prot · GJ0958 · 1996-02-20 00:00:00 — I regeringensegen skivelse om miljön sägs också att det är så ochatt någonting måste göras. Det finns andra som sägersamma sak, t.ex. . I Agenda 21har vi helt andra mål för att kunna komma till rättamed miljöproblemen. Därför är det så konstigt attdetta projekt över huvud taget kom till stånd.Jag undrar om kommunikationsministern intekunde ta tillfället i akt nu när partier i harbackat ut och slänga hela förslaget i papperskorgenoch komma med ett bättre alternativ. Jag skall åter-komma till det alternativet.Anf. 13 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är alldeles riktigt att remissvar, som dock är ett av de 40-50 olikaremissvar som lämnades om Göteborgsöverenskom-melsen, var kritiskt.Man sade att dessa infrastruktursatsningar intemärkbart skulle minska utsläppen av luftföroreningaroch buller från trafiken i regionen. Jag vill till KiaAndreasson säga att möjligheterna att på regional nivåminska de totala utsläppen är väldigt små, om man nuskall göra detta på systemnivå. Detta är mycket av ennationell trafik- och miljöpolitisk fråga. Det är ju detsom är grunden till den utredning - - som arbetar och som jag har väldigtstora förväntningar på. Kommunikationskommitténskall göra en total översyn av landets trafikpolitik.Detta kommer alltså att leda till ett nytt beslut somriksdagen får ta ställning till . Därförfinns det anledning att diskutera detta då.Göteborgsöverenskommelsen kom ju inte enbarttill med syftet att utsläppen skulle minska över helaregionen. Den kom till därför att den skulle förbättraregionens miljösituation, men också för att den skulleöka tillgängligheten och skapa bättre förutsättningarför utveckling i regionen. Det ingick alltså i uppdra-get.Den miljökonsekvensanalys som genomfördes vi-sar att överenskommelsen leder till en förbättrad mil-jösituation generellt sett. Det totala trafikarbetet iGöteborgsregionen kommer endast marginellt attpåverkas av denna överenskommelse. Därför kommerockså den totala utsläppssituationen att påverkasganska marginellt. De stora vinsterna ligger i de loka-la förbättringarna som åstadkommes genom byggan-det av bl.a. tunnlar och bullerskydd, vilket ocksåskrivs i remissyttrandet.Trots de synpunkter som man kan ha på ett av-giftssystem ger det ändå möjligheter att reglera tra-fikmängderna. Framför allt handlar det då om där trafiken kan regleras.Anf. 14 (mp)Fru talman! Jag tycker att det hela är motsägelse-fullt av de anledningarna som jag tidigare nämnde.Den infrastruktur som byggs och som vi för-hoppningsvis har chans att ändra - dvs. att inte fullföl-ja denna överenskommelse som den är skisserad - harbetydelse för framöver. Överenskom-melsen stämmer ju inte med andra direktiv som rege-ringen har utfärdat. I direktiven även till den kommit-té som skall utarbeta ett hållbart kommunikationssys-tem står det: "Ett regionalt transportsystem skall varaen integrerad del av det totala miljöanpassade trans-portsystemet samt ekonomiskt och socialt hållbart. "Men det är inte Göteborgsöverenskommelsen. Ochekonomiskt så har det ju redan pajat ihop. När detgäller zonindelningarna och tunnlarna har en del par-tier backat ur. finns det ingen ekonomisk grund föröverenskommelsen. Hur skall kommunikationsminis-tern lösa detta?Chansen är ju nu att man tänker om. Miljöpartiethar förespråkat en centrumtunnel, för det är ju därsom det stora problemet finns med alla människorsom vill in till stan. Sedan bör man på nationell nivåbygga ut järnvägsspåren så att frakter kan ske där istörre utsträckning. Det vore lönande för miljön.Den centrumtunnel som vi i talar omhar gjort en förstudie om. Tillskillnad mot olika vägprojekt skulle denna tunnelkraftigt bidra till måluppfyllelserna i Göteborgsöver-enskommelsen. Kostnaden skulle uppgå till ca 2,7miljarder.Utbyggnad av en tunnel under den centrala stadenskulle göra det möjligt att sammanbinda västra stam-banan med samt medVästkustbanan och Boråsbanan. Avsikten med tun-nelutbyggnaden är framför allt att man skall göra