prot · GJ0969 · 1996-03-14 00:00:00 — 33 Näringsminister ()Herr talman! Också det Per nu säger är kor-rekt. Ursprungsbidraget var , och om bidragethade legat kvar på den nivån hade pengarna räcktlängre. Men det var som höjde procentsat-sen till 35 %.KyrkoavgiftenAnf. 34 ()Herr talman! I riksdagsdebatten den 8 decemberförra året i samband med stat-kyrka-beslutet påtaladejag i anslutning till en motion det märkliga i den kon-struktion som uppstår om genom lag före-skriver att medlemsavgiften till efterrelationsändringen helt skall grundas på inkomst avtjänst och vara proportionell mot den inkomsten utantak. Det blir egendomligt om kyrkan själv inte skullekunna bestämma om kyrkoavgiftens konstruktion, ochde här reglerna blir särskilt orimliga om de ocksåskall gälla för frikyrkosamfunden, som vill ha upp-bördshjälp med sina medlemsavgifter.Jag uppfattade det kyrkoministern sade i debattensom att hon var positiv till att skulleutreda möjligheten att införa en uppbördshjälp tillSvenska kyrkan och samfunden som skulle vara obe-roende av de nuvarande reglerna i kommunalskattela-gen. Jag har hört rykten om att Riksskatteverketinte har fått något annat uppdrag än att utreda en upp-bördshjälp som enbart grundas på medlemsav-gift/kyrkoavgift som är proportionell mot inkomst avtjänst utan tak.Om så är fallet vill jag fråga kyrkoministern: har kyrkoministern inte effektuerat det som jaguppfattade som ett löfte under debatten den 8 decem-ber?Anf. 35 Civilminister ()Herr talman! Jag kan inte erinra mig debatten såexakt som gör. Det som har skett äratt har fått ett uppdrag, och mankommer att redovisa hur man skall hantera detta vidKyrka-stat-delegationens första sammanträde den 11april. Det är ett tillfälle för bl.a. partierna, som ju harrepresentanter i Kyrka-stat-delegationen, att ställafrågor så att det kan skapas klarhet på den här punk-ten.Detta handlar om ett utredningsuppdrag. Nästasteg blir att ta politisk ställning till de förslag somRiksskatteverket eventuellt kommer att lägga fram ifrågan.Anf. 36 ()Herr talman! Enligt protokollet sade jag vid denhär debatten: "Jag tror att det är viktigt att man i såfall låter , kanske även andra, räknapå vad det egentligen kostar att erbjuda den här upp-bördshjälpen. Det är nog en felsyn om man tror attden hjälpen bara kan ske på ett billigt sätt om man harkommunalskattelagens regler i botten på systemet. "Kyrkoministern svarade då helt kort: "Detta kommerockså att bli uppdrag. "Jag menar att det är väldigt viktigt att nu ser på de olika möjligheter som föreligger,så att man inte blir låst vid ett system som innebär attSvenska kyrkan och frikyrkosamfunden måste ha enavgift som helt och hållet följer inkomst av tjänst utantak. Jag kan här bara nämna att kapitalinkomster ellermotsvarande i så fall skulle ligga helt utanför syste-met. Jag tror att det är viktigt att kyrkoministern sertill att utreder även alternativen. Ärministern villig att tillse detta?Anf. 37 Civilminister ()Herr talman! Jag kommer att ta upp den här fråganvid Kyrka-stat-delegationens första sammanträde den11 april.BosnienAnf. 38 ()Herr talman! besökte Bosnien i . Jag vill fråga honom vilka slutsatser han drarefter sin rundresa i landet och vilka eventuella kon-sekvenser det kan få för fortsatta bistånd tillBosnien.Anf. 39 Statsrådet ()Herr talman! Var och en av oss som besöker Bos-nien blir påmind om att vi lever i ett tudelat ,att det finns två - ett fredligt och ett krigiskt.Varenda by har tydliga spår av terror. Det är en resa iterrorns landskap man gör där, och man kan inte blioptimist efter att ha besökt landet. finnsdet stora byar och samhällen som lever isolerade frånvatten, elektricitet, värme och kommunikationer pågrund av att de är enklaver, isolerade öar, omgivna aven annan etnisk grupp. Det verkar som om inte ledar-na är mogna för fred, fastän folken hungrar efter det-ta.Ett av de svåraste problemen som jag ser det ärDaytonavtalet, som är , de-valveras . Det finns inte en chans