prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Vad är det för principiellskillnad som gör att man från moderat håll godkännernågot i som man inte vill godkänna i Kalmarlän?Om handläggningen vill jag säga att denna pro-position har tagits fram i en mycket stark demokratiskordning. Vi har haft överläggningar med kommunför-bund, med landstingsförbund, med berörda län ochmed berörda partier, som har fått vara med och på-verka utformningen. Sedan har ju Lagrådet granskatdetta och kommit fram till att det inte finns någonkritik att rikta mot innehållet i propositionen.I har man fått exakt vad man ville. Mennär förslaget sedan skall läggas på bordsäger jämtlänningarna att det nog inte var så bra ochatt man egentligen inte vill. Detta är ett problem förjämtlänningarna och inte för regering och riksdag.Anf. 184 ()replik:Fru talman! Beträffande län har det unge-fär 245 000 invånare. Jag vill upprepa vad jag antyd-de också i mitt inledningsanförande. Det är orimligtatt göra en jämförelse om de historiska regionerna iEuropa på den grunden. har större befolk-ningsmängd. Redan det är en skillnad. Det finns ocksåandra skillnader.När det gäller den demokratiska förankringen sä-ger inrikesministern att berörda partier, landstings-och kommunförbunden i länen har blivit tillfrågade.Det är alltså den demokratiska förankringen, dvs.presidierna eller styrelserna i t.ex. i Kal-mar län, kommunförbundet därstädes och berördapartier. Jag kan inte tycka att det är en tillfredsställan-de förankring, när man nu talar så mycket om dendemokratiska förankringen.Sedan måste väl ministern ha något mer att sägaom Jämtforum än att det är precis som man har tänktsig. Det måste ändå ha kommit som en obehagligöverraskning det som hände i dag.Anf. 185 Inrikesminister () replik:Fru talman! Då menar att delän som har en mindre befolkning inte skall vara ak-tuella för försök när de själva vill det, utan det är förstnär de kommer upp i en befolkningsstorlek à la Skånesom de skall vara berättigade till ett försök. Vad ärdet för demokrati?Jag vill framhålla att jag i län har träffatsamtliga kommuner och samtliga partier i en gemen-sam överläggning. Alla har slutit upp bakom detta.Sedan återigen till frågan om Jämtforum. Jag för-står icke diskussionen. När man får exakt vad manvill, vad har man då att klaga på?Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Noga räknat yttrade sig Lagrådetegentligen inte över det som vi frågade om, dvs.grunden för överförande av statliga uppgifter till ettobligatoriskt regionförbund, utan det kommenteradekommunernas rätt att delegera. Men i och med att detinte sade något i den andra frågan får man väl tolkadet som att Lagrådet tycker att det är okej att göra,och det accepterar vi. Det är ändå rimligt att ställa densortens frågor.Jag har aldrig tvivlat, säger här.Det är ju bra att det finns någon av oss som inte tviv-lar på någonting. Men uppgiftär just att vara litet tvivlande och ställa frågor. Härhandlar det faktiskt ändå om ett överförande av be-slutsfunktioner. Det skulle enligt min uppfattningnärmast vara tjänstefel av , omman kan använda ett sådant uttryck, att inte be Lagrå-det om åtminstone någon form av reaktion på detta,och det var vad vi gjorde.Jag antar att vi får se nya förslag så småningomfrån regeringen på detta område. Det här kan inte varasista ordet när det gäller den regionala organisationen.Det är alldeles uppenbart. Kan vi lita på att regeringennästa gång presenterar rimliga konstitutionella över-väganden i sin propositionstext?Anf. 187 Inrikesminister () replik:Fru talman! Jag har inte kritiserat konstitutionsut-skottet. Jag tycker att det var bra att konstitutionsut-skottet begärde en lagrådsprövning. Jag har ingentingatt invända mot det. Då fick vi ju frågan prövad, ochLagrådet har kommit med sin prövning. Så det tyckerjag var helt i sin ordning. Jag ser också med tillfreds-ställelse att vi fick frågan prövad. Men jag gjordebedömningen att förslaget var så pass fast i köttet attvi kunde lägga fram det.Håkan ställer en fråga om hur det skallgå till nästa gång regeringen kommer med en propo-sition i dessa frågor. Vi kommer att handlägga det påsamma kvalitativa sätt som med den här propositio-nen.