prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Därmed har jag svarat på denfrågan.Den andra frågan är: Om vi nu bygger ett distri-butionssystem till andra länder, innebär det att Sveri-ge avvecklar sin produktionsapparat och blir storaköpare av el? Det tycker jag är politik. Jag anser inteatt skall vara en stor köpare av el. Vi har våraverktyg. Vi har , , vi förpolitik där vi stimulerar fjärrvärmenäten och ocksåproducerar el, och vi har de kommunala energiplaner-na och de kommunalt ägda energiföretagen.Socialdemokraterna har inte som ambition att haett elnät som bygger import. För att minska påverkanpå miljön skall vi däremot inte bygga en produktions-apparat som bara används när vi hartorrår, utan vi skall ha en produktionsapparat som ärså tajt som möjligt för att inte bygga överkapacitet.Det är miljöpolitik av bästa sort. Jag har därför litetsvårt att hänga med i er diskussion.Vattenfall är ett viktigt verktyg för staten ochsamhället i energipolitiken. Jag kommer tillbaka tilländrade riktlinjer för när energisamtalen äravklarade. Det är en viktig del i de samtal som försmellan de kvarvarande partierna.Själva frågan handlar om kabeln och miljön. Därsäger jag i svaret, och det vill jag gärna upprepa:Miljöfrågan skall prövas noga. Däremot skall hand-läggningen inte vänta. har faktiskt redantagit ställning till att finansiera kabeln. När miljöfrå-gan är prövad och man funnit att det går att genomfö-ra skall det också byggas.Anf. 32 ():Fru talman! säger att han an-vänder som ett redskap, eller att regeringengör det. Då använder man det väldigt dåligt. Om nuregeringen verkligen har ambitionen att avvecklakärnkraften borde vi ha lagt ned mycket mer pengarpå energiomställning över lag och också vindkraft ochbioenergi. Jag nämnde siffrorna tidigare.Jag kan också nämna att i den budget som vi hål-ler på att anta finns det 111 miljoner för energiom-ställning, vilket är en väldigt liten summa om manjämför med hur mycket kärnkraften har kostat genomtiderna i forskning och uppbyggnad.Jag anser att regeringen har ett enormt stort an-svar. Det handlar inte bara om juridiken eller politi-ken, utan det gäller staten som ägare till just Vatten-fall. Min fråga handlar om det. Hur skall man påverkaVattenfall för att det och driver sinverksamhet så att den överensstämmer med de poli-tiskt fattade besluten? Det handlar för mig inte baraom miljökonsekvensbeskrivningar av själva kabeln.Inte alls. Det handlar just om det övergripande ansva-ret för energipolitiken, där jag tycker att Vattenfallgång på gång brister.Jag skulle vilja ha en kommentar till de uttalandensom ledning har gjort, nämligen: Vi hargjort en kommersiell bedömning av att kärnkraftenkommer att finnas kvar även . Den hardessutom vid samma tillfälle uttalat: Vi tycker dess-utom att det är bra att kärnkraften finns kvar. Jag villverkligen ha en kommentar till det.Ministern talade om produktion och konsumtionoch sade att vi naturligtvis måste göra det hela effek-tivare. Det håller jag med om - vi skall inte spillaenergi som vi producerar. Jag tror inte att någon äroenig med ministern om det. Men frågan är hur viskall göra det och vilken typ av kraft och el vi skallimportera repsektive exportera.Dessa frågor hänger ihop, och jag är litet rädd föratt regeringen i det här fallet hoppar över ett steg i sinvilja att försöka påverka energiomställningen ochdriva den vidare. Det steget är själva den ekologiskainriktningen på energin. Den har man glömt bort.Jag skulle hellre se att vi lade den här typen av re-surser på vindkraft eller på en utökning av bioenergi ivårt land. När det gäller vilken typ av energi somproduceras och ger överskott , tror jag,precis som , att det är kärnkraftselen.Det stora problemet är den direkta eluppvärmningen.Det är den som vi borde komma åt i stället, och dettycker jag inte att vi gör med den här kabeln.Jag upprepar frågan som jag ställde tidigare: Hurkommer den här kabeln att påverka energi-produktion till att bli miljömässigt hållbar och dess-utom