prot · GK0942 · 1996-12-10 00:00:00 — Jag tror att det förslag som redannu finns, nämligen en generell sänkning av bostadsbi-dragen, om det inte finns någon annan möjlighet, ärbättre än att låta några råka ut för katastrofala följderså att de får gå från hus och hem. Detta är, ungefär ilikhet med fastighetsskatten ute i skärgårdsområdena,någonting som vi måste stoppa. Avarterna får inteförekomma i systemet. Vi måste kunna gardera ossför dem, och det är ju detta som vi är ute efter.I våras var jag med på förslaget om ytbegräns-ningar men inte på förslaget om inkomstgränser. Vadvi nu ser är att vi behöver se över det hela och göradet oerhört snabbt. Tillsammans måste vi finna enfinansiering, om det nu visar sig att det slår så snettsom vi tror att det gör.Anf. 53 () replik:Fru talman! Om man ser till de ramar som riksda-gen har fastställt, så är den möjlighet som finns i dagatt göra förändringar inom systemet. Jag kan inte säga om det bästa är att sänka bidraget med 60 krför samtliga bidragstagare. Jag vet inte om det ensskulle räcka. Detta måste vi få klarlagt.Det svar jag kan ge Per är att vi så snabbtsom möjligt skall få fram en utvärdering som visarhur detta har slagit, vilket regeringen också har lovat.Sedan får vi ta ställning till om det behöver göraseventuella förändringar.Anf. 54 PER () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att jag är överens om att det skall göras en snabbutvärdering och att man skall se om det har slagitväldigt snett. Om just de nämnda avarterna har upp-trätt, skall vi försöka att ordna till det. Jag tror att vialla är överens om att vi inte vill ha de ytterligheteroch avarter som gör att folk får gå från hus och hem.Detta måste vi kunna ordna till, och det kan vi göratillsammans.Anf. 55 () replik:Fru talman! sade i sitt anförande,med blicken riktad på bl.a. mig, att vi i bostadsutskot-tet var överens om att göra besparingar på bostadsbi-dragen. Vi var överens så till vida att vi skulle införaett nytt inkomstprövningssystem, som skulle kunna geen besparing på 1,1 miljard. Naturligtvis måste vijustera en hantering i systemet som har visat sig lättkunna missbrukas. Så långt var vi överens, men intevar det längre.Jag vill ändå ställa en fråga till . Honsäger att detta är ett bidrag till dem som har störstbehov. Är det ändå inte att rusta ned det som Social-demokraterna kallar för en social bostadspolitik atthantera människor så olika? Är det inte diskrimine-ring när två familjer med samma inkomst, där det i detena fallet råkar vara den ena i familjen som har tjänatin hela inkomsten medan båda i det andra fallet hartjänat in inkomsten, hanteras olika? Är det en socialbostadspolitik att hantera människor så olika? Är detdetta som ni är medvetna om har blivit fel, så att nivill ändra på det? Eller är det en ideologisk fråga attdet verkligen skall vara ett system med individuellinkomstprövning?Anf. 56 () replik:Fru talman! , regeringen skall nu geoss en utvärdering av de regeländringar som vi hargjort. Det är möjligt att inkomstgränserna och ytgrän-serna sammantaget med övriga beslut som vi har fattatinnebär att några har kommit i kläm. Det är ju detta viskall se över och får sedan återkomma.Sedan har rätt i att Kristdemokra-terna precis som hade litet mer pengar ipotten än vad vi andra hade när vi fattade detta besluti maj. Men, , ert förslag skulle bl.a. hagått ut över barnbidragen, som också är ett bidrag tillbarnfamiljerna, och över hyresnivåerna och kost-nadsnivåerna i boendet, precis som beskrev. Då är frågan om detta hade varit deträtta att göra vid det tillfället.