att leva upptill några av de väsentliga slutsatserna i avtalet. Detgäller bl.a. flyktingarna. Av de 2 eller 3 miljonerflyktingar som skall komma hem igen räknar man iDaytonavtalet med att 800 000 skall få komma hem iår. Detta är fullkomligt omöjligt. Det finns inga hematt återvända till. Det finns inga skolor att skickabarnen till. Stora områden är kraftigt minerade.Det andra problemet har beröringspunkter med detförsta. Flyktingarna är inte dummare än att de väntarför att se vad som kommer att hända när de främman-de militära styrkorna, som är en fredsfaktor, drarsig tillbaka . Där är en slutsats som ärviktig för det internationella samfundet som harinvesterat så mycket politiskt, ekonomiskt, humanitärtosv. Vad skall hända när tiden går ut ? Vadkommer hända med freden? Har man hunnit över-brygga decennier av hat på denna korta tid? Det ärfullkomligt otroligt. Därför måste vi börja tänka påtiden efter IFOR-styrkan. hindras detta av attamerikanerna har valkampanj, men vi européer måstebörja tänka, agera och förbereda.För svenskt vidkommande betyder det att vi skallfortsätta den stora insats som vi gör ekonomiskt, hu-manitärt och militärt med civilpolis osv., men ocksåförbereda återkomsten för flyktingar. Det som behövsoch efterfrågas där nere i första hand är utbildad per-sonal - lärare, arkitekter, ingenjörer, stadsplanerare.Då får vi planera tillsammans. Jag har diskussionermed om hur vi bäst skall kunna gagnaett återvändande.Anf. 40 ()Herr talman! Jag tror att också träf-fade under sitt besök i . KommerSverige att lämna särskilt stöd till hans arbetsinsatser?Jag har förstått av information att det är svårigheteribland vad gäller hans arbete där nere. Kommer Sve-rige att bidra på något särskilt sätt till den uppgiften?Anf. 41 Statsrådet ()Herr talman! har en oerhört svår upp-gift. Det finns ett inbyggt problem i ,nämligen en skiljelinje mellan den militära insatsen,som löper väl men tar slut, och den civila åter-uppbyggnaden. Freden hänger mycket på att denlyckas. Där finns en skiljelinje. Man kan se hur mili-tär personal står och tittar på när olika människortrakasseras. De har inte rätt att ingripa. Man kan se attmilitär personal inte ingriper när missionarbetar, t.ex. med att föra fram grupper för förhand-lingar mellan olika etniska grupper.Därför måste vi stödja det som nu vill,dvs. att IFOR-styrkorna - militärerna - skall samarbe-ta mer konkret. Man skall vidga mandatet med dencivila missionen. Det är det ena.Det andra är att jag under besöket från Sverigessida gav sex tjänster som han kan användatill sitt sekretariat på strategiska poster.Anf. 42 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre . Vari ligger stötestenen - det störstaproblemet - när det gäller det utökade mandatet förden militära delen?Anf. 43 Statsrådet ()Herr talman! Det är två delar. Den ena är att manskall ha något slags militär eller annan trovärdig när-varo efter att IFOR-mandatet går ut . Jagtror att det är nödvändigt. Det måste man diskuteraäven om det är amerikansk valkampanj.Det andra är att har skrivit till NATO:sgeneralsekreterare och givit konkretaförslag om hur det civila och det militära skall samar-beta kraftigare, framför allt med tanke på de stundan-de valen, så att man kan medverka till att de genom-förs korrekt. Det kräver en förändring av mandatet.Jag har skickat meddelande genom EU-nätet omatt vi från vår sida stöder den höge representantenCarl Bildts synpunkter om att man måste ha ett när-mare samarbete mellan det militära och det civila.Anf. 44 ()Herr talman! Jag vill tacka för det svaret. Jagtycker nog ändå inte att svarar på fråganom han har gjort någon analys av vari den politiskaproblematiken kan ligga. Ligger den i presi-dentvalskampanj, eller handlar det om ekonomiskafrågor eller om en rädsla från vissa staters sida för attdet skall bli ett mångårigt engagemang i Bosnienpro-blematiken?Anf. 45 Statsrådet ()Herr talman! Avgörande är naturligtvis männi-skornas egen vilja och förmåga i regionen. Vi utanförkan ju bara bidra på något sätt. Det har att göra medledarskapet, där jag tycker att det finns stora brister.Folket vill ha fred.Samtidigt måste vi européer tänka på ett egenansvaroch på hur vi på ett kraftfullare sätt kan göranågonting. Jag tror inte att det finns någon oenighetpå den europeiska sidan. Det finns några problem iförhållande till amerikanerna i fråga om hur mycketdet skall kosta, och så har vi det amerikanska valet.Men det måste vi se bortom. Det brinner en eld därborta som vi måste vara med och släcka.Märkning av livsmedelAnf. 