leda till mindre resursförbrukning? Det har jaginte riktigt fått klart för mig och inte alls kunnat utläsaur några dokument.Jag vill också ha en kommentar till ut-talande om kommersiella bedömningar och kärnkraf-tens vara eller inte vara.Den sista frågan är: Kommer regeringen att väntamed att fatta beslut om den här kabeln till dess attpartiöverläggningarna faktiskt är avslutade? Jag serfram emot de riktlinjer som up-penbarligen kommer att lägga fram efter partiöver-läggningarna, men det finns kanske beslut som manvill förhala något för att kunna få en helhetssyn påenergipolitiken.Anf. 33 ():Fru talman! Jag förstår att näringsministern tyckeratt det är bekymmersamt med många olika frågor,men jag kunde inte låta bli att ta tillfället i akt.Distributionssystemet ger mig bekymmer. Ytterli-gare bekymmer är de kompletteringar som gjorts i densenaste miljökonsekvensbeskrivningen, där det sägsatt elektrodnäten kommer att uppta en bottenyta av800 m2. Längre fram står det att ytan som upptas avkablar och elektrodnät är 150x800 m2, vilket blir 12ha. Det är stor skillnad. Dessutom står det att botten-ytan är relativt vanlig i denna del av skär-gård.Men inte den tångskog som växer på botten ochsom fungerar som barnkammare och uppväxtplats förmånga olika fiskarter.Tångskogarna i har försvunnit på grundav övergödning. Tångskogen vid Tånghällan är unik.Motsägelsefullt nog står det längre fram att vikenmellan Biskopsmåla och anses utgöra ettostört område med förmodligen mycket gamlablåstångsplantor. Lokalen kan vara viktig som fö-do- och yngelplats för fisk. Om lokalen förstörs ge-nom att tångplantorna skadas tar det , 10-60år, innan lokalen återställs av egen kraft.Som en kommentar vill jag hänvisa till det förracitatet och komplettera med att säga att gammalblåstång är unik överallt, även i Blekinge.Ärendet har ännu inte behandlats, och det tyckerjag är bra. För att skapa tilltro till hela detta projekt ärdet alldeles klart att vi måste kunna lita på miljökon-sekvensbeskrivningen. Med detta hoppas jag att jaghar lyckats fästa näringsministerns uppmärksamhet påde brister som finns. tackar jag för denförsäkran som näringsministern gav i sitt förra inlägg,nämligen att miljökonsekvensbeskrivningen kommeratt visa att projektet är fullt möjligt att genomförautan att de effekter man nu bekymrar sig för uppstår.Anf. 34 ():Herr talman! Jag kan naturligtvis instämma i detstatsrådet säger om att distributionen skall vara såeffektiv som möjligt. Det är viktigt, liksom att mankan utjämna och ha en väldigt tajt pro-duktionsapparat. Det är en av de viktigaste metodernaför att avveckla kärnkraften.Det är också bra att klart och tydligt få höra attägardirektivet till ses över. Det är uppen-bart att det behövs.Däremot kan jag knappast tycka att frågan om till-låtandet av det här kabelföretaget är avgjord. Denligger i den prövning som regeringen rimligen börgöra, om man skall ta hänsyn till naturresurslagen ochlagstiftningen i övrigt.Det har visats här att invändningarna är mycketstarka från miljösidan, fiskerisidan, de geologiskaundersökningarna osv. Det finns därför skäl för rege-ringen att göra en fördjupad miljökonsekvensbe-skrivning och se om det verkligen är förenligt medsvensk lagstiftning, framför allt på miljöområdet.Riksdagens beslut handlade mer om peng-ar, och det innebär inte i sig att man skall anse attdetta företag är tillåtet. Det beslutet handlade omdetaljer, bl.a. lokalisering.Kabeln öppnar en förbindelse för eldistribution tillkontinenten, där man över lag har ett högre elpris änvad har. Detta är en faktor som borde diskute-ras närmare i sammanhanget; det kan nämligen drivaupp elpriset ytterligare i . Vad det kan få förkonsekvenser, utöver de skatter vi kan behöva ha påel, kommer vi in på i nästa interpellationsdebatt. Dettaär en aspekt som har försummats i diskussionen så härlångt.Jag tycker också att det vore intressant att få enkommentar från statsrådet när det gäller de meraregionala och lokala miljöeffekterna i den här