prot · GK0940 · 1996-12-06 00:00:00 — Eller värjer ni er emot att den aktualiseras avhelt andra aktörer än dem som ni tänkte er som mål-grupp, av socialdemokratiska kommunalpolitiker istället för kritstrecksrandiga direktörer som röker fetacigarrer?Jag kan förstå att det krävs en närmare analys in-nan statsrådet kan lämna besked om vilka åtgärdersom rimligen bör vidtas för att stävja den här typen avförfarande. Denna analys får dock inte dras i lång-bänk. Det brådskar, bl.a. därför att det som pågårär politikernas bidrag till en förödande uppluckring avden allmänna samhällsmoralen.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag välkomnar i kampen mot den ekonomiska brottslig-heten. Det vore välkommet om i allmän-het i kammaren intog en tuffare attityd mot ekono-misk brottslighet. Det handlar inte minst om före-tagsklimatet här i landet, att vi får ett rättvist ochkonkurrensneutralt system som verkligen sätter stoppför många av de ekobrott som begås i dag.Jag kan inte underlåta att konstatera att ChristelAnderberg nu intar en helt annan hållning än vad hongjorde när den här frågan debatterades och röstadesom här i kammaren . verkar detsom att tycker att skatteflyktsla-gen är en lag som skall tillämpas på oacceptabla age-randen. Men i kammaren röstade hon emot. Kanskehåller på att svänga i den här frågan. Vikommer att få ytterligare tillfällen att diskutera skat-teflyktslagen och generalklausulen när regeringenlägger fram sin proposition i vår. Jag hoppas att mo-deraterna då ställer sig bakom den lagstiftningen.Vi genomför en rad åtgärder som är avsedda attmotverka skattebrott, ekonomiska brott och den typenav brottslighet. Det skall inrättas en ekobrottsmyndig-het. Vi kommer att lägga fram förslag om ett nyttrevisionsförfarande och inrättandet av en skattekrimi-nal. Jag hoppas verkligen att ställer upppå detta förslag. Det skall bli intressant att se vad somhänder när det blir dags att fatta beslut i kammaren.Anf. 33 ():Fru talman! Jag kan försäkra statsrådet att om detfinns något parti som verkligen är intresserat av attbekämpa den ekonomiska brottsligheten så är detModerata samlingspartiet, och detta av många olikaskäl. Skillnaden är att vi försöker att göra det i hand-ling medan ni ägnar er åt det som förefaller varamycket tom retorik.Det är alldeles riktigt att jag röstade emot ettåterinförande av skatteflyktslagen. Jag skall inte hellersticka under stol med att jag tycker att det vore pikantom socialdemokraterna föll på eget grepp. Men nufinns den här lagen och då skall den också efterlevasav alla, inte minst av politiker.Jag vågar inte svara för Moderata samlingspartietsofficiella linje i den här frågan, men för min egen delkan jag säga att den senaste månadens händelser hargjort att jag i ganska stor utsträckning har omvärderatvärdet av en skatteflyktslag. Jag kan förmodligentänka mig att stötta en sådan i stora stycken så längesom den inte äventyrar rättssäkerheten.Men det får inte bli fråga om tom retorik. Manmåste ha en enhetlig linje. Jag skall läsa upp valdastycken ur en debattartikel. Den har skrivits av detsocialdemokratiska kommunalrådet i kommunEva Kungsmark tillsammans med energibolagetsstyrelseordförande , vänsterpartist. Deskriver i den 16 oktober:För att undvika att betala ca 1,5 miljoner i skatt tillstaten föreslår kommunstyrelsen att fullmäktige beslu-tar att bilda en kommunkoncern innehållande såvälkommunen som de kommunala bolagen. tycker inte att kommunen skall ägna sig åt skat-teplanering, och det kan man ju respektera. Tyvärr ärkommunen i en sådan ekonomiska situation att varjekrona som vi slipper betala till kan vianvända inom skolan, barn- och äldreomsorgen. Föross är det valet lätt: inte en krona i onödan till Stock-holm.Jag häpnade när jag läste den här artikeln. Jaghoppas att statsrådet tar avstånd från sådana uttalan-den från ledande socialdemokrater. ,som omnämns i artikeln, var tidigare en tung ledandesocialdemokratisk politiker. Han har hoppat av