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag vill bara förtydliga vad detta medbarnbidraget handlar om. Vi säger att delar av barnbi-draget kanske borde inkomstprövas, för barnbidragetär ju ett generellt bidrag till både miljonärer och fatti-ga. Då tycker jag att man skall ställa sig frågan omalla dessa pengar riktas rätt. Vi har varit beredda attgenom inkomstprövning minska bidraget med 40kronor för dem som har gott om pengar.Men jag vill bara avsluta med att säga att vi vethur detta drabbar. Vi har ända , i oktoberoch november, larmat LO, TCO, försäkringskassanoch enskilda människor, men utskottet struntar i attvidta åtgärder. Min fråga är: Är det så att de vackraorden om en social bostadspolitik bara är vackra ordegentligen? Eller får vi se en justering när den snabba,hoppas jag, utredningen kommer?Anf. 58 () replik:Fru talman! Som jag sade tidigare får vi se vad ut-redningen kommer fram till. Det kan jag inte svara påi dag. Det kan ju behöva göras justeringar, men detvet jag inte.Det märkliga i denna debatt som jag har noterat är att de enda som är tvärsäkra på hur det är ställtär dels , som vill göra ytterligare för-sämringar, dels , som känner tilldet exakta utfallet och hur situationen är. Alla vi and-ra har en litet mer nyanserad bild och ser att det ärbefogat med en utvärdering.Anf. 59 ():Fru talman! Det betänkande som behandlasinnehåller ett avsnitt som berör åtgärder mot bostads-segregation.Låt mig, fru talman, börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i frågan.En av de allra största utmaningarna för det svens-ka välfärdssamhället är att bryta den växande socialaoch etniska segregation som finns i vårt land.Segregationen hotar att undergräva den grundläggan-de förutsättningen för varje stadsbildning, medbor-garnas känsla av gemensamt ansvar för varandra ochför sin boendemiljö.I många storstäder runt om i världen existerar intelängre detta grundläggande ansvar. Resultatet av ensådan utveckling är förödande - social utslagning,kriminalitet, miljömässig kollaps och en i förläng-ningen total likgiltighet inför det demokratiska syste-met.Med ett segregerat boende i städer där människorslevnadsvillkor är så olika, riskerar den sociala ochekonomiska sammanhållningen att slås sönder. Trotskorta geografiska avstånd inom staden, blir avståndenoändligt stora i fråga om den vardagsverklighet sområder i olika delar av samma stad. När den socialasegregationen i många stadsdelar förstärks med etnisksegregation, vidgas klyftan ytterligare. Boendesegre-gationen är således en negativ utveckling för samhäl-let och för individen. Den leder till fattigdom, splitt-ring i socialt och etniskt hänseende, destruktiva mot-sättningar och sönderfall. Segregation i boende skaparsociala spänningar.Fru talman! Många av städer är i höggrad socialt och etniskt segregerade. Man kan lättpeka ut på en karta var fattiga människor bor. Det ärockså lätt att peka ut var medel- och överklassen bor.Miljonprogramsområdena är de områden som i förstahand förknippas med social och etnisk segregation.Detta är sant. Men finns det även andra, äldreområden som kan betraktas som segregerade.Gemensamt för dessa områden är, förutom enmycket hög arbetslöshet och en hög andel människormed invandrarbakgrund, att invånarnas medelinkoms-ter ligger klart under genomsnittet, att ohälsotalet ärhögt och att förtidspensioneringarna är många.Fru talman! För att bryta utvecklingen mot en alltstarkare social och etnisk segregering, krävs insatsersåväl från enskilda, stat, kommun och landsting somfrån bostadsmarknaden och det privata näringslivet.Under årets allmänna motionstid har sju motionerfrån olika partier föreslagit åtgärder mot boendeseg-regation och för bättre boendemiljö. Problembe-skrivningen i de nämnda motionerna stämmer överensmed den beskrivning jag har redovisat. Utskottetinstämmer i sin hemställan med de olika motionernasintentioner. Utskottet konstaterar att frågan om boen-desegregation har uppmärksammats under lång tid.Olika typer av åtgärder har vidtagits, men de har intevarit tillräckliga eller givit önskad effekt för att brytaden negativa utvecklingen mot ökad segregation.Utskottet är av den uppfattningen att det är viktigtatt lösningar och åtgärder som framöver vidtas motsegregation i boendet bör utgå från en samlad politiksom även tar fasta på de förutsättningar som råder ivarje enskilt bostadsområde. Utskottet konstaterarockså att även om det finns många problem i segrege-rade områden, finns det också engagemang, vilja ochförslag till lösningar bland de boende. I många avdessa områden anstränger sig de boende för attresa sig upp och själva vara med och skapa bättreförutsättningar för den framtida utvecklingen. Det ärjust de som bor och verkar i dessa områden som skallfå reella möjligheter till inflytande i de beslut