frågan.Anf. 35 Näringsminister ():Herr talman! Det sista vill jag vänta med att kom-mentera, eftersom det nu pågår en prövning. Så små-ningom får jag ett förslag på mitt bord från den myn-dighet som granskar detta, och då lägger vi fram ettförslag från regeringen. Detta svarade jag på redan imitt förra inlägg.Jag tycker också att jag svarade på hur jag ser påVattenfall. Det är ett viktigt verktyg. Det gläder migatt fler och fler inser att det finns starka skäl till attsamhället har ett stort ägande, ansvar och engage-mang i kraftproduktion. Det är en växande insikt somgläder mig mycket.Till vill jag säga att jag har litetsvårt att hänga med när hon ställer investeringar i nyproduktion i motsats till ett effektivt distributionssys-tem.Sverige och har ungefär samma väderbe-tingelser. regnar det och snöar i , ochdet ser ut på ungefär samma sätt på bägge sidor omkölen. Det betyder att de år när har torrår såhar också det.Däremot kan det vara så att torråret råkar infallasamma år som det blir kallt. Därför finns ett väldigtbehov av att ha ett distributionssystem som förhindraratt man måste bygga upp en onödigt stor produk-tionskapacitet. Som miljövän måste att det är riktigt.Därför gillar jag att att man bygger ihop distribu-tionssystemen. Tänk om inte var ihopknutet iett distributionssystem! har vi knutit ihop Porjusmed , men inte och , bara 24mil bort! Tänk om inte näten i varit ihopknut-na - vilken enorm produktionsapparat vi hade varittvungna att bygga för att kunna garantera elförsörj-ningen i hela landet!Det måste väl ändå vara en vettig miljöpolitik attgöra på det sättet? har vi klarat ut den frågan.Miljöprövningen sköts i särskild ordning. Vatten-fall är ett viktigt verktyg och det är viktigt att inom deenergiöverläggningar som pågår diskutera Vatten-falls roll. Detta har jag också klargjort.En ny fråga dök upp i den här vändan, och det varhur kabelns utbyggnad påverkar prisbilden i Sverige.Det är en viktig fråga också för mig. Det bestämmerhur mycket av kabelutbyggnad vi skall ha i Sverige.Jag återkommer till i den frågan. Bara föratt kraftindustrin vill bygga ut och åstadkomma eninfluens av högre priser från , finns det ingenanledning att vi som riksdag eller regering skall gilladet.Därför skall en utbyggnad av kapaciteten baseraspå att man kan åstadkomma en effektiv hantering,men att vi fortfarande på ett normalår skall ha denproduktionskapacitet som krävs för att klara vår egenförsörjning. Vi skall inte bygga ett kabelnät som göratt de naturresurser som vi använt oss av genom ut-byggnaden av vattenkraften slussas vidare söderut ochvinsterna hamnar enbart i kraftindustrins fickor. Re-surserna skall förädlas och ge jobb i . Det ärett mycket tydligt besked.Anf. 36 ():Herr talman! pratade om behöver göra energisystemen effektivare och attdet kan finnas många poänger med att sammanbindade olika systemen mellan olika länder. Det är alldelesriktigt, och jag tycker att det är bra. Jag är också gladatt spontant kallade mig för mil-jövän. Det känns tryggt.Det jag är orolig för, och som jag har tagit upp iinterpellationen, handlar inte om kabeln i sig eller omdess miljökonsekvenser. Jag är också oroligför detta, men jag litar på utredningarna som görs ochatt man inte kommer att bygga någon kabel om manmärker att konsekvenserna för miljön blir för stora.Jag är däremot orolig för debatten runt omkring. FrånPolen kommer signaler som säger att polackerna intepå något sätt kommer att minska sin kraft- och ener-gikonsumtion. De kommer inte att stänga kolkraftverkeller över huvud taget att försöka minska konsumtio-nen. Snarare ser de det som positivt att priserna sänks,så att de kan konsumera mer. Detta gör mig orolig.Det gör mig också väldigt orolig när högt uppsattamänniskor inom tar diskussionen om kärn-kraften på det sätt som de har gjort. Jag har ännu intefått någon kommentar till detta från näringsministern.Det är möjligt att det är svårt för honom att tyckanågonting särskilt om detta, men jag skulle gärna viljahöra det