allasina politiska uppdrag i protest mot arbetarrörelsensnya klipparmoral. Och han är inte den ende. De tunga,gamla och erfarna socialdemokraterna hoppar nu avpå löpande band av samma skäl. Detta är mycketbekymmersamt. Det är inte fråga om några nybörjareinom politiken som hoppar av i , utan vi åderlåtspå mycket kommunalpolitisk kompetens. I och för sigär det sunt att dessa hedersmän tar avstånd från någotsom de betraktar som helt främmande och - lagligteller ej - som strider mot arbetarrörelsens grundläg-gande ideal.Jag är mycket intresserad av att höra vad statsrådethar för syn på den här frågan.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Det är mycket intressent att höraChristel säga att hon har omvärderat bety-delsen av en skatteflyktslag. Jag hoppas verkligen atthon har fått sitt parti med sig. Men när ni vann valet1991 och rev upp den skatteflyktslag som då gälldegick det förlorade i kampen mot den eko-nomiska brottsligheten. har det gått och nubörjar vår argumentation tränga igenom. Det är tydligtatt har börjat att stödja en skatte-flyktslag. Man lämnar den ganska dåliga argumenta-tion som har legat bakom motståndet mot en skatte-flyktslag. inser ni att det behövs en sådan lag, somhar en viktig preventiv effekt och är en viktig del avlagstiftningen.Regeringen kommer att lägga fram en propositionom den slutliga versionen av skatteflyktslagen i vår.Då hoppas jag verkligen att ställer upppå den.Jag har varit mycket tydlig i mitt interpellations-svar i fråga om vad regeringen anser vara acceptabelteller inte när det gäller kommunernas hantering avden här typen av frågor.Anf. 35 ():Fru talman! Det smärtar mig mycket att behövasäga att statsrådet har alldeles fel. Skatteflyktslagenhar inte tillämpats en enda gång. Om bara åklagare,poliser och domstolar får tillräckliga resurser klararde kampen mot den ekonomiska brottsligheten utansådana här klausuler.Men finns skatteflyktslagen, och då skall denefterlevas av alla, inklusive socialdemokratiska kom-munalpolitiker.Jag tog i går upp den här frågan med socialdemo-kraten som leder er interna etik-grupp. Vi var överens om att detta nog kunde varanågonting för etikgruppen att se över. Men det är intetillräckligt. Läget är nu så allvarligt att det krävs kraft-fulla åtgärder från regeringen för att man skall kunnaåterföra kommunalpolitikerna ute i landet till det sommed rimlig tolkning kan anses ligga inom den kom-munala kompetensen.Kommunpolitiker, liksom alla andra politiker,skall utöva sin makt under lagarna, inte vid sidan omdem. De skall definitivt inte vara så maktfullkomligaatt de anser sig kunna sätta sig över lagarna. Om intevi politiker själva respekterar det rättsliga system somvi har i landet, hur skall vi då kunna kräva att någonannan skall kunna respektera samma rättsregler?Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är litet svårt att upp-fatta vilken den moderata linjen är i skatteflyktsfrå-gan. är inte tydlig när det gällerom hon stöder skatteflyktslagen eller inte.Jag och är helt överens om detoacceptabla med den typ av skatteplanering som kanförekomma i ett antal kommuner. Men när det gällerfrågan om skatteflyktslagen hoppas jag att Modera-terna kan göra en omvärdering. Det är väl inte barakommunerna som ni riktar ett intresse mot? Det finnsen ekonomisk brottslighet i som behöverhanteras med både resurser till de ansvariga myndig-heterna och en lagstiftning som gör det möjligt attförhindra den här typen av brottslighet.Tyvärr har inte varit ett parti som harbidragit till den typen av lagstiftning, tvärtom. Närman i regeringsställning har haft chansen och har haften riksdagsmajoritet att luta sig emot, har man passatpå att avskaffa den typen av lagstiftning. Men dettakanske är inledningen till en ny syn från Moderaterna.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:89 om för-bud av röd dieselAnf. 