detmöjligt att dels erbjuda direktresor med pendeltåg tillflera områden i , dels upprätta ratio-nellare trafikering med möjlig sammankoppling avolika pendeltågslinjer. Detta skulle gagna Göteborgs-området. Men några ytterligare alternativ har aldrigutretts. Därför vill jag fråga kommunikationsminis-tern: Avser kommunikationsministern att tänka i debanor som man borde göra enligt direktivet, och ? Eller ligger dengamla överenskommelsen nu fast trots att det eko-nomiska systemet har fallit? Jag skulle gärna vilja hasvar på dessa frågor.Anf. 15 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det som gäller är att harfattat ett beslut att bemyndiga regeringen att dels låtaVägverket ta upp lån för att finansiera det förberedel-searbete som behövs för att de avgiftsfinansieradedelarna skall kunna komma till stånd, dels betala utbidrag till kollektivtrafiksatsningarna. Dessa utbetal-ningar och upplåningar kan enligt riksdagsbeslutetgöras bara om alla regionens kommuner godkänneröverenskommelsen.Det är alldeles riktigt att det i kommunjust nu pågår diskussioner om avgiftssystemet medanledning av att det är remisstid när det gäller . och Moderata samlings-partiet i regionen har sagt att man inte stöder det mo-difierade förslaget till vägtullsfinasiering. Vad vi dåkan göra är att stoppa de aktuella starterna för vägpro-jekt. har man tagit upp ilån. Vi kan alltså - precis som det har gjorts i Stock-holmsområdet - stoppa nystarterna och utbetalningarav bidrag också till kollektivtrafikinvesteringar. På detsättet kan vi finansiera de somredan så att säga ligger i lånebadkaret.Om överenskommelsen på lång sikt inte kommeratt fungera eller inte är giltig - dvs. om kommunernaenar sig om att man inte vill ha vägtullsfinansiering -då måste naturligtvis hela överenskommelsen omprö-vas. Men det vore ett helt annat läge, och då måsteregeringen återkomma till om hur man skallanvända de pengar som redan är avsatta till Göte-borgsöverenskommelsen. Men det blir ett nytt ärende.Anf. 16 (mp)Fru talman! Jag hoppas att det blir ett nytt ärendeur alla aspekter, inte bara ur den aspekten. Det verkarsom att politikerna i blev så charmeradeöver detta erbjudande att de inte riktigt tänkte efteroch insåg att de var de själva som och syvendeskulle betala kostnaderna. Det lät så väldigt fördelak-tigt. Men faktum är att det skulle fördubbla Göteborgsnettoskuld.Lånet går ju över budget. Men Göte-borg skall ju betala amorteringar . Göte-borgs budget är inte så väldigt bra. Antagligenskulle det här lånet orsaka stora besvär . Såhär stora investeringar skall betalas av oss alla. Vimåste också tänka på våra barns framtid.Även , professor på Handelshögsko-lan, tycker att detta ett tanklöst slöseri med pengaroch att Göteborgsöverenskommelsen inte har genom-gått den sedvanliga samhällsekonomiska analysen avkostnader och nytta.Det fanns då nationalekonomer ansåg attvägprojekt satte fart på hjulen. Det är en gammalsocialdemokratisk tes att det skulle göras i lågkon-junkturer. Men det är inte "inne" bland ekono-mer. De säger att det är ett stort slöseri och aldrig braför ekonomin. Offentlig verksamhet måste nagelfarasnoga. Däremot behövs det många satsningar för bättremiljö, speciellt när det gäller trafiken.Mycket mer är det inte att säga om detta. Jag hop-pas än en gång att både den ekonomiska aspekten ochmiljöaspekten kommer att prövas noga. Det är enstyrka om man kan bekänna att det inte var en bra grejoch säga: Vi har insett detta, och vi ändrar det medantid är. Det är en styrka. Den styrkan hoppas jag attkommunikationsministern har så att hon kan styra åtdet hållet.Anf. 17 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är inte så intressant vilken styrkajag har, eftersom det inte enbart är jag som håller i dethär ärendet. Detta är en uppgörelse mellan flera parteri regionen där statens roll är att se till att finansiering-en hålls ihop.Vi skall ha oerhört stor respekt för de parter somingått uppgörelsen i regionen. Jag menar att derasuppriktiga mål har varit och är att man skall lösa ettstort antal problem i som handlarom trafiken och miljön. Man skall komma ihåg attdetta är ett nytt projekt. Resten handlar om städning isamband med befintliga leder och den befintliga trafi-kapparaten.För att det inte skall uppstå några funderingar närdet gäller finansieringen vill jag göra klart att det ärRiksgälden som lånar, som ansvarar förlånet och staten som garanterar lånet. Det är inte som råkar ut för bristande likviditetÖverläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1995/96:60 om Väg-verketAnf. 