biologisk mångfald. gör linjetaxering av fågel.Man har märkt en tendenstill alltmer minskad biologisk mångfald i jordbruk-slandskapet. I den rapport som man kommit med i årvisas att var tredje sädesärla har försvunnit, mer änhälften av antalet tofsvipor och ladusvalor är borta,och t.ex. rapphönsen är långt färre än vad de har varit.Den här utvecklingen har gått fort.Det är en klart nedåtgående trend för många av dearter som är beroende av jordbrukslandskapet. Dettyder på att det finns någonting i den konventionellaodlingen som inte gynnar utan snarare missgynnardessa arter. Det finns inget givet samband mellan denbiologiska mångfalden och det öppna landskapet. Detöppna landskapet måste också ha biologiska kvaliteterför att den biologiska mångfalden skall kunna finnasdär. Här påverkar användningen av konstgödsel ochbekämpningsmedel den biologiska mångfalden rejält.Det kan många lantbrukare som bedriver ekologisktjordbruk berätta om. När man går över från konven-tionell odling till ekologisk odling ökar också denbiologiska mångfalden.Det blir inte bara många fler växter, utan ocksåfler insekter, som fjärilar. Man får även tillbaka vissafågelarter som inte har funnits.Det är egentligen ganska naturligt när vi tänkerefter. Bekämpningsmedlen är ju till för att slå ut väx-ter och insekter. Slår man ut växter och insekter harman därmed också stört den näringsväv som är såviktig för att arter skall finnas kvar. Då finns det inteunderlag för t.ex. insektsätare att finnas kvar. Då finnsinte heller det mikroliv i jorden som behövs för attinsekter skall kunna finnas där.Vi måste alltså börja fundera över hur vi skall fåett öppet landskap där de biologiska värdena ocksåbevaras. Det har vi nämligen inte i dag.Det är t.o.m. så att ornitologer säger att det i daginte finns något som helst landskapstänkande inomjordbruket. Man slår larm i sin senaste årsbok om attjordbrukslandskapet utarmas. Det är något som vimåste ta oss en rejäl funderare över.Ett öppet landskap kan ju faktiskt vara en öken -en biologisk öken. Om det är det som vi är på väg motinom det konventionella lantbruket - då håller detkonventionella lantbruket på att göra oss betydligtmer biologiskt fattiga än vad vi måste vara. Vi måstealltså vara ödmjuka, titta på siffrorna och fundera påhur man gör för att det här inte skall ske.Det finns en liten, otäck misstanke hos många omatt det finns en koppling till de lågdospreparat somanvänds och som egentligen borde heta höggift-spreparat. Man säger att den mängd bekämpningsme-del som används inom jordbruket har minskat tillhälften. Men man glömmer att också säga att dagensbekämpningsmedel är mycket giftigare än de gamlavar. De bryts ned på ett sådant sätt att nedbrytnings-produkterna finns i så små mängder att de är omöjligaatt analysera. Det börjar komma alltfler indikationerpå att de här preparaten är mycket otäcka. De anlag-ras, de blir kvar och de har metaboliter som iblandpåminner om enzymer och hormoner. Så det är inteenbart av godo att mängden bekämpningsmedel harhalverats eftersom preparaten är så hemskt giftiga.Det finns också annat som inger oro. Det gäller debestämmelser vi har i fråga om landskapsvårdandeåtgärder. Vad gällde de gamla NOLA-stöden fannsdet ett rejält samtal mellan och lantbru-karna. Man tittade på vilka biologiska värden somskulle sparas, och utifrån det bestämde man sedanhur skötselprogrammen skulle se ut.I de skötselprogram som har gjorthar det blivit lite fyrkantigt. slår man faktisktundan benen för den biologiska mångfald som bevara. Det gäller t.ex. de gotländska ängena.Det gäller också vissa alkärr där det finns krav på attskogen skall avverkas i stället för att bevaras, och detgäller framför allt i Norrland.Det här måste ses över. Vi måste få ett landskaps-stöd som faktiskt gör det möjligt att bevara en biolo-gisk mångfald. Många lantbrukare söker inte stöd , därför att man har en kunskap om de värden somfinns. Man vill inte söka stöd. Gör man det tvingasman att vidta åtgärder som man vet kommer att mins-ka den biologiska mångfalden.Därför hälsar vi den översyn som skall ske medglädje, och vi hoppas att även de här avarterna skallrättas till. Vi hoppas också att det stöd för bevarandeav många äldre värdefulla kulturväxter som ärför litet skall öka så att växterna kan finnas kvar.I det här betänkandet tar man också upp rovdjur-spolitiken. Vi i menar att det är angelägetmed en samsyn inom rovdjurspolitiken. Vi vet att detsystem som infördes , ett