i alla fall. Jag tror nämligen att huvudargu-mentet och det huvudproblem vi står inför - förutomatt vi måste avveckla kärnkraften - är diskussionenom hur vi skall spara energi och hur vi skall kunnaminska vår energikonsumtion. Det gör vi inte om vibygger fast oss i kärnkraftsdiskussionen på det sätt jagtycker att vi ändå gör.Jag tycker mig kunna säga att både vindkraft ochbioenergi är mycket mer stabila än såväl kärnkraftsom vattenkraft när det gäller påverkan från naturen,säkerhet osv. Därför tror jag det vore mycket olyck-ligt om regeringen inte använder som ettredskap att ordentligt sätta i gång utbyggnaden avvattenkraft och bioenergi i vårt land.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:42 om denelintensiva industrinAnf. 37 Näringsminister ():Herr talman! har frågat stats-ministern vilka åtgärder han avser att vidta för att denelintensiva industrins konkurrenskraft inte skall för-sämras till följd av energipolitiken. hänvisar till varsel om uppsäg-ningar. Interpellationen har överlämnats till mig.Elizabeth ställde en liknande fråga tillmig . Jag framhöll då att statsministern i rege-ringsförklaringen underströk att omställningen avenergisystemet skall genomföras så att den elintensivaindustrins konkurrensläge inte äventyras. Vidareframhöll jag att regeringen har föreslagit ett antalåtgärder på skatteområdet för att sanera de offentligafinanserna.Regeringen har satt upp målet att halvera arbets-lösheten . De senast föreslagna förändring-arna av energiskatterna syftar till att finansiera enbred satsning på utbildning (prop. 1995/96:118,1996/97:1). Det är självklart att åtgärderna för att ökasysselsättningen inte får leda till sådana kostnadshöj-ningar att arbetstillfällen försvinner. Risken för såda-na effekter var för övrigt skälet till att regeringenåtertog den tidigare föreslagna produktionsskattehöj-ningen och i stället föreslog en höjning av energiskat-ten på el och fossila bränslen.Regeringen strävar efter att genom partiöverlägg-ningarna om energipolitiken åstadkomma stabilaförutsättningar för industrin. Det gäller inte minst ifråga om energiskatterna. I överläggningarna ställdejag tre frågor till partierna inför de fortsattaförhandlingarna. Jag anser att en ansvarsfull överens-kommelse om den framtida energipolitiken bör tautgångspunkt i positiva svar på dessa frågor.Den första frågan gäller just industrin. Jag anseratt omställningen skall genomföras så att industrintillförsäkras el till konkurrenskraftiga priser. Denandra frågan gäller det långsiktiga målet för energi-försörjningen. Vi skall sträva efter ett ekologiskt ochekonomiskt uthålligt energisystem. Det behövs ettpositivt svar på båda dessa frågor för att det skall gåatt utforma en energipolitik som bidrar till att indust-rin kan växa och sysselsättningen värnas.Den tredje frågan gäller uppfyllandet av folkom-röstningens resultat och energiöverenskom-melse, som innebär att kärnkraften skall avvecklas iden takt som är möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättningoch välfärd.Mot bakgrund av arbeteoch de analyser som gjorts i Närings- och handelsde-partementet är en utgångspunkt i partiöverläggningar-na om energipolitiken att det finns förutsättningar attinleda avvecklingen genom att stänga en reaktor.Majoriteten av partier är eniga med migom detta.Därför beklagar jag att moderata samlingspartietinte kan ställa upp på de förutsättningar som behövsför att vi skall få en bred uppgörelse. Det innebär attmoderata samlingspartiet inte vill ta ansvar för denenergipolitik som måste läggas fast . Detgäller inte minst energiskatterna, som givetvis kom-mer att diskuteras i de fortsatta överläggningarna.Det är nu absolut nödvändigt med en nationellkraftsamling för att åstadkomma det och vi alla önskar, dvs. stabila och rimligt för-utsägbara förutsättningar för hushåll och näringsliv attinvestera till gagn för alla. Med sådana förutsättningarläggs en god grund för tillväxt och utveckling ocksåav miljövänlig teknik. Detta kommer att