prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Jag får betala skatt på någon-ting som jag inte har. Detta är ett grundproblem somrimligen måste diskuteras om man gör anspråk på enseriös debatt och om man anser att det är viktigt hurtaxeringsvärdet sätts.Jag vill också kommentera tjänstebilarna. Dettycks mig som om anser att prisernapå bilarna har stått stilla och att man inte har gjortnågon omräkning av hur man kör, som PerRosengren var inne på.Dessutom är det så att förmånsvärdet räknas uppmed 1,2 gånger bensinpriset om arbetsgivaren väljeratt betala bensinen. Om vi i en väldigt enkel kalkylutgår från att bensinpriset är per liter, blir för-månsvärdet 9:60. Om vi säger att hälften är skattkostar alltså bensinen 4:80 litern i förmånsvärde istället för normalt 8 kr.Hur kan det gynna miljön att göra bensinen billi-gare? Det skulle jag vilja veta.Anf. 110 () replik:Fru talman! Vi går ifrån ett system, , där priset på bensinen är noll kronor till ettsystem där kostnaden är det faktiska priset. Vi hoppasatt arbetsgivaren inte skall betala bensinen åt denenskilde, eftersom det är ett sämre alternativ än omden enskilde täcker kostnaden med egna, skattadepengar. Men om arbetsgivaren betalar bensinen åt denenskilda har vi gjort ett undantag från principen att haett exakt förmånsvärde och faktiskt räknat upp bensi-nens förmånsvärde med faktorn 1,2 och därmed nåttdessa 9:60.Det är en mycket stor skillnad mellan att gå fråningen marginalkostnad alls och att gå till en marginal-kostnad på , eller i sämsta fall 5:60, för körningen.Fastighetsskatten är inget nytt påfund. Det är enskattebas som inte bara finns i vårt land utan somspelar en stor roll runt hela världen. Den är uppbyggdsom en schablonintäkt från vilken man drar t.ex. rän-torna, om än inte på en blankett.Ronny Korsberg sade i sitt tidagare inlägg: Tagbort räneavdragen. Fastighetsskatten från villorna ärsammantaget . Villaav-dragen är värda . RonnyKorsbergs modell innebär ökade kostnader för ungabarnfamiljer som köpt sina hus och som harjättestora problem med sin ekonomi, medan den gyn-nar dem som har avbetalt lånen och har en mycketgod ekonomi.Jag tror inte på system. Vi kanbehöva diskutera fastighetsskatten, men hans systemär inte bra om vi vill att unga människor skall hamöjlighet till egnahem.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att höra att vi hargått ifrån ett system med noll kronor i skatt på bensi-nen. Så är det ju inte alls. Den har varit inräk-nad som ett schablonvärde, så den har naturligtvisfunnits med som en komponent. Hur stor den har varithar bestämts av hur mycket man har kört.Vi har inget emot att man bryter ut bensinpriset urförmånsbeskattningen. Det har vi själva föreslagitlångt innan Socialdemokraterna lade fram förslaget.Men gör man det på ett sätt som gör att bensinpri-set sjunker, och det är det vi reagerar mot. Då får detinte den effekt som vi avsåg när vi ville att man skullabryta ut den, nämligen att man skall få ta ansvaret förkostnaderna för drivmedlet själv.Nu sjunker bensinpriset för den som har det härsystemet, och det är det som är bekymret.Det är just barnfamiljerna som skulle gynnas medvårt system för fastighetsbeskattning. I mitt anförandesade jag inte att det enbart var fråga om ränteavdra-gen. Det var bara ett exempel på hur man skulle kun-na förändra systemet.Inger sade att taxeringsvärdet utgår frånen shablonintäkt. Intäkt på vad? På nöjet att bo? Detär det som är hela grejen. Detta är ett gammalt sys-tem. Man har ersatt en gammal schablonintäktsmodellmed en ren skatt som baserar sig på ett fiktivt värde.Det är ett värde som inte finns, så länge jag inte reali-serar det.Ni måste på ett seriöst sätt diskutera grund-problemet i beskattningssystemet. Ni måste sätta erned och fundera på om systemet kan göras om så attdet blir mer rättvist. Om man sparar energi t.ex. börman få en lägre skatt och inte som tvärtom. Manbör heller inte påverkas av vad grannarna gör vid sinförsäljning. Det handlar inte om intäkt av någonting.Det är en rättighet att få bo i sitt hus utan att behövabli beskattad så att man tvingas att flytta.