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Det sista var inte så där väldigt upp-muntrande. Det kan faktiskt betyda att det kommer attslarvas en gång till med konstitutionella övervägan-den som borde ha gjorts av regeringen och som intekonstitutionsutskottet skulle behöva ta upp sin tid medatt begära att få in eller att försöka göra själv.Skälet till att jag reagerade mot "släng" var att anklagades för detsom sedan beställde av Lagrå-det, mot bakgrund av ett citat från en majoritets-skrivning i förslaget till nytt handlingsprogram förFolkpartiet.Jag kan försäkra att det inte ståri förslag till handlingsprogram att manskall slarva med regeringsformen. Jag hoppas attdenna enkla synpunkt ändå kommer att vägleda rege-ringen nästa gång det är dags.Anf. 189 Inrikesminister () replik:Fru talman! och jag är fullstän-digt överens. Man skall inte slarva. Det har vi hellerinte gjort. Det är kvalitet bakom den här propositio-nen.Anf. 190 ():Fru talman! Det är synd att inrikesministern nugick när företrädarna för de små partierna går upp idebatten och tänker ställa litet frågor. Det förstår jaginte, men det är en annan sak.Erfarenheten har lärt oss att förslag om föränd-ringar i vår samhällsorganisation måste bygga på enbred lokal och regional förankring. Problem, synpunk-ter och önskemål i olika delar av landet måste fångasupp. Det är inte meningen att det skall centralstyras.Att hitta vägar för att öka medborgarnas möjlighe-ter till inflytande är kanske en av de allra viktigasteframtidsfrågorna. Att slå vakt om våra demokratiskavärden är att skapa ett samhälle som präglas av ge-menskap, omtanke och öppenhet. Ett samhälle däralla människor får komma till tals och känna delaktig-het.Ansvarsfördelningen mellan kommunerna, regio-nerna och staten måste bygga på subsidiaritetsprinci-pen, där frågorna hanteras så nära människorna sommöjligt och också kan skötas mest effektivt.Det är naturligtvis inte självklart att de nuvarandelänen i alla lägen är lämpliga som geografisk grundför de regionala uppgifterna. är det värde-fullt att det positiva i dagens indelning tas till vara.Det gäller att finna en indelning som har förankringbland medborgarna men också förutsättningar attmobilisera regionens egna resurser mot gemensammamål.Fru talman! Jag har velat säga detta för att dekla-rera principiella synpunkter. Vi äralltså för regionparlament under förutsättning attdemokratin fördjupas. Det är ändå detta som varambitionen från Regionutredningen.Fru talman! I den nu föreliggande propositionenskriver regeringen under allmänna övervägandenavsnittet 5.2 Starkare demokratisk förankring: "Enligtregeringens mening bör nu ytterligare åtgärder vidta-gas för att ge medborgarna vidgade möjligheter attutöva ett inflytande över den regionala samhällsverk-samheten - - - Huvudsyftet med denna försöksverk-samhet är att utveckla former för en bättre demokra-tisk förankring av det regionala utvecklingsansvaret. "Detta låter bra. Men vid närmare analys av pro-positionen finner man att dessa skrivningar om starka-re demokratisk förankring i första hand är tillämpligavad gäller försöksverksamheten i och på Got-land. På innebär förslaget att medborgarnaomgående ges möjlighet att utöva inflytande över denregionala samhällsverksamheten genom att det direkt-valda kommunfullmäktige tar över ansvaret.I är tidpunkten angiven till den 1 januari1999, dvs. efter allmänna val 1998, vilket innebär även där ger medborgarna en reell möjlighet attutöva ett inflytande över den regionala samhällsverk-samheten. I fråga om län däremot avser manatt fram behålla en organisation med regi-onförbund, det som är en temporär övergångslösning iSkåne. Jag förstår inte detta.Jag skulle vilja ställa en fråga till ochSocialdemokraternas företrädare: Hur kan man tyckaatt detta är fördjupad demokrati? Motiven till att mani snabbt går ifrån