37 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta i anledning av förbudet motanvändning av röd dieselolja i svenska fordon.Bakgrunden till fråga är den änd-ring i lagen, 1994:1776, om skatt på energi, som träd-de i kraft och som innebär enutvidgning av förbudet mot att använda märkta olje-produkter i motordrivna fordon till att omfatta ävenolja som är märkt enligt finska föreskrifter, s.k. rödolja. Enligt gemenskapsrättens huvudregel skallbränsle beskattas i den medlemsstat där det förbrukas.Medlemskapet i EU medförde en omfattande gräns-handel av röd olja, särskilt i de norra delarna av Sve-rige. Endast i undantagsfall betalades svensk skatt vidinköpen i enlighet med gällande svenska skattebe-stämmelser, som grundar sig på gemenskapsrätten.Införandet av förbudet mot röd olja var därför nöd-vändigt för att stävja skatteundandragandet.Olja beskattas olika i såväl som i Finlandberoende på användningsområde. System med märk-ning av de lågbeskattade oljeprodukterna tillämpas ibåda länderna för att skattemässigt skilja på olja medskilda användningsområden. I används enkombination av märk- och färgämnen i sådan mängdatt oljan får en grön färg, medan den finska reglering-en medför att den där lågbeskattade oljan är rödmärkt.Motsvarande regler gäller i princip i samtliga andraEU-medlemsstater. Däremot förekommer det tillsatserav olika typer av märk- och färgämnen.Ett arbete pågår inom EU i syfte att harmoniserahanteringen av märkt olja så till vida att en specifikblandning av märk- och färgämnen, en s.k. Euromar-ker, skall väljas ut. Avsikten är att denna Euromarkerskall användas i samtliga medlemsstater för att skiljamellan hög- och lågbeskattad olja. Den svenska åt-gärden, att även förbjuda användning av rödmärktolja, står således i överensstämmelse med de strävan-den som pågår inom EU. I viss mån finns det dockskillnader mellan medlemsstaterna i fråga om an-vändningsområdet för den lågbeskattade oljan. Desvenska reglerna innebär att lågbeskattad olja endastfår användas för uppvärmning, medan andra med-lemsstater även tillåter att lågbeskattad olja används ivissa motordrivna fordon. Jag anser att vi från svensksida bör sträva efter enighet inom unionen i dennafråga och att således en harmonisering bör uppnås omi vilka fall den lågbeskattade, euromärkta, oljan skallanvändas i medlemsstaterna.Frågan om de svenska märkningsreglernas bety-delse för tillämplig skattesats ses överinom . Innan detta arbete är slut-fört är jag inte beredd att lämna besked om i vad månregeringen kommer att lämna förslag till lagändringari frågan.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaretpå min interpellation. Jag kan inte påstå att jag är fulltnöjd med svaret, men det andas ändå en vilja ocheftersträvan att nå enighet mellan EU:s medlemssta-ter.Som jag har angivit i min interpellation, är be-folkningen på ömse sidor om den svensk-finska grän-sen minst sagt upprörd över förbudet av röd diesel. ITornedalen känner man sig grundlurad av alla osssom pläderade för ett svenskt medlemskap i ochden inre marknadens fördelar. Hindren för fri rörlig-het av varor, personer, tjänster och kapital mellanmedlemsländerna skulle avskaffas. Den svenska sär-lagstiftningen har i stället skapat fler och högre hinderän vad som gällde före EU-medlemskapet. Jag förstårderas upprördhet och delar deras uppfattning, efter-som samma lagstiftning inte gäller på ömse sidor omgränsen.Statsrådet säger i svaret att enligt gemenskapsrät-tens huvudregel skall bränsle beskattas i den med-lemsstat där det förbrukas. Det kan så vara, men dettagäller nu ett förbud. Även om man ser till beskatt-ningen, finns det ändå vissa skiljelinjer.I regeringens proposition 1994/95:19, del 1, somutgjorde underlag för vårt medlemskap, står det underrubriken punktskatter: För alkohol, tobak och minera-loljor får länderna tillämpa högre skattesatser än denbeslutade miniminivån. Högre skattesatser begränsasdock av att i princip alla införselrestriktioner slopasvad gäller privatpersoners införsel av varor som in-köpts beskattade i ett annat EU-land.Detta innebär, enligt min