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag lovar, , att vi förseriösa debatter. Däremot tror jag inte att vi kan klara ut frågan om de grundläggandeprinciperna för fastighetsbeskattning. Men låt ossfortsätta med det.Tänk då också efter, , vad somskulle hända unga barnfamiljer om man avveckladeränteavdragen till villaköp. Det skulle bli dramatiskaförändringar för dem. Allra mest skulle det drabba deunga barnfamiljer som hade små andra förmögenhe-ter, medan de som kunde belåna annan egendomsmygvägen kunde plocka in ränteavdragen i villan.Det är möjligt att ni vill vara seriösa, men ni bordekanske tänka efter ytterligare litet grand innan nialltför snabbt lägger fram förslagen.Uppriktigt sagt, : Om vi intehar en rörlig kostnad för bensinen i förmånsbilsbe-skattningen och inför en kostnad där den enskilde fårbetala för varenda bensinliter han kör - nog katten hardet en stor miljöpolitisk betydelse! Och nog är detstor skillnad mot dagens system, där man får betalaprecis lika mycket oavsett om man privat kör 500 milom året eller 4 . Erkänn att detta är avstor miljöpolitisk betydelse!Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag fick en skopa etik och moral övermig. Det brukar jag få av . Den härgången var det inte särskilt allvarligt, när det gällerfrequent flyer-rabatterna.Låt mig i stället återvända till den fråga som jag såtydligt jag kunde försökte ställa i mitt anförande.Förstår att höga skatter, ett högtskattetryck, är kostnadsdrivande? Förstår hon att detläggs på priser på produkter och tjänster, som blirdyra att köpa? Dessutom tar man skatterna både frånden enskilda privata och från den offentliga sektornoch minskar köputrymmet, konsumtionsutrymmet.Detta leder till att produktionen minskar och ökadarbetslöshet uppstår.Min fråga är: Drabbar detta de rika, som har rådmed skatterna, eller drabbar det dem som blir arbets-lösa? Jag kommer inte att använda argumentet etikoch moral. Först vill jag veta om ekvationen.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag förstår reso-nemang. Över hela världen förs ett resonemangom hur stater spelar ut varandra mot varandra och omhur höginkomsttagare kan hänvisa den ena staten tillden andra. har ju själv varit med iEU-parlamentet.Ett av skälen till att jag är väldigt positiv till tan-ken på ett internationellt samarbete är att man skallhitta möjligheter att värna den vanliga människansintresse i en internationaliserad ekonomi.Skatteministern kommer att återkomma till ettprincipiellt skattepolitiskt resonemang. Därför skalljag nu inte gå in på det. Men jag kan försäkra HolgerGustafsson att för socialdemokratin är skatternaseffekt på sysselsättningen en av de viktiga grundbul-tarna när vi diskuterar framtidens skattepolitik.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag vill då bara skicka med IngerLundberg att detta inte bara gäller konkurrensen medutlandet. Det är en mycket viktig faktor, men dettagäller också internt i . Om man belastar en-skilda och kommuner minskar köputrymmet. Vi fårdyrare produkter, mindre möjlighet att köpa dem ochhemmamarknaden blir sämre. Håller om detta?Anf. 116 () replik:Fru talman! var medansvarignär vi hade en riksdagsmajoritet som drev in ien situation med av ekonomisk tillbakagång.Det innebar minskad konsumtion, färre jobb ochtillbakagång. De skattesänkningar på förmögenheteroch liknande som denna majoritet genomförde var tillväldigt liten glädje för vanligt folk.Anf. 117 ():Fru talman! behöver mer av samarbete.Svensk politik behöver också mer av samarbete. Sam-arbetet kring politiken måste emellertid vila på engrund som gör det trovärdigt att den förda politikenleder till avsett resultat.Det samarbete som regeringspartiet efter valet in-ledde med , och delvis med Miljöparti-et, ledde inte till önskat resultat. Återställarna på t.ex.arbetsrättens och företagsbeskattningens område somgenomfördes med stöd av vänstern