46 ()Herr talman! När man diskuterar genteknikfrågor-na intar frågan om märkning av livsmedel en alldelesspeciell roll. Det beror på att människor kräver att fåveta innehållet i produkter, särskilt när de känner vissoro för en del substanser. Frågan var uppe i Europa-parlamentet . Man fattade ettganska luddigt beslut. Den svenska gentekniknämn-den har varit avvisande till en generell märkning avlivsmedel.Jag skulle vilja fråga justitieministern vilken rege-ringens nuvarande ståndpunkt är i denna fråga och omhur och var man kommer driva den i EU-samarbetet.Anf. 47 Civilminister ()Herr talman! Egentligen är det jordbruksminis-terns fråga, men om jag får ge ett mycket allmänt svarvill jag säga att jag som konsumentminister och jord-bruksministern i EU-sammanhang kommer att fortsät-ta driva märkningsfrågorna. Det handlar självfalletockså om genteknikmärkning.Vi vet att det har förekommit en hel del semina-rieverksamhet i EU-sammanhang för att försöka utrö-na vilken hållning man skall ha till genmanipuleradelivsmedel. Här är EU och EU-området i händernaockså på hela VHO-området.Det jag allmänt kan säga är att detta trots uttalande, som hänvisar till, ärhögt prioriterade frågor för svenska regeringsledamö-ter i EU-sammanhang.Anf. 48 ()Herr talman! Att det är högt prioriterade frågortycker jag är bra.Skälet till att jag ställde frågan till justitieministernär att den aktuella lagstiftningen och de aktuellamyndigheterna märkligt nog ligger under Justitiede-partementet och justitieministern. Men när konsu-mentministern svarar svarar hon inte på den tydligafrågan. Kommer regeringen att i EU-sammanhangdriva krav på en generell märkning av genteknisktmodifierade livsmedel?Anf. 49 Civilminister ()Herr talman! Svaret är ja. Vi kommer att göra det.Samtidigt kan vi, som väl förstår, intei dag säga om vi kommer att ha framgång i den kam-pen. Men vi kommer att driva den.MomsfusketAnf. 50 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern med anledning av det stora momsfusk som vialla är väl medvetna om. En del uppger att det kostar istorleksordningen 14 miljarder . Den tidigare fyrklö-verregeringen avsatte ju särskilda pengar för projektför att leta upp momsfuskare, som visade sig varamycket framgångsrika. En satsad krona ger 10 krtillbaka.Jag skulle vilja fråga om den nuvarande regering-en är beredd inte bara att fortsätta verksamheten utanatt utöka den, eftersom det är en otroligt lönsam in-vestering för statskassan. Det behövs naturligtvis ävenav andra skäl.Anf. 51 Justitieminister ()Herr talman! Som kanskekänner till tog regeringen fram en strategi förra vårennär det gäller att bekämpa den ekonomiska brottslig-heten. Den strategin innebar en inventering av alla deområden där ekonomisk brottslighet förekommer.Skatteområdet är ett. Inom ramen för det är momsfrå-gorna ett viktigt område.Därefter har det kommit en rad olika för-slag i form av direktiv till utredningar och uppdrag tillmyndigheter som innebär en effektivisering och för-bättring av det pågående arbetet när det gäller eko-nomisk brottslighet. Vi har förändrat lagstiftning, vihar förändrat arbetsmetoder och vi har tillskapat nyaorgan som arbetar på annat sätt.När det gäller just momsfrågan är en väldigt viktigaspekt i sammanhanget att se över regelsystemen såatt man förebygger brottslig verksamhet. Det är ocksåen av de bärande tankarna i strategin. Ekonomiskbrottslighet