prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Det skall finnas uppställ-da krav på ekonomiska motprestationer från kommu-nala och landstingskommunala huvudmän, m.m. Detborde i verkligheten innebära att de regionala besluts-fattarnas insats blir huvudsakligen symbolisk. Med dekulturpolitiska risker försöket innebär anser jag att detär ett högt pris man betalar för denna symbolhandling.Att försöksverksamheten skall ligga till grund för enlämplig regional beslutsordning för kulturområdet göratt man borde ställa tydliga krav på försökets utform-ning, annars blir det inte relevant.Fru talman! Jag har inget ytterligare yrkande.Anf. 201 ():Fru talman! Som flera talare har sagt i debatten tarnu ställning till de första stegen mot envidgad länsdemokrati. Det är en principiellt viktigfråga, och det är positivt att det nu kan bli möjligt attstarta den försöksverksamhet som det här är fråga om,så att länsfrågorna kan läggas under länsinvånarnasinflytande och kontroll. Jag har därvid ingen annanuppfattning än den som talesman i denhär frågan tidigare i debatten gett uttryck för. Jag kanockså i allt väsentligt instämma i vad inrikesministerntidigare sade här i debatten. Jag vill i första handbegränsa mig till den försöksverksamhet som föreslåsstarta på Gotland.Utskottet framhåller i sin skrivning mycket tydligtatt avsikten med försöksverksamheten, både frånförslagsställarens sida, regeringens alltså, och frånutskottsmajoritetens sida är att pröva nya metoder föratt få en starkare demokratisk förankring av det regio-nalpolitiska utvecklingsarbetet liksom av övriga frå-gor som läggs in i försöksverksamheten. I syfte attkunna pröva olika modeller och få så bred erfarenhetsom möjligt av försöken har skiftande lösningar valtsi försöksverksamheten. Således finns en särskild mo-dell för , en annan i län, en tredje iJämtlands län - som tydligen nu inte vill vara med -och ytterligare en variant har valts för . Det ärförnuftigt att pröva flera modeller. Det ger möjlighetatt få ett bredare erfarenhetsutbyte av försöken när detär dags att sedan gå vidare.Utskottet säger också, liksom regeringen, att det ärviktigt att försöken har en lokal förankring. Jag villunderstryka det. Därför har sådana län valts ut tillförsök där framställningar från respektive län hargjorts om att få delta i de här försöken. Inrikesminis-tern har i debatten betonat att detta är mycket väsent-ligt. Han sade att varje län har fått välja den modellsom de själva vill ha. Det har inte funnits någon am-bition att pådyvla länen någon lösning som de intesjälva vill ha. Jag delar den uppfattningen. Jag tyckeratt det är en mycket klok modell. Det ger förutsätt-ningar för att mycket bättre kunna utnyttja ett lokaltengagemang för att nå ett bättre slutresultat, och ettbättre slutresultat är ju en starkare demokrati på läns-planet. I syfte att få denna bredare erfarenhet harregeringen för del också valt att inordnalänsarbetsnämnden och i länssty-relsen.På finns också en lokal debatt om huruvi-da man inte bör söka ytterligare en variant för att fåännu bredare erfarenhet från försöksverksamheten.Från flera håll finns synpunkter om att man skulledela på beslut och administrativt utvecklingsarbetemellan länsparlamentet, dvs. den nuvarande fullmäk-tigeförsamlingen, och . Jag tycker att detligger mycket i de synpunkter som har framförts fören sådan modell. Det gäller kanske framför allt för ettså litet län som , för att man inte skall förlora itempo och bli alltför splittrad av en försöksverksam-het innan en slutlig modell för länsdemokratin valtsför hela landet.Jag ser heller inte att en sådan lösning på någotsätt står i strid med vare sig förslagen i propositioneneller det som utskottet uttrycker. Snarare ger utskot-tets skrivning stöd för att så breda erfarenheter sommöjligt bör hämtas ur försöken. En ytterligare variantskulle bli möjlig att utvärdera om just försöket påGotland vidgades på det sätt som den lokala debattenpå har tagit upp. Jag ser det också som viktigtatt en sådan modell prövas, eftersom