under hösten 1994bidrog i stället till att minska förtroendet för densvenska politiken och därmed också till att minskaförtroendet för svensk ekonomi.Det stod därför klart tidigt att det po-litiska samarbetet måste få en annan inriktning för attge det resultat i form av en sanering av statsfinansernasom var nödvändig. Det var i det läget som samarbe-tet mellan regeringspartiet och växtefram. Det tog omvärlden registre-rat innehållet och uthålligheten i detta samarbete. kan vi avläsa resultatet så här långt. På ett och etthalvt år har förtroendet för svensk ekonomi återställts.Det har i sin tur resulterat i nästan halverade räntesat-ser. Det har resulterat i att kronans värde nästan åter-ställts sedan kronfallet 1992. Det har resulterat i attmarginalen till den tyska räntenivån till större delenhar eliminerats.Det har också - och det är baksidan av framgång-smyntet, som man inte skall hymla med - resulterat iuppoffringar för alla medborgare i det svenska sam-hället. Det har varit nödvändigt att fördela dessa bör-dor bland alla medborgare för att uppnå den gemen-samma ekonomiska saneringen. Dessa bördor skalldock vägas mot de nyttigheter som redan uppstått ochsom kommer att uppstå till följd av den ekonomiskasaneringen. Till de nyttigheter som redan uppstått hört.ex. tryggheten hos företagare och egnahemsägare ioch med att de klarar sina ränteåtaganden till följd avräntefallet. Dit hör också de stabila priser som upp-nåtts på grund av låg inflation, vilken i sin tur möj-liggjorts bl.a. genom kronans förstärkning och sänk-ningen av matmomsen. Den senare är för övrigt flerapartier nu beredda att återställa till fullmomsnivå, ochdärmed delvis äventyra den uppnådda prisstabiliteten.Till de nyttigheter som ligger inom räckhåll tillföljd av saneringen hör bl.a. att grunden nu är lagd fören balanserad expansion av såväl hushållens somföretagens ekonomi. Därmed skapas förutsättningarför en successivt ökad sysselsättning och minskningav arbetslösheten. Till dessa nyttigheter hör också attgrunden nu är lagd för att successivt öka resursernatill de behov av vård och omsorg - framför allt ikommunal- och landstingskommunal regi - som tersig alltmer påträngande.För att dessa exempel på nyttigheter skall kunnaförsvaras respektive uppnås krävs emellertid ett fort-satt ansvarsfullt samarbete för att försvara tagen ter-räng, som det heter på militärspråk. Det finns alltsåinte utrymme för allmänt lättsinne eller vidlyftigaspenderbyxor.Centerpartiet är berett att även fortsättningsvis tadetta ansvar - att tålmodigt och målmedvetet skapapolitiska resultat som förbättrar levnadsförhållandenaför medborgarna. Detta ansvarstagande utesluterlöften om såväl stora och lättsinniga skattesänkningarsom mer påtagliga utgiftsökningar. Det utesluter där-emot inte finansierade skattesänkningar eller finansie-rade utgiftsökningar. De är tvärtom nödvändiga. Attenbart eller i väsentlig grad hänvisa till s.k. dynamis-ka effekter som finansiering duger emellertid inte -det har erfarenheterna från såväl skattereformen från1990-91 som ofinansierade skattesänkningar från1992-94 lärt oss.Fru talman! Enligt uppfattning ärdet framför allt tre områden som bör bli föremål förförändringar inom skatteområdet framöver.För det första gäller det ytterligare lättnader i små-företagens och småföretagarnas beskattning.För det andra gäller det förändringar i skatter ochavgifter på energi- och miljöområdet för att styra ochunderlätta energiomställningen och omställningen tillmiljövänligare uppvärmning och miljövänligare in-dustriproduktionsprocesser.Förändringar inom de här båda områdena bördelvis ske genom s.k. skatteväxling, dvs. större be-lastning på energi och miljöstörande verksamhet ochmindre belastning på framför allt de mindre företa-gens kostnader för arbetskraft.För det tredje gäller det justering av de skattersom är, eller upplevs vara, ologiska och/eller orättvi-sa.På de två förstnämnda områdena har beslut redanfattats, eller är på väg att fattas, som inte skulle