regionförbund över till detdirektvalda nya eller regionfullmäktige äruppenbara och också ganska välmotiverade.Det handlar om att medborgarna skall ges vidgademöjligheter att påverka. Möjligheterna för medbor-garna att påverka en samhällsfråga avtar om manbygger upp indirekta valorganisationer. Det är därförsom försöksverksamheten i län inte är i har-moni med de fina och vällovliga syften som regering-en framhåller under "Allmänna överväganden".Fru talman! När jag fick kännedom om den härpropositionen ställde jag en fråga till inrikesministernom demokratifrågan, för jag tycker att den är så vä-sentlig. Jag fick ettganska kort svar där sade: "Jag kanförsäkra att de åtgärder som rege-ringen kommer att föreslå bl.a. syftar till attskapa förutsättningar för en bättre demokratisk för-ankring." Därför är det förvånande att sedan läsapropositionen, där man tror att det är ordet"regionparlament" och inte innehållet som är detviktiga.Jag kan också meddela att de kristdemokratiskaföreträdarna bifogade ett särskilt yttrande och lyftefram demokratifrågorna när ärendet behandlades bådei kommunförbunden och i . Inteheller det har man brytt sig om.Jag tycker att det är litet grand av lurendrejeri omman först säger att regeringen och nu villfördjupa demokratin och sedan inför indirekta val.Det är en stor del av kommuninvånarna, i varje fall iKalmar län, som de facto inte kommer att ha någonrepresentant i den så viktiga styrelsen, som skall be-sluta i så viktiga frågor.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillvår motion K12, yrkande 1 och 2. Jag vill understrykaatt är positiva till ett ökat medbor-garinflytande, en vidgad demokratisk process, mennegativa till sådana här dumma förslag.Anf. 191 () replik:Fru talman! På direkt anmodan vill jag gärna svaraChatrine Pålsson.Det är ju så att utveckling föder förändring, ochförändring kan föda utveckling. Bl.a. mot bakgrundav att vi nu har en länsindelning som är gam-mal tycker jag inte att det är helt fel att nu i en för-söksverksamhet pröva nya metoder för att utveckladen regionala verksamheten och ge den starkare de-mokratisk förankring, i ett föränderlighetens Sverigeoch en föränderlighetens värld.Slutmålet när det gäller val till regionfullmäktigeär självklart direkta val, . Men enbegränsad försöksverksamhet bör pröva flera olikalösningar och samla olika erfarenheter, för att vi skallkunna göra en - helst riktig - bedömning i nästa steg.Den utvärdering som är nödvändig under och efterden försöksverksamhet som vi har att fatta be-slut om må visa på de erfarenheter som i nästa stegkan vara av värde för att ytterligare förstärka denregionala demokratin och den regionala utvecklingen.Utan försök - inga erfarenheter. Utan erfarenheter -inget nästa steg. Det har vi varken råd eller tid med.Jag vill ställa en fråga till omdemokratin, eftersom hon betonade den: Menar Chat-rine verkligen att ett av våra kommuner ochvårt landsting indirekt valt regionfullmäktige, som haratt arbeta för länets utveckling, är uttryck för mindredemokrati än en av indirekt vald länssty-relse, som i länet i huvudsak har att vara statens för-längda arm?Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag måste då ställa en mycket rak ochkonkret fråga till : Om man inte vill haett system, vad finns det då för anledning att pröva deti fem eller i varje fall ? Kommuninvånarna iKalmar län vill inte heller ha det; jag har också varitute och pratat litet med folk. Men man vill ha den härlilla spännande förnyelsen utan att se riktigt vad deninnehåller.Sivert säger att man inte har råd att göravissa saker. Men hur har man råd att slösa bort bådepengar och resurser på ett sådant här försök, som manändå inte kommer att arbeta vidare med och somfaktiskt strider mot Regionberedningens intentioner?Så till frågan som ställde till mig.Jag vet att inte är ett direktvalt organ.Men landstings- och kommunfullmäktige är ju direkt-valda organ. Det är i län som defacto inte kommer att få någon representant i styrel-sen. Jag vet att Socialdemokraterna