ett så brett lokaltengagemang som möjligt på det sättet kan tas till vara.Finns dessa tankar lokalt bör de heller inte uteslutascentralt av riksdag och regering. Jag förutsätter såle-des att regeringen i verkställighetsarbetet tar vara påden här möjligheten för att få så bred erfarenhet sommöjligt av länsdemokratiförsöken.I övrigt, fru talman, ber jag att få instämma i deyrkanden som har anfört tidigare idebatten.Anf. 202 () re-plik:Fru talman! Eftersom inrikesministern visade migoch nonchalans och ,som i stort sett delar hans åsikter, nu har varit uppe italarstolen måste jag fråga om vi fort-sättningsvis när och Socialdemokraternasamarbetar kommer att få se dumma förslag därför skall pröva dem någonstans.Vad jag förstår av åsikter och även avSocialdemokraternas ambitioner är det en fördjupaddemokrati och också ett direkt regionparlamentsvalsom är målet. Det är allvarligt för vårt land om mannu runt omkring i landet skall se olika försöksprojektsom man redan vet är dåliga. Är det här en engångsfö-reteelse, eller kommer vi att få se fler sådana?Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag hade inte tänkt ta upp den lokaladebatten om län i kammaren, eftersom SivertCarlsson har redogjort för den på ett myckettydligt och bra sätt. Låt mig ändå konstatera, eftersomjag nu blev apostroferad av , att detvar ett fantastiskt anförande som höll i den här debatten och även håller fastvid. Hon deklarerade klart att vi i Kristdemokraternaär för regionparlament och länsdemokrati, men baraom vi får som vi vill - om vi inte får som vi vill är viemot.Chatrine ! Vad är det här för typ av demo-krati som sysslar med?Anf. 204 () re-plik:Fru talman! Om vi går litet djupare än det ytligabetraktandet handlar det inte om att få som man vivill. Att inte få det är man nog ganska van vid som ettännu så länge relativt litet parti i riksdag, ochäven på andra sätt. Men om vi har en ärlig ambitionatt beskriva våra åsikter med särskilda yttranden ochatt föra fram dem och detta sedan nonchale-ras av demokratins s.k. försvarare på olika plan, vilketCentern ju är, då handlar det inte om att få som manvill.Jag skall gärna skicka över vårt särskilda yttrandeom en fördjupad demokrati - vi har ju nära mellanbänkarna här - så att får se det. Jagtycker inte att det skall tas som att vi inte får som vivill. Det handlar inte om det. Frågan om hur vi skallfå ett demokratiskt bättre land få demokratin att fun-gera är mycket viktigare och borde tas seriösare än så.Anf. 205 () replik:Fru talman! Jag tar verkligen seriöst på de demo-kratiska frågorna. Det första anförande jag höll iKalmar läns landsting, när jag kom in där 1970,handlade om en fördjupad länsdemokrati. Den härfrågan har varit under debatt länge, och det tar tidinnan vi nu kan ta ett första steg.Det var inte för att skämta jag gjorde min sam-manfattning av anförande, för detsäger faktiskt en hel del. Hon har själv sagt att hon ärför regionparlament och länsdemokrati, och mantillstyrker tydligen propositionen på alla ställen utomnär det gäller län. Där är man emot, därför inte har fått som man velat när vi harlöst de lokala frågorna där.Jag medger gärna att vi ännu icke har kommit fulländning av länsdemokratitanken i län.Men det är bättre att ta ett första steg än att inte tanågot steg alls.Anf. 206 ():Fru talman! Precis som det har sagts i debatten har det varit en del turbulens på omkringpropositionen om den regionala samhällsorganisatio-nen. föreslås ju omfattas av försök vad gällerbåde det regionala utvecklingsansvaret och en vidgadlänsförvaltning.Det var ett enigt kommunfullmäktige som i de-cember 1995 i remissvaret på Regionberedningensbetänkande förklarade att kommunen var beredd att taöver det samlade regionalpolitiska utvecklingsansva-ret för regionen . Kommunen underströkockså att det med tanke på såväl det regionala pers-pektivet som geografiska läge är viktigt attön är ett eget län med egen länsstyrelse och får behål-la de länsmyndigheter och andra länsfunktioner sominte blir föremål för