18 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig delsom jag är beredd att genomföra en bolagisering avVägverkets produktionsdivision, dels vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att skapa konkurrensneut-ralitet vad avser transporttjänster.Bakgrunden till frågan är att respektivePosten Lättgods antagits som entreprenörer åt Bodenskommun till anbud som låg under närmasteövriga anbud.På första fråga är mitt svar att jaginte har för avsikt att nu vidta några åtgärder för attgenomföra en bolagisering av . Skälen härför framgår av den proposi-tion som regeringen förelade . Riks-dagen beslutade också med anledning av propositio-nen att upphäva sitt tidigare beslut att bolagisera pro-duktionsdivisionen.Med anledning av beslut om att upphä-va sitt tidigare beslut att bolagisera har regeringen beslutat omföreskrifter för produktionsverksamhet.Regeringen föreskriver bl.a. att uppdrag åt utomstå-ende skall redovisas särskilt från uppdrag i egen regi.Dessutom skall egenregiverksamheten redovisas sär-skilt från verksamhet i övrigt. Vägverketskall också beakta vad som gäller enligt konkurrens-rätten och i tillämpliga fall också enligt upphandlings-rätten. Genom de av regeringen beslutade föreskrif-terna har möjligheten till underprissättning och kon-kurrenssnedvridande prissättning begränsats. Därmedhar en del av vad fö-reslår i betänkandet Konkurrens i balans, SOU:105,redan beaktats. Jag är därför inte oroad över att produktion lämnar anbud och utför uppdrag åtutomstående.Min uppfattning är att Posten Lättgods verkar påen marknad i konkurrens och att det är jämlika förut-sättningar mellan olika transportföretag. Något intres-se att bedriva olönsam frakttrafik, för t.ex. Bodenskommun, ryms inte inom ramen för bolagets verk-samhet.Jag kan i övrigt inte kommentera prissättningen iett enskilt fall i ett avtal mellan respektivePosten Lättgods och Bodens kommun. I tillämpligafall kan sådana frågor prövas enligt konkurrenslagenoch/eller enligt lagen om offentlig upphandling.Mot bakgrund av de frågor som finner jag således inte skäl att nu vidta någrasärskilda åtgärder. Jag kommer dock att följa utveck-lingen för produktionsverksamhet liksomför andra verksamhetsgrenar inom departementetsansvarsområde där offentlig näringsverksamhet utöv-as i konkurrens med enskild näringsverksamhet.Anf. 19 ()Fru talman! Artigheten kräver att jag tackar kom-munikationsministern för svaret på min interpellation,även om jag inte är nöjd med svaret. Däremot är jagmycket tacksam och nöjd över att få interpellations-svaret i så god tid som det nu har blivit vid två tillfäl-len när jag ställt en interpellation till kommunika-tionsministern.Min principiella uppfattning är, att staten endast iundantagsfall skall äga och driva företag. Anledning-en är enligt min uppfattning att staten aldrig kan utövaägaransvaret lika aktivt som den enskilde ägaren kan.