har förhandlatmed Vänstern, men i övrigt står både ,och helt utan repre-sentant i styrelsen. Det kallar inte jag för en fördjupaddemokrati.Anf. 193 () replik:Fru talman! Jag har redan svarat på den första frå-gan om en bred försöksverksamhet. Jag skall inteuppta tiden längre än som behövs.Chatrine säger att det kommer att finnaskommuninvånare i län som inte är represente-rade. Jag vill påstå att fördelningen av platserna istyrelse och fullmäktige ytterst avgörs av väljarna.Genom samarbete och en bra samverkan, där någ-ra partier, bl.a. mitt, har avstått platser, har en över-enskommelse träffats som innebär att alla länspartier och kommuner blir representerade i region-fullmäktige, och även i styrelsen som ordinarie ellerersättare. Endast har i en proto-kollsanteckning meddelat att man "avstår från platseri fullmäktige och styrelse intill dess att riksdagenfattat beslut i frågan". I övrigt har samtliga partier -även och - ställt sig bakomen överenskommelse beträffande platsernas fördel-ning i styrelsen och fullmäktige. Det är ett bevis på i samverkan vill arbeta för länets utveckling ochvågar pröva nya förvaltnings- och ansvarsformer.Min fråga till blir självklart:Kommer efter beslut fortfarande att föredra att stå utanför detta arbete iKalmar län genom att inte ingå i styrelse eller region-fullmäktige?Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Det som är så fel i hela den här upp-byggnaden är att det är 13 olika valda församlingarsom man skall välja från. Då förstår ju var och en attdet är de större partierna som tar hem spelet. Det ärtolv kommuner och ett landsting. Det är därför detblir så fel. Det hade ju varit mycket lättare om detbara hade varit val från . Då hade det variten mer demokratisk process.Vi kristdemokrater har i vårt arbete när det gällerregionparlamentet försökt att vara konsekventa. Vihade hoppats att få gehör när vi så tidigt som lämnade in de här olika yttrandena. Vi hadehoppats bli bemötta med respekt. har vi inte blivitdet. Då kommer inte jag här att deklarera hur vikommer att göra, men det är inget tvivel om att vi ärmycket oroade över det sätt på vilket man lokalt iKalmar län arbetar med demokratin. Det kan jag gottsäga. Jag hoppas att vi i fortsättningen skall kunnakomma vidare och nå en gemensam syn när det gällerdemokratifrågor.Anf. 195 () replik:Fru talman! Jag har litet svårt att förstå ChatrinePålssons tonläge i den här debatten. Jag kan inte för-stå att det skall vara så förskräckligt farligt för enregering och en riksdag att lyssna på de lokala före-trädarna och de lokala partierna och försöka gå demtill mötes med en försöksverksamhet som ändå präg-las av den anda som Regionberedningen har eftersträ-vat.Sakfrågan tycker jag att redogjor-de för så grundligt och bra att jag absolut inte behöverupprepa det.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Jag menar att man mellan varven interiktigt har lyssnat. Då hade man kunnat komma vidaretillsammans. Det är helt riktigt att majoriteten harvarit med om det här beslutet. Hur , somhar vice ordförande-posten i , harställt sig får väl beskriva.Jag vill fråga om Socialdemokraterna vill ha indi-rekt valda länsparlament eller inte. Det vore väl braför kammaren och för väljarna att få reda på vadambitionen är med en fördjupad demokrati. Är detindirekt valda parlament, eller är det direktvalda par-lament?Anf. 197 () replik:Fru talman! Vi kan vara ganska entydiga på enpunkt: Jag tror att det är en fördel att ha direkt valdaparlament. Men det som har framgått av den här de-batten, och av många års debatt innan den, är att detinte är så enkelt och att alla inte är så överens. Skullevi ha väntat tills alla var så säkra och så överens i denhär frågan är jag rädd för att det hade tagit ytterligaremånga år fram i tiden innan vi hade kommit någon-stans. Därför är det bra att vi gör olika försök ochutvärderar dessa.Chatrine är besviken över att inte Krist-demokraterna som ensamt parti kan komma medskrivelser som vi skall rätta oss efter i regering ochriksdag, men