uppfattning, att privat-personers, i bil eller reservdunkar, medhavda dieselskall undantas från förbudet.Ett annat och kanske ännu större problem är skill-naden mellan och lagstiftning närdet gäller arbetsredskap, bl.a. traktorer och entrepre-nadmaskiner. Det är uppenbart att detta strider motEU:s konkurrensregler och är diskriminerande, iförsta hand för svenska entreprenörer, men det gällergivetvis också finska entreprenörer. I artikel 7 står detbl.a. att under lika och ostörda konkurrensförhållan-den skall man på den gemensamma marknaden kunnahandla och byta tjänster, arbeta, investera och produ-cera och därigenom främja gemenskapens mål. Jaghoppas att statsrådet noterar att det står "skall" ochinte "bör".I artikel 6 står det att regler som är så utformade,att de måste leda till en mindre gynnsam behandlingav det som härrör från ett annat land är öppet diskri-minerande, även om de inte är direkt knutna till natio-nalitetskriteriet.Enligt min uppfattning strider förbudet i detta av-seende både mot den inre marknadens principer ochmot konkurrensreglerna. Låt mig visa på några faktis-ka exempel där både hinder och konkurrensbegräns-ning har förekommit.Den svenska entreprenör som bor vid gränsen kaninte konkurrera på samma villkor som den finländskeentreprenören, eftersom prisskillnaden är så stor. Enfinsk skogsentreprenör kan avverka och sälja timmertill ett svenskt sågverk till ett väsentligt lägre pris änden svenska. Det har också förekommit att gränsöver-skridanden har diskriminerat företag. Därför är detviktigt att en förändring kommer till stånd. Är detrimligt, statsrådet, att ha en lagstiftning som får såda-na här konsekvenser? Vad säger statsrådet till deföretagare som känner sig diskriminerade?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner väl till upprördheten överoch kritiken kring just dessa frågor i . Jaghar ju själv rötter i och vet att mångamänniskor där är upprörda.Men grunden för denna fråga är naturligtvis detsvenska intresset av att upprätthålla våra skatteintäk-ter för att kunna använda dem till viktiga välfärdsom-råden - välfärdsområden som naturligtvis också ärviktiga i . Det handlar om kommunernasinsatser på äldreomsorgens område, socialförsäk-ringssystemen och mycket annat.Det är ingen tvekan om att har rätt att ta utskatt på det sätt som vi gör. Grundproblemet är natur-ligtvis att det finns en icke-harmonisering mellanSverige och när det gäller på vilka typer avområden man får använda den lågbeskattade dieseln.Den som för privat ändamål för in motorbränsletill från ett annat , är skyldig att beta-la svensk skatt för bränslet. Om bränsle förs in tillSverige från annat för att användas för annatän privat ändamål, är det den som för in och tar emotleverans av bränsle som är skyldig att betala skatt iSverige. Orsaken till detta är naturligtvis att vi annarsskulle få ett mycket stort skatteundandragande. Dethar varit orsaken till att regering och riksdag har age-rat i den här frågan.Det finns så klart inget intresse av att skapa svåraproblem i samlevnaden i ett område som ,där människor lever väldigt nära varandra trots att vihar en landgräns. Den väg vi bör gå är just harmoni-sering inom och mellan EU-länderna när det gäller påvilka typer av områden man får välja att använda denlågbeskattade dieseln.Anf. 40 ():Fru talman! Jag kan mycket väl förstå att det härhar med skatteintäkter att göra, och att man skallupprätthålla dessa för att klara ekonomin i Sverige.Men det är inte bra när det diskriminerar vissa. Det ärdet man vill komma åt. Det måste till någon form avförändring.I det förra interpellationssvaret pratade ju statsrå-det om ett rättvist och konkurrensneutralt system. Detär det jag ute efter. Det kan inte vara så att man värde-rar det här på olika sätt. Det är naturligt att befolk-ningen i gör jämförelser med den danskaölimporten. I det fallet gick ju regeringen snabbt utoch sänkte skatten på vårt svenska starköl för att för-hindra en alltför stor handel