hafattats om inte hade varit pådrivandeinom ramen för samarbetet med regeringspartiet. ErikÅsbrink tillstod tidigare i debatten att det börjarfinnas en större insikt inom socialdemokratin omsmåföretagens betydelse. Jag vill inte underskatta densjälvrannsakan som sker inom rörelsen, men jag tve-kar inte att säga att i form av läromästa-re starkt har medverkat i denna process.De åtgärder som har vidtagits gäller t.ex. återin-förd kvittningsrätt, som gör det möjligt att kvitta för-luster i företaget under den känsliga startfasen motinkomster av tjänster.Det gäller riskkapitalavdraget som infördes och som snart kom att avlösas av väsentligalättnader i den s.k. dubbelbeskattningen för aktiebolagsom inte är börsnoterade.Dubbelbeskattningen innebär ju att företagen förstbetalar skatt på den vinst som uppstår. I nästa led fårägaren betala skatt på sin utdelning eller sin avkast-ning från företaget. Skatt tas alltså ut två gånger. Detfår ju den orimliga konsekvensen att avkastningen påen säker placering i t.ex. banksparande beskattas engång, medan avkastning av den väsentligt riskablareplaceringen i ett eget företag beskattas två gånger.Denna orimlighet kommer i väsentliga delar attundanröjas.Det gäller vidare det förslag som behandlas i dettabetänkande om att sänka arbetsgivaravgiften med femprocentenheter för en lönesumma upp till 600 000 krper år och företag, och för egenfö-retagare.Det gäller också de energiskattehöjningar som harfinansierat den kraftiga utbildningssatsning som tidi-gare beslutats av samt den aviserade koldi-oxidskattehöjningen för industrin, inklusive nedsätt-ningsregler för den energiintensiva industrin.Jag har vidare goda förhoppningar om att rege-ringen kommer att besluta om förlängningav skattebefrielsen för etanol fr.o.m. årsskiftet. Det ärutomordentligt viktigt att så sker, så att etanoltill-verkningen nu kan få en ordentlig skjuts framåt. Detkommer att skapa positiva sysselsättningseffekter ochpositiva miljöeffekter.Arbetet bör även fortsättningsvis inriktas på lätt-nader i fåmansbolagsreglerna, på ytterligare sänk-ningar av arbetsgivaravgifterna finansierade exem-pelvis med avfallsskatt och på en skatt på kväveox-idutsläpp.Fru talman! En beskattning som är och som upp-levs vara orättvis är delar av fastighetsskatten. Denhar berörts tidigare i debatten och är och har varitföremål för mycken massmedial debatt, som stundomstår på oseriös grund. Jag tänker därför ta några minu-ter i anspråk för att redovisa den uppkomna situatio-nen och säga något om hur den har uppstått.Fastighetsskatten höjs nu av flera anledningar.För det första höjdes skattesatsen genom beslut1994 under alliansen mellan regeringspartiet ochVänsterpartiet. Vi motsatte oss detta beslut.För det andra höjs nu fastighetstaxeringsvärdenasom ett resultat av den allmänna fastighetstaxeringsom genomförs vart femte sjätte år. De principer somgäller för denna omtaxering är i allt väsentligt deprinciper som gällt och som man fattatbeslut om huvudsakligen i politisk enighet. Tillämp-ningen av dessa politiskt beslutade principer haremellertid kommit att förändras bl.a. genom att insla-get av förtroendevalda, lokala företrädare i taxerings-nämnderna, togs bort mot vår vilja för ett antal årsedan. Det har vidare förändrats genom skevheter iunderlaget, dvs. köpeskillingarna inom respektivevärdeområde.Skatten höjs dessutom i vissa delar av landet ge-nom de numera rullande, årliga taxeringarna somockså de beslutats i stor politisk enighet och vars syftehar varit och är att undvika de stora trappstegsvisahöjningarna vart femte sjätte år som resultat av deallmänna taxeringarna. Även här bereder den praktis-ka tillämpningen problem framför allt på grund avbrister i underlaget.Alltsedan resultatet av taxeringsutfallet blev känthar vi strävat efter att lindra effekterna för framför alltfast boende i attraktiva fritidshusområden. Vi harockså tillsammans med regeringen lagt fram förslagtill lättnader för de allra värst drabbade. Det är ettväsentligt steg i