hon får faktiskt ursäkta oss. Vi kan intevänta även i sådana här frågor på total enighet. Vi ärtacksamma att vi kan bilda en bred majoritet ochdärmed klara av sådana här frågor.Anf. 198 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att jag tog upp det äratt det har sagts från både inrikesministern, , och andra att man är heltöverens. Politikerna i län och i andra län ärhelt överens. Jag kan då tala om att även vi kristde-mokrater i grunden var överens, så det hade inte be-hövts så stora eftergifter. Man kunde ha anammatdemokratifrågorna. Jag är helt säker på att vi kommeratt få rätt i vår kritik mot indirekta val.Nu är det ju inte så lätt att omorganisera en sådanstor verksamhet, speciellt om den är historisk, ochsedan tro att det går över att föra den tillbakaigen. Man sätter ju in en organisation, och det kostarpengar och är dyrt på många olika sätt. Det är därfördet är viktigt att tänka sig för.Anf. 199 ():Fru talman! Det känns bra, tycker jag, att vi nuefter många års diskuterande och debatterande medolika intensitet är framme i en situation då det kangenomföras försöksverksamhet kring den regionalasamhällsorganisationen. Jag tror dock ibland att denhär frågans vikt kan komma att överdrivas. Jag tror attmånga människor mindre frågar efter vilken sam-hällsorganisation vi har och mera efter effektivitetenoch vad som kan åstadkommas i de olika samhällsor-ganisationerna.Det som föranleder mig att begära ordet är att vihar motionerat om en försöksverksamhet i Västman-land. Vi tycker alltså att det är bra att de olika försö-ken kommer i gång, men vi tycker också att det för attfå en allsidig prövning av olika möjligheter är angelä-get att också försöka utveckla länsstyrelsefunktionenoch skapa ett bättre och mera sammanhållet uppträ-dande av staten i de olika länen. Det utesluter inte får nya samverkansformer där kommunernassamverkan med staten är ett viktigt inslag i arbetet.Vi vill också utifrån demokratiska synpunkter dis-kutera försöksverksamhet som innebär att länsstyrel-sens styrelse väljs på ett helt annat sätt än för närva-rande. Vi menar att styrelsernas ledamöter bör varavalda av regeringen och ha förankring ute i länen. Vitycker också att man bör förändra landshövdingensroll på sådant sätt att den folkvalda styrelsen får be-tydligt större möjligheter att fatta beslut i de olikaregionala frågorna.En annan viktig aspekt för oss i det här samman-hanget är att staten uppträder i olika skepnader i des.k. Utvecklingen är ju förnärvarande att sektorsmyndigheterna uppträder mind-re i de olika länen genom att man bildar större regio-ner. Dessa sammanfaller inte för de olika myndighe-terna, och detta gör att man får en mycket splittradbild. Vi har en uppfattning om att man skulle kunnagenomföra en försöksverksamhet där de olika statligasektorsmyndigheterna och sektorsverksamheternakunde samlas under en mera effektiv ledning i deolika länen. Det här menar vi är väl motiverat för enförsöksverksamhet i län.I anslutning till propositionen om förändrad regio-nal samhällsorganisation ansökte länet om att bli medi den här försöksverksamheten. Det omnämns också ipropositionen, och där har statsrådet , bådei propositionen och här tidigare i debatten då han varnärvarande, uttalat att det skall komma ett svar på denhär ansökan om en försöksverksamhet med den in-riktning som jag kort har beskrivit här. Detta svarskall komma i den proposition som kommer i marsoch som skall behandla i första hand västra har, fru talman, inget yrkande. Jag har en öns-kan om att vi skall få ja till vår framställan om för-söksverksamhet. ställer inte propositionpå önskemål, så jag vill bara framföra det till rege-ringen. Jag hoppas att vi kan få den här möjlighetenatt se om man kan effektivisera, förbättra och ökaslagkraften i det statliga uppträdandet på den regiona-la nivån.Anf. 200 ():Fru talman! Jag vill i mitt inlägg ta upp den ge-mensamma folkparti- och moderatreservationen nr 6,där vi motsätter oss propositionens förslag om attöverföra uppgiften att fördela kulturpolitiska