är ju av den typen att den utnyttjar lag-stiftningens i vissa sammanhang icke heltäckandenatur, dvs. möjligheterna att kringgå regelverket.Därför är det viktigt att vi ser över lagstiftningen, såatt den är så svår att kringgå och utnyttja som möjligt.När det gäller skattefrågor och inte minst moms-frågor pågår arbete i med att seöver regelverket för att säkerställa att det skall blibetydligt svårare att ägna sig åt momsfusk. På Justi-tiedepartementet arbetar vi vidare med att säkerställaatt myndigheterna, som har att hantera de här frågor-na, blir bättre på att hantera dem och effektivare närdet gäller att utreda dem.I anslutning till detta har också Finansdepartemen-tet, som ansvarar för skattemyndigheterna i det härsammanhanget, sett till att förslagom att skall få ökade befogenheternär det gäller att utreda och ingripa mot skattefusk avolika slag förs vidare. Vi kommer alltså att föreslå attvi skall förenkla förfarandet och ge ett vidare mandattill skattemyndigheterna för att effektivisera derasverksamhet.Anf. 52 ()Herr talman! Jag har ingenting att invända emotallt det justitieministern här har svarat på min fråga,men det har inte direkt berört min fråga utan snararekretsat omkring den. Jag håller med om att man skallarbeta förebyggande - självklart skall man göra det -men beräkningarna av hur omfattande momsfusket är finns där. Oavsett vilken siffra som kommernärmast sanningen är det mångmiljardbelopp som intekommer in till den svenska statskassan.Vi behöver dessa pengar för att få ned underskot-tet och för att klara välfärden i vårt land. Vi behöverkomma åt detta för att markera samhällets inställning:Vi accepterar inte denna uppluckring av samhällsmo-ralen eller att de hederliga företagarna solkas ned osv.Vi har facit av hur framgångsriksatsningen på detta speciella projekt har varit. Manhar i t.ex. mitt hemlän fått tillbaka mer än tiofaldigtav det som har satsats. Är regeringen beredd att gåvidare på den här vägen?Anf. 53 Justitieminister ()Herr talman! har väldigt välbeskrivit bakgrunden till den stora satsning som rege-ringen gör när det gäller ekonomisk brottslighet ochskatter och när det gäller momsfrågan i sig. Viarbetar vidare i enlighet med dessa principer. Det sättatt arbeta som här redogör förär en del av hela den stora satsningen, och den gårvidare.FöretagsrekonstruktionslagAnf. 54 (m)Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Lagutskottet har sakbehandlat re-geringens proposition 1995/96:5 Lag om företagsre-konstruktion. Vid lagutskottets sammanträde den6 februari beslutade Socialdemokraterna och Center-partiet i samförstånd att bordlägga ärendet för att, somdet hette, tänka över förslaget närmare.Regeringens avsikt var att lagen skulle träda i kraftden . Det är nu inte längre möjligt, eftersombordläggningen snart har varat i en och en halv må-nad. Ärendet är heller inte upptaget i kammarensarbetsplan för den resterande delen av vårsessionen.Känner justitieministern till dessa omständigheter,och har regeringen någon beredskap för att om möj-ligt mildra kostnadskonsekvenserna av en rejäl förse-ning av lagens tänkta ikraftträdande? Det här handlarju bl.a. om utbetalning av fler statliga lönegarantier änvad som annars torde bli aktuella samt om att räddaföretag med överlevnadspotential undan konkurs ochbereda fortsatt meningsfull sysselsättning i mångafall.Anf. 55 Justitieminister ()Herr talman! Jag delar den uppfattning som Fred-rik S Järrel uppenbarligen har. Jag tolkar i alla fall in ifrågan att det är mycket angeläget att vi får till stånden företagsrekonstruktionslag som är ett alternativ tillatt försätta företag i konkurs. Jag tror nämligen att ettsådant alternativ skulle vara mycket värdefullt, ochjag tycker att det är angeläget att vi får till stånd ensådan lagstiftning så fort som möjligt.Däremot råder inte regeringen över ar-bete.Anf. 56 (m)Herr talman! Jag är väl medveten om att regering-en inte råder över arbete. Den skall såheller icke göra. Men jag tänkte att det kanske finnsnågra informella band mellan socialdemokraterna iriksdagen och socialdemokraterna i regeringskretsensom kan påverka skeenden hos saker och ting ändå.Det vore kanske lämpligt att tala varmt, lika varmtsom justitieministern gör , för lagens ikraftträdan-de.Anf. 57 Justitieminister ()Herr talman! Säkerligen finns det både formella ochinformella vägar, men de informella brukar inte jagtala offentligt om.Fredsprocessen i MellanösternAnf. 