rätt riktning, men det är ändå otill-räckligt. Vi var därför redan när vi lade fram förslagetöverens om att en fortsatt översyn måste till för att fåbort ytterligare avarter i taxeringsutfallet. Så kommerockså att ske. Det är viktigt att denna översyn skerskyndsamt.Därefter bör vi genomföra en utvidgad utredningom de mera grundläggande principerna och de grund-problem som har berört idebatten. Men det hinner vi inte med under denskyndsamma översyn som måste till för att människorskall få besked.Enligt vår uppfattning skall man i denna skynd-samma översyn inrikta sitt arbete på att analysera dens.k. belägenhetsfaktorn som höjer värdet i vattennäralägen. Man skall vidare analysera kantigheter i po-ängberäkningssystemet, fördelningen mellan mark-värde och byggnadsvärde och också lämna förslag tillåtgärder för att rätta till de skevheter som onekligenfinns i systemet.Vidare bör möjligheterna att använda skilda un-derlag mellan fritidsfastigheter och permanentfastig-heter klarläggas. Prisbildningen på fritidsfastigheterskall alltså inte påverka taxeringsvärdet på perma-nentbostäder.Jag anser också att den som köpt sin fas-tighet till högt pris och därmed medverkat till att höjahela prisnivån skall åsättas ett taxeringsvärde som ståri relation till köpeskillingen och inte som till detgenomsnittliga marknadsvärdet. Det är ju uppenbarli-gen orättvist att den som i första hand driver uppprisutvecklingen inte får ta den fulla effekten av sitteget beteende.Jag anser också att regeringen bör ingripa mot dekraftiga höjningar som tycks bli fallet vid åretsrullande taxering i enstaka värdeområden, t.ex. Bo-husläns kustområden. Det är ju just dessa områdensom i första hand berörs av den översyn som skallgöras. Därför bör höjningen i dessa områden till följdav den rullande taxeringen begränsas till noll underden tid som översynen pågår.Härigenom skulle vi komma till rätta just med av-arterna av systemet utan generella lösningar somockså inkluderar fastigheter med rimligt satta värden.Jag anser också att vi alla bör bemöda oss om attredovisa realistiska, genomförbara, finansierade för-slag och att vi fortsättningsvis avstår från flummigaavsättningar av penningbelopp och begäran om rege-ringsförslag. Det är enbart så som resultat i sak kanuppnås, även om det inte ger lika stora rubriker imedierna som diverse utspel och jämförelser mellanölskatt och fastighetsskatt kan ge.Fru talman! Den första fasen i saneringen av densvenska ekonomin är nu nästan genomförd. Den harför oss alla inneburit uppoffringar, men den har ocksåinneburit ökad trygghet för bl.a. räntetyngda medbor-gare.Nu är grunden lagd för en försiktig och balanseradexpansion i företag och i hushåll. Låt oss hjälpas åt attbygga vidare på denna grund med sikte på att ökasysselsättning och välfärd i det svenska samhället.Anf. 118 ()replik:Fru talman! Det är inte så, , att nitar ansvar för att skapa ett gott företagarklimat. Detgoda företagsklimat som vi tillsammans skapadeunder den borgerliga regeringsperioden har i stort settraserats . Det har försämrats i mycket höggrad.Rolf Kenneryd talar om en del förändringar. Menalla förändringar växlas ju mot andra skatter.Ni var med på detta med förskottsbetald moms. Nisäger att vi skall fatta beslut om att sänka arbetsgivar-avgiften för företag med fem personer. Men samtidigtär ni med och inför en fördubblad sjuklöneperiod somär en ren beskattning av företagen. De hämmas attanställa fler människor.Vi har hört att sedan ni började sam-arbetet med Socialdemokraterna har arbetslöshetenstigit, och den stiger . Sjuklöneperio-den är ju också ett hinder för arbetslösa att få jobb.Man måste ju vara kanonfrisk i dagens läge, med denbestämmelsen, för att få jobb i näringslivet. De ärosäkra på vad effekterna blir annars. Det kostar kolos-salt mycket pengar.Rolf Kenneryd talar om fastighetsskatten. EnligtRolf Kenneryd och den mening som skatteutskottetsmajoritet, bestående av och Socialdemokra-terna, har är det är ju fortfarande marknadsvärdet somskall