ledatill en ökad sysselsättning.De flesta av de övriga partierna har insett att dedeltar i en förhandling där det handlar om att vi allamåste försöka komma överens. Flera partier har rörtsig från en tidigare delvis orealistisk attityd när detgäller förutsättningarna för att minska energianvänd-ningen. råder samsyn mellan samtligapartier om att elanvändningen kommer att fortsätta attöka, om än i svagare takt än , och att energipolitiken skall tillförsäkra indust-rin den el som behövs så att den skall kunna växa ochöka marknadsandelarna på världsmarknaden.Det är sannerligen en mycket stor omvälvning somhar skett genom de energipolitiska överläggningarna.Moderata samlingspartiet försöker skymma dettafaktum genom att bibehålla sin hårdnackade attitydmot att uppfylla resultatet av folkomröst-ning.Jag hoppas att moderata samlingspartiet så små-ningom också ändrar sin inställning om den framtidaenergipolitiken, inte minst eftersom partiet i likhetmed övriga riksdagspartier anser att kärnkraften inteär den uthålliga energikälla vi skall bygga framtidensenergisystem på.Anf. 38 ():Herr talman! Många riksdagsledamöter brukartacka för svaret, men det kan inte jag göra. Först ochfrämst hade jag ställt interpellationen till statsminis-tern - men det är näringsministern som svarar. Detvar med stort allvar jag ställde interpellationen, ochvalde att ställa den till just statsministern eftersomfrågan är av nationell betydelse.Är möjligen regeringen av uppfattningen att denelintensiva basindustrin i skall försvinna, ochdärför valt att låta näringsministern svara? I så falltycker jag att regeringen klart skall uttala detta.Svenska folket är ju vant vid att socialdemokratiskapolitiker sviker givna löften. Detta skulle i så falldefinitivt inte vara något undantag.Statsministern lovade de facto på att den elintensiva industrinskonkurrenskraft inte skulle försämras. Efter dettauttalande har statsministern inte vågat ge svar trotsmängder av brev, fax, tidningsartiklar osv. Det är intebara jag som är besviken, utan också alla de männi-skor som verkar inom den elintensiva industrin.Nåväl, nu står jag här och har fått svar av näringsmi-nistern. Och vilket svar!Min första fråga lydde: Vilka åtgärder avserstatsministern vidta för att uppfylla löftet om oföränd-rade konkurrensförutsättningar för den elintensivaindustrin? Svaret jag fått är att det behövs ett positivtsvar på denna, och även på min nästa, fråga. Jag hål-ler med om detta - det behövs verkligen ett positivtsvar. När kommer det positiva svaret, ?Min andra fråga lydde: Är regeringen beredd attoffra ett stort antal arbetstillfällen på vissa platser ilandet för att dels tillgodose krav, delsförsöka klara helheten vad gäller det omtvistade måletatt halvera arbetslösheten . Svaret man gettpå denna fråga är:"Det är självklart att åtgärderna för att öka syssel-sättningen inte får leda till sådana kostnadsökningaratt arbetstillfällen försvinner. "Många vet att de höjda elpriserna kommer attäventyra verksamheten vid de allra mest energiinten-siva företagen. föreligger nämligen ett första facit:Vargön Alloys har på grund av regeringens skatte-höjningar redan nödgats stänga två av fyra processug-nar, och varslat totalt 55 personer. Företaget är i upp-enbar fara och måste redan nu växla ner för att vinnatid. I förlängningen finns stor risk att antalet jobb somförsvinner i blir tjugofalt större, vilket kan bliresultatet när och om alla ugnar släcks och kringlig-gande industrier med underleverantörer dras med ifallet. Höjningen av elpriset för blir75 per anställd, dvs. den genomsnittliga vins-ten för företaget , 26 miljoner kro-nor, kommer att ätas upp av de höjda energiskatterna.Den regering som säger sig vilja göra tillett ekologiskt föredöme startar sitt arbete med att slåut industriproduktionen, som vi har all anledning attvara stolta över. Är regeringen medveten om detta?Många väntar på svar.Anf. 39 ():Herr talman! Jag vill börja med att ställa en rakfråga till näringsministern: åtgärder avser