58 ()Herr talman! Jag har en fråga till omfredsprocessen i . Den är ju i sig enmycket besvärlig och komplicerad fråga, och denförsvåras naturligtvis ytterligare av de förskräckligaterrordåd som på utförts där.Min fråga gäller det svenska biståndet och stödettill fredsprocessen. Är regeringen beredd att öka dettastöd och kanske också rikta det på olika sätt? Detfinns ju en rad olika områden som erbjuder svåraproblem, exempelvis lagstiftningsområdet, för detman nu skall bygga upp av administration på Väst-banken och i . Men också att få tag på kompeten-ta poliser som kan utbilda palestinier i polisarbeteerbjuder stora svårigheter. Det skulle vara in-tressant att veta om regeringen överväger att öka desvenska insatserna för att stödja fredsprocessen.Anf. 59 Statsrådet ()Herr talman! Vi har sedan regeringen tillträddegått in kraftfullt som ett stöd till fredsprocessen iMellanöstern. Vi har gjort det ekonomiskt, politisktoch även personellt genom att utse förre utrikesminis-tern till så att säga särskilt ombud fördetta.Det råder egentligen inte brist på pengar i Mella-nöstern nu i och Västbanksområdet. Det handlarmer om att få hjulen att börja snurra, undanröjaslummen, skapa jobb och också nu stärka den gryendepalestinska staten med rättshjälp, poliser m.m. Detfinns nu en internationell koordinering under FN, därvi också ingår i olika arbetsgrupper och leder en del,bl.a. den som behandlar palestinska barns framtid somär väldigt viktig.Men det som framför allt har varit fredens fiendeär fattigdomen, i detta område liksom på andra håll ivärlden. Jag såg vid mitt senaste besök i hur detfaktiskt har skett en synlig förändring. Det pågår enbyggboom i området. Man får in palestinska investe-ringar utifrån, planterar träd, röjer slum, bygger gatorm.m.Fredsprocessen går alltså framåt. Det enda somkan störa är terroristhandlingar. Men då skall manockså komma i håg att det är små isolerade extremagrupper som står för motståndet, och man kan barahoppas på att det inte får ett överslag i den israeliskaopinionen så att högerkretsarna kan komma till mak-ten där och bromsa upp det hela.Jag kan lugna med att gören kraftfull insats, och vi kommer att fortsätta meddetta. har varit nere och talatmed båda parterna, och det är en insats som ocksåuppskattas av båda parterna.Miljökontrollen av ÖresundsbroprojektetAnf. 60 ()Herr talman! Jag har en fråga till miljöministerAnna . Den gäller den kritik som professorTorkild och riktade mot Öre-sundsbrokonsortiet. Den här kritiken har inte bemöttsav på saklig grund utan tillbakavisatsmed att i , som är till-synsmyndighet, inte har haft någon anledning attklaga.Jag undrar då om har bemött denkritik som har riktats från de f.d. miljökontrollanternaoch om har tagit del av den kritiken omdet har gjorts. Jag undrar också om det inte är dags attNaturvårdsverket tar på sig en aktivare roll i kontrol-len av miljöarbetet så att inga olagligheter begås.Anf. 61 Miljöminister ()Herr talman! Det som bl.a. kritise-rade var hur mätningarna gjordes. Efter det har manbytt mätteknik, och såvitt jag förstår gör man numätningarna rent tekniskt på det sätt som ville. Sedan följer och arbetet. Regeringen kommer snart att få se enhalvårsrapport om arbetet. Såvitt jag har förstått, ärdet ingen ytterligare kritik som har framförts efter detatt Öresundskonsortiet delvis bytte teknik.Anf. 62 ()Herr talman! Det är ju den s.k. ålgräsmodellensom skall mäta spillet och fiskvandringen. Det ärockså två punkter som har kritiserats, dvs. inte