Än värre är när skattefinansierade statliga verkgenom underprissättning konkurrerar ut privata före-tag på den s.k. öppna marknaden. Det var ju för attundvika detta uppenbara problem som den borgerligaregeringen ville bolagisera Tyvärr hade inte den socialdemokratiskaregeringen kraft och mod att fullfölja detta och upp-hävde därmed beslutet.Jag beklagar att statsrådet inte på något sätt tar tillsig de exempel jag visat på och vill göra något åtdetta. Statsrådet säger att skall särredovisauppdrag åt utomstående från uppdrag i egen regi. Enav mina följdfrågor blir då: Hur skall detta kunnakontrolleras och kunna styras? Enligt min mening ärdet utopiskt.Vidare säger statsrådet att regeringens föreskrifterbegränsar möjligheten till underprissättning och kon-kurrenssnedvridning. Även om så skulle vara falleträcker det inte med begränsning. Delar inte statsrådetKonkurrensverkets uppfattning att konkurrenssned-vridning inte får förekomma - särskilt när det skermed skattemedel?När nu i tagit enplogningsentreprenad åt Bodens kommun till klartunderpris visar det att regeringens föreskrifter inteefterföljs. När det gäller funktionsupp-handlingar har det funnit olika uppgifter om hur dethar fungerat.Till skillnad från statsrådet är jag mycket oroadöver att lämnar anbud och utföruppdrag åt utomstående. Det är ingen tvekan om attskattemedel utgör regleringspost för den underpris-sättning som sker och därmed slår ut många priva-ta företag.Min oro delas av tusentals företag runt om i lan-det. Branschorganisationer och även Konkurrensver-ket är medvetna om problemet. Om nu inte statsrådetoch regeringen är beredda att likställa Vägverketsproduktion med andra företag genom bolagsbildning,vad skall då statsrådet göra för att förhindra den kon-kurrenssnedvridning som sker?När det gäller Posten Lättgods - i dagligt tal kallatPoståkeriet - säger statsrådet att det verkar på enmarknad i konkurrens och att något intresse att bedri-va olönsam frakttrafik inte ryms inom ramen för bo-lagets verksamhet. Det borde givetvis vara så, menverkligheten visar på något annat.När Posten Lättgods startade framgick det avdess affärsidé att det skulle arbeta sig in på den riktigatransportmarknaden. Detta steg visade sig vara för-ödande, inte bara för Posten Lättgods och skattebeta-larna utan även för marknaden i sin helhet.Under de första fem åren redovisade Posten Lätt-gods underskott med ca . En be-räkning som gjordes för visade att varje för-sändelse subventionerades med ca . Förlusten detåret var en tredjedel av den totala omsättningen.När kritik framfördes sade chefen för : "Postens Lättgods tror sig kring 1996 hauppnått det kunnande om marknad och produktionsom gör att verksamheten kan blomstra. "skriver vi 1996 och fortfarande förekommerunderprissättning och osund konkurrens. det exempel som jag har tagit upp i min interpel-lation.Jag noterade att statsrådet kommer att följa ut-vecklingen inom sitt departements ansvarsområde, däroffentlig näringslivsverksamhet utövas i konkurrensmed enskild näringsverksamhet.Dess värre tror jag inte att detta räcker. Offentlignäringsverksamhet måste, om den över huvud tagetskall tillåtas, arbeta på samma villkor som enskildnäringsverksamhet. Därför är bolagsbildningen nöd-vändig.Sverige behöver ett bättre företagsklimat med flernya, små och medelstora företag, som ger nya ar-betstillfällen. Vi har inte råd att tillåta skattefinansie-rad verksamhet slå ut enskilda företag.Mot den bakgrunden måste jag ställa ytterligare enfråga till statsrådet: statsrådet verkligen attdetta inte utgör något problem?Anf. 20 ()Fru talman! Vem är tacksam för den bolagiseringsom inte blev av? Ingen av dem vid väg- och trafik-divisionen som jag har talat med och definitivtingen vid produktionsdivisionen. Så vem är glad ochtacksam?Att konkurrenterna inte gillar detta är ju alldelessjälvklart. Men när inte ens de som har blivit räddadefrån denna bolagsbildning är nöjda, börjar man jufundera. En del av deras missnöje beror på att man avkonkurrensskäl inte vill ha en myndighetsstämpel.