huvudmannaskapsförändringar.Länsstyrelsen i har också i en skri-velse till regeringen uttryckt önskemålom att få genomföra en försöksverksamhet med vid-gad samordnad länsförvaltning.När propositionen kom började frågandebatteras livligt på . Det resulterade i attkommunfullmäktige på nytt behandlade frågan den 25november 1996. Kommunfullmäktige beslöt då pånytt att säga ja till försöksverksamheten, nu i den formsom föreslås i propositionen.I diskussionerna inför fullmäktigebeslutet var deten del som var mot en försöksverksamhet, medanandra ville pröva en variant av försöksverksamhetenmed den utformning som beskrev i detförra anförandet men som kommunfullmäktige nu harsagt nej till. Det här beror bl.a. på att länsstyrelsernahar skött frågorna om det regionala utvecklingsansva-ret bra. Främst beror det dock på en rädsla för attlänsstyrelsen på inte skall kunna behållassom en egen länsstyrelse.Det är därför viktigt att, precis som regeringen hargjort i propositionen, betona särställningsom region. Det står så i propositionen. Det är ocksåviktigt att i den förändrade rollen får enmer renodlad roll med ett tydligt ansvar direkt motregeringen.Fru talman! I försöket med vidgad länsförvaltningär det en hel del som behöver ses över i samband medoch inför försöksverksamheten. Det gäller bl.a. data-system och sekretessfrågor. Men det behövs framförallt ett samarbete mellan de centrala och lokala myn-digheterna och för att försöksverksamhe-ten skall kunna bli rättvisande.Jag ser med oro och förvåning på det som harskett hos AMS. har AMS utlovat att fem tillsju tjänster inom den utlokaliserade delen av lö-neadministrationen skulle förläggas till . Nuhar AMS dragit tillbaka det löftet och förklarat att detbeslutet är en effekt av att länsarbetsnämnden kom-mer att ligga under i stället för att varaen egen myndighet på . Det här gör AMSsamtidigt som man vet att arbetsmarknaden på Got-land är beroende av varje arbetstillfälle och att för-söksverksamheten skall påbörjas först om drygt ett år.Samma synpunkter har AMS när det gäller KAS-administrationen på , men man låter beslutetanstå med hänsyn till en aviserad proposition i vår oma-kassan.Jag förutsätter nu att ett samarbete kommer tillstånd för att lösa frågorna kring försöksverksamheten.Det kan inte vara meningen att länsarbetsnämndensorganisation och verksamhet skall utsättas för storaförändringar innan försöksverksamheten kommer igång.Även för är det angeläget attfå frågor lösta inför försöksverksamheten. En av dessaär uppdragsverksamhet, som jagförutsätter skall följa med in i . Upp-dragsverksamhet är för övrigt inget nytt inom länssty-relsen, eftersom det redan finns inom lantbruksenhe-ten hos länsstyrelsen.Fru talman! Avslutningsvis vill jag deklarera attjag tror på försöket och på möjligheten till en bättrepolitisk förankring av det regionala utvecklingsansva-ret och att besluten diskuteras offentligt somlänsstyrelsens roll som statens företrädare blir tydliga-re.I detta anförande instämde . 207 ():Fru talman! regionala verksamhet ochindelning är i trängande behov av en genomgripandeöversyn - både av effektivitetsmässiga och av demo-kratiska skäl, och särskilt i ett europeiskt perspektiv.Reformens inriktning måste vara att stärka det regio-nala demokratiska utvecklingsansvaret på främst denstatliga maktens bekostnad, men också att främjakommunal samverkan - allt för att stimulera denframtida utvecklingen.Regeringen har , efter en utomordentligt seg ochnärmast obegriplig handläggning, kommit till resultati frågan om den regionala samhällsorganisationen. Nubörjar äntligen något av en regional helhetsbild attavteckna sig. Detta hälsas med stor tillfredsställelse,särskilt i , även om det nu formellt endast gälleren försöksverksamhet.Det framlagda förslaget tillgodoser, enligt minuppfattning, rimliga ambitioner i , och denangivna tidsplanen för en successiv utveckling av denregionala samhällsorganisationen förefaller realistisk.Emellertid innebär varje regionalisering inte baramöjligheter utan även risker. Den