nytt er-sättningssystem för rovdjursrivna renar i ,inte fungerar om inte penganivån är den rätta. Detfungerar framför allt inte om vi inte har inventeringarvarje år.Miljöpartiet har drivit frågan om pengar till inven-teringar mycket hårt. Vi kan med glädje konstatera attregeringen nu säger att man skall återkomma till riks-dagen i vårpropositionen med de pengar som saknas ioch med att man inte får igenom förslaget i Bryssel.Man lägger då också på 5 miljoner till inventeringen.Det är förvånande att utskottet inte anser att regering-en skall återkomma om man skulle misslyckas. Vi ärdärför glada att regeringen har en annan syn än vadutskottet har. Därför återkommer regeringen när maninte har lyckats få pengarna.Den inventering som gjordes under vårvintern1996 har blivit mycket kritiserad. Efter den invente-ringen har man nu föreslagit att 98 lodjur och järvar itre järvlyor skall få jagas.Det finns många som hävdar att den utförda linje-inventeringen gjordes ganska snabbt, att den i mångafall inte är riktig och att de siffror man har fått fram äralldeles för höga. Därför är det viktigt med en rejälinventering . Då kan vi se om siffrorna varhöga eller inte.Vi måste också fundera på om vi skall ha varg irenbetesland. funderar man på att skjuta den endavargfamilj som har etablerat sig i renbetesland. Är deten framsynt rovdjurspolitik? Visar den att vi menarallvar med att vi skall ha en biologisk mångfald i helalandet?Vi från anser inte det. Vi anser att detär oerhört viktigt att de här frågorna diskuteras. Där-för skulle vi också vilja att regeringen återkommer tillden här kammaren för diskussion när man har tagitfram en rovdjurspolitik. Tyvärr har vi inte fått gehörför det, och har därför uttryckt det i en reservation.En annan sak som tas upp i betänkandet är be-strålning av kryddor. Vi i anser inte attSverige skall börja bestråla livsmedel. Vi anser attden utvecklingen inte för något gott med sig. I mångaländer bestrålas inte bara kryddor utan också andralivsmedel som t.ex. skaldjur och kyckling.Det finns två skäl till att bestråla. Det ena är vill bli av med bakterier, vilket innebär att maninte behöver vara så noga med hållbarheten. Det and-ra är att man vill kunna köpa partier även om man intesäkert vet om någon del innehåller sjukdomsalstrandelivsmedel.Vi menar att genom en god livsmedelshygien i deländer som producerar livsmedel kan man komma tillrätta med det här. Det kan också starta en utveckling it.ex. många som producerar kryddor.Vi anser att vi absolut inte skall ge oss in i be-strålning av livsmedel. Börjar vi med kryddor finnsdet risk för att andra livsmedel följer. Det är ocksåbetecknande att det inte står "kryddor" i regeringensförslag utan "vissa livsmedel". Naturligtvis är kryddorvissa livsmedel. Men det finns också mycket annatutöver kryddor som är vissa livsmedel - faktiskt detmesta.Jag vill verkligen fråga regeringspartiet: Menarman allvar med det här? Menar man kryddor, punktslut, eller har man använt "vissa livsmedel" just för attöppna möjligheterna för annat?Vi har också en reservation som handlar om gen-manipulerad soja. Vi menar att den utveckling medgenmanipulerade organismer som vi står inför ärmycket farlig. Vi får organismer som aldrig har fun-nits i naturen tidigare och som kan sprida sina genertill organismer som påminner om dem. Det kan fåförödande konsekvenser. Vi menar att på det härområdet leker mänskligheten med något vars konsek-venser vi inte kan förutse. Även det har vi utvecklat ien reservation.Vi har flera anslag som ligger över ramen. anslå ytterligare 35 miljoner till avbytarverksam-het. Det handlar om kvinnojobb i glesbygd. Förmånga av kvinnorna är det arbetslöshet som gäller omman inte har jobb. Därför anser vi att det är oerhörtviktigt att se till att de här arbetena finns kvar. Detanser vi också därför att många av mjölkböndernaframför allt på små och medelstora gårdar iblandbehöver den avlösning som avbytarverksamhetenerbjuder.Vi finansierar detta genom ökade miljöavgifter påhandelsgödselbekämpningsmedel. Vi menar nämligenatt svenska matproducenter inte skall konkurrera påsamma villkor som gäller i övriga EU. De skall istället konkurrera genom att producera spetslivsmedelnär det gäller kvaliteten. Vi menar att ochsvenska bönder har en unik möjlighet att skapa efter-frågan på svenska produkter just genom att visa att viinte producerar på samma sätt utan på ett bättre sätt.Genom att höja miljöavgifterna skapar vi ett be-tydligt större utrymme. Man kan hämta hem 1,2 mil-jarder om man höjer bekämpningsmedelavgifternaoch gödselmedelavgifterna på det sätt som Miljöpar-tiet föreslår. Då skulle man också kunna minskakadmiumhalten i jordarna.Miljöpartiet står naturligtvis bakom alla reserva-tioner vi har skrivit under. Jag vill för tids vinnandeyrka bifall till reservationerna nr 13, 15 och 18. Jagvill också säga att kommer att stödjareservation nr 4.