från . Om detskall ske en likabehandling av svenska medborgare,bör regeringen därför antingen släppa handeln medolja fri eller förändra skattesatsen. Med nuvarandeförbud diskrimineras medborgarna i norra ,framför allt i Tornedalen.Nog har jag förstått att statsrådet inser de negativakonsekvenser som har uppstått. Därför borde intedetta lämnas utan åtgärd, utan någonting måste för-ändras. Man kan ju inte vänta på det som statsrådetframförde, och som jag också tycker är rimligt, alltsåatt det blir en harmonisering och att man kommeröverens om skattesatsen för både den lågbeskattadeoch den högbeskattade oljan så att det blir lika i allaEU:s medlemsstater. Innan man kommer fram till detbeslutet, hinner det ju gå . Under den tiden ärdet svårt för i första hand entreprenörer och företagareatt klara den konkurrensbegränsning som finns.Jag skulle kunna ta fram ytterligare ett exempel påhur det kan vara. När en finländsk entreprenör skullereparera sin traktor i en svensk verkstad, blev hanstoppad vid gränsen för att han hade röd diesel i tan-ke. Han kunde alltså inte fara över med trasig traktorför att reparera den en gång! Sådana konsekvensermåste man på något sätt komma åt. Det får inte varapå det sättet.En finländsk jordbrukare, som brukade le-verera ved till en svensk, skulle köra med sin traktoroch släpvagn över gränsen. Han blev stoppad, ochhan hotas nu av en straffavgift på . Sådantmåste man klara av tidigare, det går inte att vänta påden harmonisering som kanske kan komma om någraår.Jag tycker att det är viktigt, statsrådet, att ge bådemig och tornedalingarna ett positivt besked i dag.Avskaffa det här förbudet eller gör någon förändringnär det gäller skattesatsen eller, och kanske framförallt, se till att vi får lika lagstiftning i och iFinland!Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Vi arbetar för att få en harmoniseringav reglerna med systemet med Euromarker och helstockså med samma syn på vilken typ av verksamhetsom skall få använda den lågbeskattade oljan.Är man villig att sänka skatter på många områden- även här - och ta konsekvenserna av vad det inne-bär i välfärdspolitiken, är det naturligtvis lätt att lösaden här typen av problem. förespråkar judrastiskt sänkta skatter på många områden. Jag ochregeringen vill upprätthålla en välfärdspolitik och ettgott välfärdssamhälle. Det är inte minst viktigt förområden som . Då måste vi också se till attvi kan ta in de skatteintäkter som krävs för att upp-rätthålla denna politik.När det gäller konkurrensneutraliteten är det na-turligtvis så att man bör ha blankdiesel i sina fordonom man skall fara över gränsen på det här sättet. Detgäller oberoende av om det är en finsk eller en svensktraktor som åker över gränsen.Det är klart att det här skapar praktiska problem,det förstår ju jag också. Men att bara avskaffa förbu-det skulle innebära skatteintäktsbortfall för staten -och minskad välfärd. Den lösning vi bör eftersträva äratt harmonisera reglerna för att komma undan den typav praktiska problem som kan finnas i gränsområdenai på den svenska och på den finska sidan.Anf. 42 ():Fru talman! Det tar säkert innan det blirklart med någon harmonisering. Därför är det viktigtatt göra någonting nu med tanke på alla de konsek-venser jag här har redovisat.Sedan säger statsrådet att det alltid går att lösadetta om man är villig att sänka skatter - åtminstonehar sådana förslag. Visst finns det områ-den där det är möjligt. Jag kan också tänka mig att detfinns möjligheter att förändra det här så att konsek-venserna blir likvärdiga med en bibehållen skatt ochäven om skattesatsen ändras.Men låt mig säga att det inte bara är detta dethandlar om. Framför allt handlar det om att regering-en kunde gå ut och sänka skatten på starköl och ta inpengar på annat sätt. Men när det gäller inorra delen av och den röda finska dieseln såkan man inte göra någon förändring, eller man villinte göra det. Ändå andades statsrådet om att de ne-gativa konkurrensförhållanden som råder i är ett problem. Då skulle jag vilja fråga: Kanjag tyda det på så sätt att statsrådet är villig att göraden här förändringen och i så fall när?Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller frågan om ölbeskatt-ningen är parallellen väldigt dålig. Det har väldigtlitet med varandra att göra. När det gäller införsel avöl mellan och , har ju ettundantag från EU-förhandlingarna om att man får förain öl utan att det beläggs med punktskatter iSverige. Det är den mycket stora kvoten som harinneburit att vi har fått en väldig handel med öl mel-lan och - framför allt i en riktningnaturligtvis, eftersom har så oerhört mycketlägre ölpriser än Sverige.Det hotar ju alkoholpolitiken i hela landet. Natur-ligtvis är det så i , där Systembolagetsäljer allt mindre starköl och där alltmer av ölhandelnsker över sundet. Det hotar naturligtvis också skattein-täkter, men den viktigaste delen är ju socialpolitisk.Vi är efter hand tvungna att överge den svenska alko-holpolitiken med Systembolaget som monopolförsäl-jare när vi har så stora kvoter i handeln med omvärl-den. Det har väldigt litet att göra med oljeproblemati-ken uppe i Tornedalen.Det handlar också om en miljöfråga, det nämnerinte alls. Det är klart att den här typenav skatteskillnader, med en högbeskattad diesel förmotorfordon, innebär ju en strävan efter att se till attvi alla hushållar med de begränsade resurserna. Vikan faktiskt använda skatteinstrumentet som ett mil-jöpolitiskt styrmedel. Att sänka skatterna på den härtypen av transporter innebär ju ett bakslag i miljöpo-litiken och mer användning av motorfordon och diese-lolja. Det tycker inte jag är en särskilt bra utveckling.Här handlar det framför allt om att se till att vi har ettsystem som är harmoniserat mellan EU-länderna, attvi har ett gemensamt markörsystem och att vi så långtmöjligt har gemensamma regler.Överläggningen var härmed avslutad.9 § RemissdebattFöredrogsProposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning förframtida transporterAnf. 44 ():Herr talman! Jag har med anledning av proposi-tion 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtidatransporter som remitteras till trafikutskottetbegärt ordet.Motionstiden för propositionen löper ut den 20december, men behandlingen i utskottet kommer attske först eftersom trafikutskottet har haft sittsista sammanträde . Detta innebär att dennaviktiga proposition riskerar att hamna i skymundan,och att beslutar om åtaganden på samman-lagt utanatt saken egentligen debatterats förrän allt redan ärfärdigt. Man kan visserligen påstå att det i viss månredan är färdigt, dvs. att oppositionens möjligheter attförändra någon del av infrastrukturinriktningen förframtida transporter är små, med tanke på att Centernnu gjort upp med Socialdemokraterna. Jag återkom-mer till denna uppgörelse om en liten stund.Herr talman! Jag var först rädd att jag skulle få fö-ra en remissdebatt med mig själv, så jag är glad attfler personer har kommit till. Ju större och öppnaredebatten är i ett sådant här pass stort åtagande frånstaten desto ansvarsfullare utformat blir förhopp-ningsvis beslutet.Jag skall vara ärlig och rättvis. Regeringens pro-position visar faktiskt på en politisk förändring i tra-fikpolitiken. Trafikpolitiken är något som Miljöpartiettidigare mycket hårt kritiserat Socialdemokraterna för.Miljöpartiet har menat att trafikpolitiken mer utmärktsav att Socialdemokraterna vill eftersträva samordningoch tillgodoseende av de högljuddaste intressenterna.Det har inte funnits någon verklig politisk vision.I denna proposition har regeringens bedömninggrundat sig på en förändrad analys av infrastrukturin-vesteringarnas betydelse. Större ansvar och delaktig-het föreslås till regionerna och länen själva. Upprust-ning värderas högre än tidigare, vilket vi i Miljöpar-tiet stöder i den mån att vi exempelvis anser det klartmotiverat att särskilt rikta resurser till att snabbt åter-ställa tjälskadade vägar. Men några frågetecken åter-står.