största risken liggeri att resultatet blir en centraliserad regionalisering,alltså att alla eller de flesta regionala funktioner kon-centreras till en och samma ort.Utgångspunkten för utformningen av den lämpligaregionala samhällsorganisationen måste vara vad somär bäst för regionen. Ökad centralisering är av ondo.Decentralisering måste eftersträvas och är fullt möjligi dagens IT-samhälle. Vissa förebilder finns faktisktredan inom EU.Närmare preciserat handlar det om en lång rad avolika myndigheter och organ som skall verka inomregionen. Först och främst gäller det regionala själv-styrelseorgan, alltså regionfullmäktige och regionsty-relse med nödvändig administration, samt andra organmed varierande regionala funktioner. Vidare berörsgivetvis den statliga regionala förvaltningen, ochfrämst då med dess olika regionalafunktioner. Härutöver finns många viktiga statligaregionala sektorsorgan, som exempelvis domstolar,polis, åklagare, kronofogde, arbetsmarknadsverk,vägverk, banverk och postverk etc.En regional samhällsorganisationsmodell måstebygga på en fördelad lokalisering av aktuella organöver hela regionens yta med utnyttjande av båderegionala och statliga pusselbitar. Det krävs krafttagfrån alla håll för att uppnå en sådan decentraliseradregionalisering.Fru talman! Den ändrade regionala samhällsorga-nisationen innefattar alltså även den mycket känsligalokaliseringsfrågan. Denna fråga är ömtålig av fleraskäl, och då inte bara från lokalpatriotisk synpunkt.Lokaliseringen av regionens samtliga organ är viktigför den regionaldemokratiska utvecklingen men ocksåför legitimiteten i hela regionaliseringsreformen.Mot denna bakgrund borde nu ha an-givit den lämpliga inriktningen vid lokaliseringen avde statliga och regionala organen. Av särskild bety-delse är då principen om inomregional balans, dvs. enfördelad lokalisering mellan flera orter inom regio-nen. skulle med ett uttalande i denna delsäkrast förebygga en oacceptabel centraliserad regio-nalisering, som allvarligt skulle äventyra den sannaregionaliseringstanken.Emellertid har valt att inteuttala sin uppfattning i denna utomordentligt viktigasakfråga. Detta är inte bara beklagligt utan även svår-förståeligt, särskilt därför att fem partier i bostadsut-skottet - som är något av ett specialorgan i dessa frå-gor - ville uttala sig för behovet av inomregionalbalans. Var står , , och i konstitutionsutskotteti denna fråga? Har de inte talat med sina företrädare ibostadsutskottet? Tyvärr saknas ochMiljöpartiet här i kammaren, och de kan därför inteförklara sin inställning - men det är närmast derasproblem. Däremot ser jag och , och dehar nu chansen att undanröja alla missförstånd omointresse för decentraliseringen.Den fråga som jag nu har ställt riktas naturligtvisockså till . Även om jag känner till detta,vill jag att detta skall föras in i riksdagsprotokollet.Det skulle förvåna mig om något av de här partiernaskulle vara emot en decentraliserad regionalisering.Ytterst hoppas jag att även Socialdemokraterna, ge-nom , är beredda att ta chansen attförklara sig.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Jag har på ett sätt en ganska bra ställ-ning här. Eftersom vi inte har någon ledamot i konsti-tutionsutskottet kan jag säga att jag ställer mig heltbakom det som säger och ävendet yttrande som vår representant i bostadsutskottet,, har gjort.Jag tycker att det är mycket viktiga frågor somBengt tar upp, inte minst med tanke påatt ambitionen skall vara att hela skall leva.Anf. 209 ()replik:Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret frånChatrine . Det är inte så lätt att ha en uppfatt-ning i när man inte är ledamotdär. Men jag tackar för beskedet, och jag utgår frånatt det också är partiståndpunkten.Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Som mycket välkänner till, är det inte en partiståndpunkt som Folk-partiet har att alla organ i en region, eller någonannan, skall förläggas på samma ställe. Däremot tyck-er vi inte heller i att detta är enfråga som ligger inom vårt område, och därför har vi idetta sammanhang låtit bli att uttala oss.Anf. 211 ()replik:Fru talman! Jag vill då bara rent formellt framföratacket till för det beskedet.Anf. 212 ():Fru talman! Jag vill bara ta tillfället i akt och svarapå en fråga som inrikesministern avslutade med ochsom ingen har tagit upp till behandling. Han frågadevad man hade att klaga på när det gällde beslutet omett försök till ny regional samhällsorganisation förKalmar län.Jag vill då, för protokollets skull, säga att det iKalmar län finns en stor politisk majoritet som ärtacksam för att vi får göra det här försöket. Jag trorockså att försöket i län, tillsammans med deandra försöken, kommer att bli ett bra underlag närman skall besluta om hur den nya regiona-la samhällsorganisationen skall se ut.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall tillkonstitutionsutskottets förslag.Anf. 213 ():Fru talman! Jag beklagar att jag tvingas gå upp idet här ärendet. sade när han varhär - han har gått nu - att den här propositionen var enmycket högkvalitativ produkt och att det var precis såhär propositioner skulle se ut.Då vill jag för protokollets skull, fru talman, re-dovisa alla de förändringar som konstitutionsutskottethar tvingats till för att den här verksamheten överhuvud taget skall kunna fungera.Vi har tidigare berört den konstitutionella frågan,som alltså inte var belyst i propositionen. Vi har i dagsett att Jämtforum har försvunnit ur leken, trots att detfanns redovisat i propositionen. När det gäller kultu-ren har redovisat de enorma praktiskasvårigheter som hanteringen av frågan kommer attinnebära. Framför allt har regeringen själv i proposi-tionen sagt att frågan över huvud taget inte är beredd.Man kommer att återkomma i budgeten ochtala om vad det handlar om i sak.När det gäller de kulturella statsbidragen och deregionalpolitiska medlen hade regeringen i förslagettill lagtext skrivit att vissa statsbidrag skulle kunnakomma i fråga för decentralisering. Det är inte någonsärskilt stor precision. Man vet över huvud taget intevilka medel det handlar om. För att undanröja denoklarheten har utskottet tvingats skriva in i lagpara-grafen att det skall vara sådana medel som regeringenbestämmer.Det sägs i § 2 att det regionala utvecklingsarbetet,som finns beskrivet i en förordning , skallöverföras till det regionala självstyrelseorganet. I 5 §beskriver man sedan vad det är för regionalt utveck-lingssamarbete. Då stämmer det inte alls överens medden förordning som man har hänvisat till i § 2. I för-ordningen omfattas åtta punkter av det regionala ut-vecklingsansvaret. Regeringen har omformulerat dettill sex punkter. Det har sagts mig att det beror pårevirstrider i departementen. Vissa departement harinte velat avstå det statliga ansvaret till regionförbun-det.När det gäller hur många ledamöter som skall sittai förbundsfullmäktige i har man glömt bort attMalmö kommun också är landsting. Vi har tvingatsatt ändra antalet förbundsfullmäktigeledamöter frånde olika delarna för att kommuns landstings-del över huvud taget skall bli representerad i för-bundsfullmäktige.Det var också förutsagt, och det står i motivtexteni propositionen, att det nya regionförbundet i Skåneskulle kunna överta ansvaret för trafiken. Detta finnsinte alls med i övergångsbestämmelserna. Hade manbara läst lagtexten hade det nya regionförbundet förSkåne inte fått överta ansvaret för trafiken.I § 39, som handlar om laglighetsprövningen, harman använt kommunalförbundslagen som förebild.Man har glömt bort en hel mening som handlar omöverklagande av länsrättens beslut. 