rege-ringen vidta för att G A Metall och ett tiotal andraföretag som har el som råvara i produktionen skallöverleva? Jag ställer den frågan i min inledning så attnäringsministern skall kunna tänka över vad somhåller på att ske inte bara i utan också iglesbygder över hela landet. Av svaret till ElizabethNyström framgår inte detta utan enbart att omställ-ningen - och, förutsätter jag, energiskatterna - skallutformas så att den elintensiva industrins konkurrens-läge inte äventyras.Nu är det så, herr statsråd, att elskatterna äventyrarindustrin, i första hand G A Metall i Sundsvall.Många av de här företagen finns alltså i våra glesbyg-der. Ett finns exempelvis i i . Om de härföretagen slås ut på grund av orimliga skatter - och såär läget - kommer ingen av de friställda männi-skorna att få ett nytt arbete i sina glesbygdskommu-ner. Ingen av dem kommer att få det, utan de är hän-visade till att söka jobb på andra håll i landet, ochsom vi vet finns inga jobb någon annanstans heller.G A Metall i , landets enda tillverkare avaluminium, använder lika mycket el som hela tillsammans. av kostnaderna är el-kostnader, varav produktionsskatten är på knappt4 %. Lönerna tar och kostnaderna för oxiden22,. Detta handlar alltså bara i om75 per anställd. Jag vet att näringsmi-nistern, som norrlänning och som kännare av den härindustrin, kan de här siffrorna. Dessa siffror visar påatt elen är oerhört avgörande för konkurrenskraften.G A Metall konkurrerar som vi vet på en hårdmarknad - mot , som har billig kärnkraftsel,mot med dålig arbetsmiljö och stora utsläppav miljöfarliga ämnen, mot med billig vatten-kraft, osv. I det här konkurrensläget får G A Metall -om jag nu håller mig till det företaget - högre ochhögre elskatter. Detta går naturligtvis inte ihop meddet som näringsministern säger i sitt svar, nämligenatt man skall se till att dessa företag behåller sin kon-kurrenskraft. Det är fullständigt orimligt. Bara iMedelpad handlar det om 1 000 arbetstillfällen samtde kringeffekter som blir följden.När jag var kommunalpolitiker i pres-sade vi G A Metall till att både förbättra sin arbetsmil-jö och minska utsläpp osv. Vi lyckades med detta.Visserligen förekom det en debatt om att verksamhe-ten skulle flyttas till - av alla ställen - menföretaget genomförde ändå dessa förbättringar.Nu kommer de anställda vid företaget sannolikt attfå gå hem eller sitta på skolbänken. Detta gör ju inteatt arbetslösheten minskar, utan det gör att den ökar.Jag vill ställa ett par frågor till statsrådet. Det ärdags att vi får besked nu: Vilka åtgärder kommerregeringen att vidta, så att det t.ex. blir ett undantagför de här tio företagen? Vad skall regeringen göra, såatt alla dessa människor inte slås ut? Och när kommerbeskedet? Tiden rinner i väg. Företagsledning ochfackliga organisationer är förtvivlade över att mångaanställda, många av deras arbetskamrater, bara omnågra månader inte kommer att ha något arbete att gåtill. Vilket blir statsrådets svar?Anf. 40 ():Herr talman! Det är både bra och nödvändigt att vihåller grytan kokande och att vi återigen får en inter-pellationsdebatt kopplad till den här frågan. Det ärmycket, mycket allvarligt att vi ännu inte kan ge klarabesked och därmed också få undan den oro som finnspå många orter runt om i landet, där elintensiv basin-dustrin är hotad.Jag uppfattar det som att den fråga vi nu diskute-rar egentligen består av två delar.Det ena är hur vi klarar energiomställningen. Påden punkten kan vi se att näringsministern i det svarsom han har givit följer upp dethan sagt tidigare, dvs. det löfte som har givits om attden elintensiva industrins konkurrenskraft skall bibe-hållas i samband med energiomställningen. Dettafinns med i svaret, och det vill jag ta fasta på. Jagkonstaterar därmed att man nu på Näringsdepartemen-tet ordentligt har satt ner foten och med detta menatatt energiomställningen skall ske på ett sådant sätt attvår basindustri bibehålles och att man får konkurrens-kraftiga energipriser som möjliggör detta.