Även statsrådet måste väl medge att detta är ett di-lemma. Det allra främsta skälet till missnöjet är nogkanske ändå att de tycker att deras trovärdighet un-dergrävts. De var ju mycket glada och stolta över attde ändå hade lyckats så väl med omstruktureringen.De tyckte att det var ganska roligt att divisionenskulle bli bolagiserad och fullt konkurrensutsatt.Därmed skulle de få jobba på samma villkor som deprivata konkurrenterna.Nu kan man knappast tala om konkurrens påsamma villkor. Jag vet inte vem som förlorar mest pådetta. Hela branschen, regeringen, riks-dagen och staten förlorar på det, eftersom trovärdighe-ten för undergrävs.Om produktionsdivisionen hade varit bolagiseradoch fullt konkurrensutsatt, hade det aldrig behövtifrågasättas om dumpat priset eller inte idet aktuella fall som tar upp. Då hadeen eventuell marginalprissättning möjligtvis diskute-rats bland konkurrenterna. Men ingen hade behövtifrågasätta den, eftersom Aktiebolaget hade varit ett slutet kärl.Det finns entreprenader som i vissa fall har upp-handlats i konkurrens och som i andra fall har tillfallitproduktionsdidivisionen utan konkurrens. Det finnsanledning att misstänka ett läckage någonstans.Man blir än mer upprörd över den stoppade kon-kurrensupphandlingen som drevs igenom förra som-maren, då tecknade ett treårskontrakt somgör att bolagiseringen inte blir möjlig förrän tidigastefter tre år.Det gläder mig att statsrådet följer verksamheten.Jag hoppas att kommunikationsministern är lyhörd.Mina frågor till kommunikationsministern är: som myndighet verkligen tillåtas att kon-kurrera på marknaden? Borde man inte i nuvarandeläge för trovärdighetens skull över huvud taget stoppaanbudsgivning utanför den egna verksamheten?Anf. 21 Kommunikationsminister ()Fru talman! Jag tror inte att det är en överdrift attsäga att det råder en ganska betydande ideologiskåsiktsskillnad mellan interpellanten och regeringen idenna fråga.Staten kan aldrig vara en lika aktiv ägare, sägerOlle . Det beror väldigt mycket på om sta-ten vill utöva ett aktivt ägarskap eller inte. Vi har frånmitt departements sida sagt att vi, till skillnad från dentidigare regeringen, vill vara bra, starka och aktivaägare när det gäller de bolag och verk som liggerunder vår domvärjo. Det är vårt ansvar gentemot demsom arbetar i dessa företag men också ett ansvar gen-temot deras kunder. Generellt sett är det medborgarnasom är kunderna.Olle talar väldigt mycket om vikten avatt bolagisera. Jag tror att vad egentli-gen menar är att man skall privatisera, därför att Pos-ten Lättgods är just bolagiserat och ändå är det intetillräckligt. Säg som det är, , att dethandlar om en privatisering, så att vi åtminstone kantala i riktiga termer.Det är klart att det går alldeles utmärkt att särre-dovisa den konkurrensutsatta verksamheten. Det är enbokföringsfråga. Det är precis de krav som vi ställerpå produktionsdivisionen som tar in anbud i kon-kurrens.De anklagelser som här riktar be-träffande Bodens kommun är oerhört allvarliga. Omdet finns något belägg för anklagelserna, så är jag denförsta att säga att detta bör prövas enligt den lagstift-ning som finns. Det finns ingen anledning att chikane-ra vare sig Posten Lättgods eller , om detinte finns belägg för anklagelserna. Men om det gördet, är det en fråga som omfattas av den lagstiftningsom vi har.Anf. 22 ()Fru talman! Statsrådet säger att det råder en ideo-logisk skillnad mellan oss, vilket det givetvis gör.Men denna fråga är ju inte ideologisk så till vida attföretag drabbas som inte kan hävda sig på samma sättsom ett statligt verk som både driver skattefinansieradverksamhet och konkurrerar på den öppna marknaden.När det gäller den ideologiska skillnaden i frågaom ägandet är det självfallet så, som statsrådet säger,att den nya regeringen gärna vill vara aktiv ägare.Men det är ju inte så alldeles lätt att vara det som detär för den privata ägaren som jobbar i verksamhetendagligen. Men den frågan kan vi lämna. Den viktigafrågan nu är faktiskt det som händer på marknaden.Om hade bolagise-rats, skulle inte problemet ha varit så stort. Då hademan haft möjlighet att följa utvecklingen på ett annatsätt än nu.När det gäller särredovisning kan jag förklara attVägverkets skattefinansierade verksamhet bedrivsprecis i närheten av de områden som den privatamarknaden nu har tagit. Jag tror inte att det är så lättatt göra särredovisningar som statsrådet vill göragällande. Visserligen är det en administrativ fråga,men det är inte så lätt att särredovisa som här fram-förs.När det gäller Bodens kommun är det helt klart attplogningsentreprenadens