somfattas för att förbättra deras bostadsområden.Fru talman! Den bostadspolitiska utredningen pre-senterade i sitt slutbetänkande en del förslagsom kan leda till att bryta segregationen. Kommitténföreslår att staten skall stödja kommunala utveck-lingsprogram för utsatta bostadsområden genom ettbidrag som motsvarar högst av kostnaderna förprogrammen. Kommitténs förslag utgår från att kom-munerna tar ett stort ansvar för att en långtgående ochsektorsövergripande samverkan skall komma tillstånd. har också före-slagit åtgärder mot boendesegregationen. kommer att lägga fram ett delbe-tänkande med förslag om insatser i utsatta bostadsom-råden.Fru talman! Utskottet är av den åsikten att de re-dovisade förslagen från nämnda utredningar ochkommittéer sammanfaller med flertalet av de förslagsom väckts i motioner i frågan under årets allmännamotionstid. Det, fru talman, skulle innebära att det ärmöjligt att uppnå en bred politisk enighet kring åtgär-der som leder till att den negativa utvecklingen i seg-regerade bostadsområden bryts. En bred politiskenighet kring åtgärder mot boendesegregationen ärvad de boende i dessa områden kräver av oss politi-ker. Vi får inte svika dessa människors förväntningar.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i det mesta som Ju-an har sagt i sitt anförande. Vänsterpartiethar inte skrivit någon sådan här allmänpolitisk motioneftersom vi avvaktar behandlingen av den bostads-politiska utredningen.Däremot vill jag redan nu säga att vi har reserva-tioner när det gäller segregationsfrågorna. Vi tyckerinte att den bostadspolitiska utredningen har tänkttillräckligt långt i de här frågorna, utan vi föreslår attkommunerna skall få rättigheter och skyldigheter somde inte har . Vi tycker att de skall upprätta boen-deplaneringsprogram där olika förvaltningar samver-kar för att få en bra bild när det gäller de åtgärder somskall vidtas. Vi tycker att kommunerna skall ha rätt tillbostadsanvisning - både privata och kommunalabostadsföretag. Vi tycker också att människor skall harätt att bli behandlade på ett värdigt sätt när de sökerbostad. Någon form av bostadsförmedling måstedärför också finnas till förfogande.Tar man inte till sig dessa instrument, klarar maninte hela segregationsproblematiken. Man kan inteenbart inrikta sig på de mest segregerade och utsattaområdena. Då får vi nya.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag har redovisat att utskottet instäm-mer med väldigt mycket av det som har skrivits i demotioner som har kommit från olika partier. Utskottetinstämmer också med många av de förslag som läggsfram av de olika kommittéer och utredningar sombehandlar de här frågorna.Jag tror inte att någon av oss har de konkreta lös-ningarna på de här problemen. Därför är det intressantatt avvakta och se vad regeringen kommer fram till ifråga om de olika förslag som föreligger. Jagtror att det kommer att läggas fram breda förslag somsyftar till att bryta segregationen. Alla vet att dehär frågorna är stora och omfattande, och jag förvän-tar mig att regeringen kommer med stora förslag sombryter utvecklingen.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag hoppas också på breda lösningar ide här frågorna, men jag tror att man måste ta till sigde konsekvenser som jag har redogjort för. De fram-förs i en av s-motionerna. Det är den jag har tagit tillmig, och det är den jag bygger min reservation runt.Den stämmer bra överens med min reservation i denbostadspolitiska utredningen.Anf. 63 ():Värderade talman! I det här betänkandet behand-las bl.a. anslaget till länsstyrelserna. Jag har aktualise-rat detta ärende i en motion som heter1996/97:Bo306. markerade bostadsutskot-tet att befolkningstalet, alltså befolkningens storlek,skall påverka anslaget till länsstyrelserna. Det bordevara självklart.Nu hänvisar bostadsutskottet i sitt betänkande rapport från Statskontoret, som också tycker att detmåste finnas ett samband mellan en länsstyrelsesarbetsbelastning och det anslag den får för sin verk-samhet. Jag tycker att det inte bara är antalet invånaresom skall påverka anslaget, utan också näringslivs-strukturen och antalet företag som finns i länet. Dethar jag markerat i min motion.Nu