ligga till grund för beskattningen. Vi måste jusänka skatteuttaget om det skall bli några effekter förindividerna. Det är bra att den tekniska undersökning-en sker. Värdeområdena behöver nog förändras. Vibehöver också diskutera om man fortfarande skall haen rullande fastighetstaxering. Det är bra om den kanbelysas. Men jag är inte säker på att den får den be-lysningen i den här utredningen.Anf. 119 () replik:Fru talman! De skattesänkningar som vi föreslår,har föreslagit och kommer att föreslå måste självfalletha en ansvarsfull finansiering. Då är det rimligt också söker finansiering inom respektive sektorsom drar nytta av den sänkta skatten.När det gäller fastighetstaxeringen är det inte rim-ligt och trovärdigt att hävda att man skulle kunnaanvända något annat värde än marknadsvärdet inomden begränsade tidsram som föreligger för denöversyn som måste fram för att människor skall fåbesked i rimlig tid.Låt mig dessutom peka på att det tidigare underden här debatten har föresvävats att det skulle finnasnågot samlat motförslag till det som nu gåråstad att besluta om. Låt mig då erinra om att det intefinns något sådant. föreslår en sänkningav skattesatsen. Det är man ensamma om. De föreslårvidare halva markvärdet. har inget egetkonkretiserat förslag. Vänstern begär förslag om tak-regler från regeringen och har inget eget förslag.Miljöpartiet säger att skatten skall avvecklasoch föreslår inga förändringar i det korta perspektivet.Kristdemokraterna föreslår att skatten successivt skallavvecklas men har inga förslag till tekniska föränd-ringar i det perspektiv som är rimligt för att männi-skor skall få besked innan det här träder i kraft.Anf. 120 ()replik:Fru talman! Jag konstaterar att ligger fastvid en högskattepolitik och inte vill sänka skatterna påarbete och företagande. Därför är det stor risk för attvi inte klarar av att lösa problemet med arbetslöshe-ten. Jag håller med om att arbetslös-heten inte kommer att halveras. Det är fullständigtklart att den totala arbetslösheten inte kommer atthalveras, och inte heller den öppna arbetslösheten,med den politik som ni för.Det är inte frågan om marknadsvärdet. Jag disku-terar inte det. Jag konstaterar bara att det fortfarandeskall ligga fast som princip. Då måste ju skatteuttagetsänkas om det skall få någon effekt hos individerna.Anf. 121 () replik:Fru talman! Den analys som gjorde är inte riktig. Vi är beredda att medverkatill ett skatteklimat för småföretag som är gynnsam-mare än vad det är . Det kommer att bli så i taktmed att statsfinanserna nu har restaurerats och medgerdetta utrymme.Anf. 122 () replik:Fru talman! Det är alltid lika spännande att lyssnapå . fick vi höra att det finns trygghet hos företagare och inkomsttagare genomatt man kommer att kunna klara sina ränteutgifter.Alla samtal som jag har med inkomsttagare ochföretagare, alla tidningsartiklar man läser, alla brevman får, alla TV-program och allt som alla refererartill visar ju att människor känner allt annat än trygg-het. Det gäller särskilt företagarna. Jag undrar påvilket sätt menar att det medverkar trygghet hos företagaren när man först inför ettsystem där man skall betala in momsen långt innanman har fått betalt för sina räkningar och sedan efteråtkommer på att det kanske inte var så lyckat och änd-rar det för en del. Är det på det sättet som ni är medoch ser till att företagare kan känna trygghet.Sedan säger att man har strävatefter att lindra effekterna av den nya fastighetsskatten.Vi har ju alla varit med och jobbat fram det här sys-temet. Jag tycker inte att finns anledning för någon attgöra sig bred. När detta får effekter som är orimligasäger ni att ni har strävat efter att lindra det, men attdetta inte är tillräckligt. Då undrar jag varför vi intekan vara litet prestigelösa och försöka komma över-ens ytterligare en gång om någonting som skulle varaen bättre lindring. Det är detta vi har försökt jobbamed i skatteutskottet och finansutskottet.Det är inte sant som säger att parti-erna är helt splittrade.