anbud ligger lägreän de tre övriga anbudsgivarnas och lägreän den tidigare entreprenörens. Med detta vill jagpåvisa att det är fråga om en klar underprissättning.Jag är också övertygad om att frågan kommer attprövas.Men det är viktigt att statsrådet och regeringen en-gagerar sig i frågan. Det är också därför jag vill ta uppfrågan till debatt. Jag har också varit i kontakt medKonkurrensverket i denna fråga. Man är klar överproblemet men säger att man har svårigheter medpåföljder. Därför har man begärt att få konkurrensla-gen mer kraftfull.Många företagare i landet känner oro. I Bodenex-emplet är det småföretagare med elva fordon somskall konkurrera. De klarar det inte. De kommer attslås ut.Anf. 23 ()Fru talman! Särredovisning låter väldigt fint,kommunikationsministern. Men då har man inte sattsig in i verkligheten.Låt oss ta plogningsentreprenader och det statligaVägverket som ett bra exempel. Man lämnar anbudom att sköta plogningen hos en samfällighetsförening,som man sköter plogningen för det statligaVägverket. Det är samma bil som körs. Chaufförenjobbar en liten sväng extra på detta vis.Man kan tänka sig hur det blir med den särredo-visningen. Jag kan i alla fall livligt föreställa mig det.Det finns säkert andra exempel. Just på drifts- ochunderhållssidan är det inte så väldigt lätt.Om man far och hämtar ett gruslass för att sandasandar man ju alltihop på en gång - även den del somär upphandlad i konkurrens och där man har en annanbeställare än Vägverket.Jag förstår uppriktigt sagt inte, fru statsråd, vaddetta har med ansvaret mot kunderna att göra. Detförstod jag heller aldrig när jag läste propositionen. Påvilket sätt skulle de trafikpolitiska målen - det är välansvaret mot kunderna - omkullkastas om man hadefortsatt med konkurrensutsättningen och bolagisering-en?Jag vill ha svar på den fråga jag ställde. att överväga att sätta stopp för att Vägverketlämnar anbud till den marknad som ligger utanförVägverket?Anf. 24 Kommunikationsminister ()Fru talman! Ansvaret för kunderna är ansvaret förmedborgarna. Det handlar om trafiksäkerhet. Dethandlar om väghållning. Det är inte meningen attVägverket skall bli entreprenör när det gäller att byg-ga dagis eller driva den typen av verksamhet, utan dethandlar om väghållning och om områden som hängerihop med det som det statliga sysslar medtill vardags.Ändå är det självklart viktigt att det skall finnas enkonkurrensneutralitet. Av den anledningen har vi varitoerhört noga med att tala om att produk-tionsverksamhet i egenregi skall bedrivas utan sub-ventioner från i övrigt. Inga statliga skatte-pengar kommer att läggas på detta.Det är självklart att Bodens kommuns innevånarekan tjäna en del kommunala skattepengar på att de fårett ganska bra och billigt underhåll. Det är inte enfråga som vi här i kan ta ställning till.När skall lägga anbud på områden sominte ingår i det statliga vägnätet, t.ex. Bodens kom-mun, har man också ett avkastningskrav på sig, precispå samma sätt som en privat firma bör ha för att klarasina krav på soliditet. Det är faktiskt det som dethandlar om när vi pratar om att den vanliga konkur-rensrätten skall gälla.Jag tror som sagt att detta mer handlar om ideolgiän omtanke om Bodens skattebetalare.Anf. 25 ()Fru talman! Nej, det handlar inte alls om ideologinär det gäller den delen. Jag är medveten om att Bo-dens kommuns skattebetalare får något lägre kostna-der, men det handlar faktiskt om att inte snedvridakonkurrensen och slå ut privata företag som funnitsunder många år.Det har gått ut föreskrifter till . Detär bra, men det räcker tydligen inte. Jag har väldigtsvårt att förstå varför man inte kunde ta steget fullt utoch bolagisera produktion. Då hade manju sluppit detta.Nu debatteras frågan i hela landet. och företag är väldigt oroliga.Man vet att det inte finns jobb för anläggningsbilarnavintertid på många ställen och att vinterväghållningbehövs. kommer många av dem att få lämna in.Det är problemet.Statsrådet säger att produktion ocksåskall ha ett avkastningskrav.