baramätutrustningen för själva spillet . Jag undrar omriksdagen kommer att få ta del av den här halvårsrap-porten.Anf. 63 Miljöminister ()Herr talman! Både länsstyrelser och myndigheterföljer det här noga, och om det finns någon som helstanledning till oro kommer regeringen självfallet att tadet på allvar och försöka åtgärda det. Men än har vialltså inte sett något som direkt ger anledning till oro.Anf. 64 ()Herr talman! Min fråga handlar också om , men jag vill rikta den till justitieministern.Det var en demonstration mot Öresundsbrobyggetden , och därvid släpptes en polishund lös. Jagundrar om det är Polisens sak att kontrollera vad somhänder med en människa som attackeras av enlössläppt polishund. Gäller samma lag för Polisensom för andra hundägare?Anf. 65 Justitieminister ()Herr talman! Ja, Polisen ansvarar naturligtvis försina hundar. Det är Polisen själv som gör bedömning-en av vilka åtgärder man skall vidta och vilka medelman skall använda, t.ex. hund eller häst. Polisen an-svarar naturligtvis själv för effekterna av sitt handlan-de.Offentlig upphandlingAnf. 66 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillnäringsminister små och medelstora företag är det av särskildbetydelse att offentlig upphandling ger möjligheter tillkonkurrens på lika villkor. Från företagare hemma iDalarna har jag hört att kommuner och statliga myn-digheter inte alltid ger alla företag goda möjligheteratt konkurrera. Det kan handla om olämplig storlekoch kombination i den enskilda entreprenaden och enhel del hysch-hysch i samband med upphandlingen.Detta gör naturligtvis att medborgarna inte heller fården bästa valutan för skattepengarna. Bättre kunskapbehövs alltså om hur man sköter upphandlingar inomden offentliga sektorn.Har näringsministern också uppmärksammat dethär problemet, och vad avser regeringen att göra åtdet?Möjligen är det delvis en fråga även för justitie-ministern och civilministern, och det råkar nu vara sålyckligt att de båda också finns här.Anf. 67 Näringsminister ()Herr talman! Det är naturligtvis viktigt att konkur-rensen fungerar överallt i samhället, så också inomden offentliga sektorn. Vi har haft en underprissätt-ningsutredning, som har lagt fram sitt betänkande.Utredningen är ute på remiss, och jag vill inte föregri-pa det remissarbetet eller vad som kommer som följdav utredningens arbete. Vi får avvakta tills vi börjarbereda ärendet. Det är självfallet oerhört viktigt attkonkurrensen fungerar.Anf. 68 ()Herr talman! Redan nu har vi ganska mycketlagstiftning om upphandlingsfrågorna, om vad somskall vara offentligt osv. Dessutom kan upphandlingargöras på olika sätt. Man kan dela upp en entreprenad imindre delar, t.ex. så att även små företag kan kon-kurrera framgångsrikt. Jag menar att information omvad som är mest effektivt behöver komma ut till stat-liga myndigheter och kommuner. Det är delvis det jagundrar om: Har regeringen för avsikt att agera redaninnan man får de här utredningarna?Anf. 69 Näringsminister ()Herr talman! Det finns också anledning att under-stryka att majoriteten inom den offentliga sektornsköter det här med upphandling på ett bra sätt. Detfinns alltid exempel, både från den offentliga sektornoch från den privata sektorn, på att upphandling kundeske bättre. Dessutom har vi genom EU-medlemskapetfått regler för hur det här skall hanteras.Jag vill bara än en gång understryka att det är vik-tigt för skattebetalarna och för konsumenterna attkonkurrensen fungerar. Jag tycker att kommunernasköter det i stort sett bra, och huruvida det finns an-ledning till ytterligare åtgärder på den här punkten fårvi se när vi har remisserna på Underprissättningsut-redningen.Anf. 70 ()Herr talman! Jag har också en fråga med anled-ning av . Enligt vad jagförstår, vill ministern inte föregripa den remissom-gång som pågår. Men förslaget innebär ju attkommunerna kanske skulle tvingas arbeta medvinstmarginaler på verksamhet som är ute och kon-kurrerar med privata aktörer.