medelfrån till de regionalpolitiska självsty-relseorganen från i bl.a. län.Det är två aspekter som jag anser särskilt viktigaatt belysa.Om två veckor kommer att behandlakulturfrågor i den stora kulturpropositionen och kul-turutskottets betänkande. Vi kommer då bl.a. att taställning till ett förslag till ett nytt statligt bidragssys-tem för regional kulturverksamhet, som avses träda ikraft , utom när det gäller länsmu-siken där införandet skjuts upp i avvaktan på diskus-sioner mellan och Landstingsför-bundet.Den nya bidragsformen, som kallas stödenheter,skall ges till verksamheter som även stöds av kommu-ner och landsting, som uppfyller vissa fastställda målför verksamheten och som redovisar resultatet av den.Regeringen föreslår skilda anslag för olika institu-tionskategorier, dvs. regionala teater-, dans- och mu-sikinstitutioner, regionala museer, länsbibliotek, läns-konstnärer och regionala resurscentrum för film ochvideo. Även bidragen till länsmusiken skall, som jagredan sagt, införlivas i systemet.Tydliga villkor skall ställas, t.ex. på ökad tur-néverksamhet, arbete för att nå nya publikgrupper,samarbete över konstområdesgränserna eller ökatsamarbete mellan professionella och amatörer. Rege-ringen fattar beslut om vilka institutioner som skallvara stödberättigade, och antalet stödenheter per insti-tution fastställs av , vad gäller muse-erna efter hörande av och vadgäller de regionala resurscentrumen för film och vi-deo efter hörande av . Ett system medriktade bidrag införs för speciella satsningar, ochmedel för riktade insatser skall kunna fördelas tillverksamheter som berör mer än en institution. Be-dömningen av det statliga bidragsbehovet skall skeutifrån verksamheten i sin helhet. Lokalkostnaderskall dock inte beaktas.Att i det här nya systemet föra över beslutanderät-ten från till de regionala självstyrel-seorganen förefaller mig vara helt felaktigt. Ett organvars egna ekonomiska insatser i vissa fall är en förut-sättning för det statliga bidraget och vars fastställdamål och verksamhetsuppföljning skall vägas in vidbidragsfördelningen skall alltså självt fördela dessabidrag, dels till sina egna institutioner, dels till dekommunala motsvarande institutioner som i det härsammanhanget måste uppfattas som ett slags konkur-renter.Nog är risken för jäv och intressekonflikter upp-enbar. Nog kan man tänka sig att de nationella kultur-politiska signaler som ju bidragsfördelningen är av-sedd att skicka ut får en alldeles egen, i det här falletskånsk, tolkning.Nog kan man tänka sig att vissa mindre relevantakriterier kan smyga sig in. Hur har man tänkt sig atthantera en institution som söker riktade bidrag till-sammans med en institution i ett annat län? Tar manöver beslutet över den delen av bidraget också? Inne-bär uppdelningen mellan självstyrelseorganet ochStatens kulturråd att de skånska institutionerna löperrisk att bli mindre väl tillgodosedda vid fördelningenav de riktade bidragen?Den positiva effekten för hela kulturlivav det nya bidragssystemet skulle vara betydligt säk-rare om regeringen hade valt att avvakta med detskånska experimentet. Det regionala inflytandet kansäkras på betydligt enklare sätt, t.ex. genom ett allde-les vanligt yttrandeförfarande. Vill det regionalasjälvstyrelseorganet tillföra egna mål och egna kriteri-er kan man ju göra det i sin egen bidragsgivning tillde egna och de kommunala institutionerna. I Skåneskall de regionala kulturanslagen fördelas av det nyaregionförbundet redan från den 1 juli 1997.Min andra kritikpunkt gäller tidsplanen. Nästabudgetår, 1997, fördelar alltså förförsta gången bidrag enligt det nya systemet liksomman enligt förslaget avses göra för perioden den1 januari-den 30 juni 1998. Det nyinrättade skånskaregionförbundet får ansvar för perioden den 1 juli-den 31 december 1998, och från den 1 januari 1999till försöksperiodens slut liggerfördelningen hos i län.Försöket har, säger propositionen, kringgärdats avvissa restriktioner. Det skall finnas skydd för snabbaförändringar i bidragsnivån.