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag har en fråga när det gäller be-strålning av kryddor. Jag kan hålla med om att det kanske inte är en bra metod. Men al-ternativet som finns är inte heller bra. I daganvänder man etylenoxid som bevisligen är cancero-gent.Jag skulle vilja fråga och Miljö-partiet: Vill ni förbjuda etylenoxid, och hur skall mani så fall hantera frågan?Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Det här har varit det gängse argumen-tet. I varje land som har börjat med bestrålning av mathar man pratat om etylenoxid.Naturligtvis anser vi att etylenoxid skall undvikasi möjligaste mån. Men den skall inte ersättas medbestrålning. Gör man det får man inte i gång denutveckling som behövs i många länder som produce-rar kryddor. Vi behöver se till att de får en hygieniskhantering av sina kryddor.Det finns många kryddimportörer som menar attdet varken behövs etylenoxidbehandling eller be-strålning. De vet nämligen att deras leverantörer le-vererar fullgoda produkter och att det inte har flugit infåglar eller sprungit råttor över kryddorna medan detorkade. Det måste vara lösningen på problemet.Dessutom innebär det att de länder som produce-rar kryddor och som inte har råd med bestrålningockså får bättre livsmedel för sina egna invånare.Det skall ju inte vara så vi i i-länderna skapar ossen lyxmetod och därmed ser till att blirkvar på livsmedelshygienisk nivå som vi själva inteskulle acceptera.Dessutom börjar det finnas alltfler som producerarfärska kryddor i växthus, . Det ärockså en växande bransch och en nisch för mångajordbrukare som vi hälsar med glädje.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra att detfinns färska svenska kryddor att köpa i . Be-strålning av kryddor handlar ju om de kryddor somman inte kan värma upp. Det är ju genom upp-hettning som man kan bli kvitt de eventuella giftrestersom finns.Jag tycker att det kan vara en poäng att de kryddorsom bestrålas skall märkas. Jag kan som konsumentvälja bort dessa kryddor. De kryddor som är behand-lade med etylenoxid kan jag inte välja bort eftersomjag inte vet vilka de är . För min egen del tyckerjag att detta är ett mycket bra sätt att få i gång enordentlig konsumentrörelse och konsumentupplysningså att vi som konsumenter kan välja bort de bestråladekryddorna. Jag kommer inte att köpa sådana. Jag troratt det är väldigt många som kommer att undvika detnär det finns en etikett på kryddpåsen som visar attden är bestrålad. Jag tycker att det kan vara en poäng.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Bestrålning är ett oerhört enkelt ochbilligt sätt för många mindre nogräknade livsme-delsleverantörer att hantera livsmedel. Man behöverinte vara så noga med hur man blandar partier. Manbehöver inte vara så noga med att partierna är färska.Man kan vänta till priset blir det rätta osv. Vi menaratt vi inte skall gynna detta. Detta är någonting sommånga livsmedelsjättar hälsar med glädje. Faktum äratt det finns inget land som inte har börjat just medkryddor. De har skyllt på det som man nu även skyllerpå i Sverige.Just genom att den här utvecklingen skapas serman inte till att höja livsmedelshygienen i u-länderna.Det är ett förödande sätt att hantera livsmedel. Vi vetatt bestrålningen gör att livsmedlen får en sämrekvalitet. De är äldre. Bestrålningen innebär t.ex. attdubbelbindningar i fetter slås sönder, vilket i sin turinnebär att vi får fler mättade fetter. Vi får alltså ensämre kvalitet på livsmedlen.Vi menar att bestrålning av kryddor bara är inkör-sporten. Det innebär också att det inte kommer i gången utveckling av kryddhanteringen i . Dettycker vi är mycket beklagligt. Växterna i sig innehål-ler ju inga sjukdomsalstrande bakterier, utan det berorpå att det har sprungit råttor på dem eller flugit fåglaröver dem. Det handlar om hanteringen av livsmedlenunder beredningen. Det finns möjligheter att slippabestrålningen genom en bättre hantering.Anf. 22 () replik:Fru talman! talar på som omvärldens undergång skulle vara mycket nära förestå-ende.