10 kap. 14 §kommunallagen skall tillämpas. Det finns över huvudtaget inte med i lagtexten.Fru talman! Både fru talman och jag har erfaren-het av att vara statsråd. Om jag som statsråd hade lagtfram en så här illa förberedd proposition, skulle jagvara litet ödmjuk när jag kom till kammaren och del-tog i en debatt. Det var icke . Jagtror mig veta att det är på nåder som konstitutionsut-skottets ledamöter från olika partier över huvud tagethar släppt fram denna proposition. Man känner etttryck från framför allt . blir ett nytt län,och man har arbetat länge för att få ta regionalt be-slutsansvar där. Jag tror att det trycket har känts gans-ka hårt för ledamöter i , oavsettpartifärg. Låt oss vara klara över detta. Försök inte,som gjorde, säga att produkten ärväl förberedd. Jag ser med oro framför mig de luckorsom inte ens har upptäckt i singranskning av propositionen.Tack, fru talman, för ordet!I detta anförande instämde (), () och ().Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Allmänna pensionsfondens verksamhetunder 1995FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU12Allmänna pensionsfondens verksamhet (skr. 1996/97:13)Anf. 214 ():Fru talman! årliga betänkandemed anledning av Allmänna pensionsfondens verk-samhet föranleder i vanliga fall ingen debatt i kamma-ren. Det hade det inte gjort heller om inte utskot-tet hänvisat till finansministerns uttalade avsikt att geförsta till tredje AP-fonderna möjligheter att placera isvenska aktier.Finansministerns uttalande har utlöst stor oro ochundran vad gäller om regeringen verkligen har föravsikt att återuppliva gamla socialistiska drömmar omatt via statliga fonder öka det politiska inflytandetöver näringslivet. Att det handlar om storslagna vi-sioner framgår av den promemoria som ta fram 1991, då han var biträdande finansministeri den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Enligtden skulle AP-fonderna ombildas och ges möjligheteratt köpa aktier motsvarande en tredjedel av Stock-holmsbörsen. Sammantaget skulle AP-fonderna kunnarepresentera av aktierna i ett börsbolag. Motivetdå, som , uppgavs vara det ökade utländska ägandetpå Stockholmsbörsen och önskan att höja avkastning-en på fondmedlen.En tolkning skulle kunna vara att finansministernavser att öppna hela AP-fondens 620 miljarder kronorför aktieköp. En annan tolkning skulle tyda på attStockholmsbörsen skulle tillföras ytterligare 250miljarder kronor. Det kan jämföras med de tidigarelöntagarfonderna, som som mest kom upp i drygt 20miljarder kronor. Naturligtvis gjorde Stockholmsbör-sen vid detta glada meddelande ett glädjeskutt ochnoterade ett nytt rekord.Det är riktigt att det institutionella ägandet påStockholmsbörsen har ökat kraf-tigt på bekostnad av hushållens ägande. En avgörandefaktor har varit det svenska skattesystemet, som hargynnat stora, väletablerade och kapitalintensiva före-tag. Däremot har det inte varit någon bra metod för attförse nya och växande företag med riskkapital.Vill man lösa problemet med riskkapitalförsörj-ning är det kontraproduktivt att låta AP-fonderna blien ny, gigantisk institutionell placerare på Stock-holmsbörsen. I stället borde regeringen skyndsamt seöver skattesystemet och bl.a. avveckla reglerna fördubbelbeskattning av aktier och låta bli att införaskärpt förmögenhetsskatt på aktier. Likaså bordestraffbeskattningen av pensionssparandet och anställ-das vinstandelar i företagen avvecklas. Därigenomskulle hushållen ges möjligheter att öka sin andel avaktieägandet och bidra till tillförseln av riskkapital tillinte minst de mindre företagen, som alla partier nume-ra säger sig värna om och som förväntas stå för denframtida sysselsättningen. Det skulle också innebäraatt svenska aktieägare inte längre behandlades sämreän utländska. Det är således ett effektivt sätt att ökadet svenska aktieägandet om nu det utländska kapita-let ses som ett problem, vilket det knappast är pådagens globala finansmarknader.Utländska ägare kan inte heller misstänkas för attvara ute efter att öka det politiska inflytandet översvenska företag. Den misstanken är däremot starkvarje gång socialdemokrater och vänsterpartister visarintresse för ägande av svenska företag. Misstankeninfinner sig att det bakom finansministerns utspelockså ligger ambitioner att öka den poli-tiska kontrollen och styrningen av näringslivet, dvs.socialisering.Det andra argument som angivits är omsorg om deframtida pensionerna. Detta har inte med verklighetenatt göra.