påpekar bostadsutskottet att regeringskanslietbereder frågan om ansvarsfördelningen mellan läns-styrelserna. har det, kan man tycka, gått slent-rian i den här fördelningen. Det har gjorts påslag pånågon procent över hela linjen. Men regeringen harinte vågat, eller inte velat, göra någon ändring i frågaom den fördelningsnyckel som har gällt.Värderade talman! Orsaken till mitt inlägg här är iviss mån regionalpatriotisk. Om jag hade represente-rat en länsstyrelse, eller ett län, som var gynnad i dettasammanhang skulle jag nog inte ha motionerat. , där jag bor, råkar komma först påfemtonde plats när det gäller anslagets storlek, trotsatt länet kommer på sjätte plats om hänsyn tas tilllänets folkmängd, yta och antal företag. Det tycker jagär en orättvisa. Samma orättvisa kan säkert finnasockså i andra län. Därför är det angeläget att dettautreds.Vi får väl se om har mod att göranågon förändring till nästa års budget. Jag hoppas attdet då inte finns någon anledning för mig att ytterliga-re agera i det är ärendet, men det får vi väl se. Vi fårju vänta nästan ett helt år.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU1 Anslag för m.m. i vad avserutgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför-sörjning och byggandeMom. 1 (anslagsfördelningen inom utgiftsområde )1. utskottet2. 1 (fp)Votering:185 för utskottet22 för res. 187 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 2 m, 22 c, 8 v, 7 mpFör res. 1: 21 fp, 1 vAvstod: 59 m, 1 c, 9 v, 6 mp, 12 kdFrånvarande: 15 s, 19 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 5 mp, 3 kdHanna () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18budgetåren 1998 och 1999)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:213 för utskottet15 för res. 378 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 2 m, 24 c, 22 fp, 5 v, 13 kdFör res. 3: 15 mpAvstod: 64 m, 13 v, 1 kdFrånvarande: 14 s, 14 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 5 (bostadspolitikens inriktning och utformning)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (v)Förberedande votering:68 för res. 518 för res. 6221 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:222 för utskottet67 för res. 518 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 c, 22 fp, 15 mp, 14 kdFör res. 5: 67 mAvstod: 18 vFrånvarande: 14 s, 13 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 6 (kommunernas ansvar för bostadspolitiken)1. utskottet2. 9 (v)Votering:200 för utskottet18 för res. 986 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 3 c, 21 fp, 15 mp, 14 kdFör res. 9: 18 vAvstod: 65 m, 21 cFrånvarande: 14 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 11 (villkor för statligt stöd till bostadsproduk-tionen m.m.)Hemställan:1. utskottet2. 15 (mp)Votering:208 för utskottet32 för res. 1566 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 m, 24 c, 22 fp, 14 kdFör res. 15: 18 v, 14 mpAvstod: 65 m, 1 mpFrånvarande: 14 s, 14 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 13 (villkoren för vissa stimulansstöd)1. utskottet2. 16 (c, fp, v, mp, kd)Votering:180 för utskottet93 för res. 1632 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 33 mFör res. 16: 24 c, 22 fp, 18 v, 15 mp, 14 kdAvstod: 32 mFrånvarande: 14 s, 15 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdJerry () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 14 (samordning av bostadsbidragen och övrigtsocialpolitiskt stöd)Motiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 18 (kd)Votering:225 för utskottet14 för res. 1868 avstod42 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 c, 21 fp, 18 v, 15 mpFör res. 18: 14 kdAvstod: 67 m, 1 fpFrånvarande: 14 s, 13 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 18 (bosparande)1. utskottet2. 21 (mp)Votering:225 för utskottet15 för res. 2165 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 m, 23 c, 22 fp, 18 v, 14 kdFör res. 21: 15 mpAvstod: 65 mFrånvarande: 14 s, 14 m, 4 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 19 (ungdomsbosparandet)1. utskottet2. 22 (v, mp)Votering:271 för utskottet32 för res. 225 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 63 m, 24 c, 22 fp, 14 kdFör res. 22: 18 v, 14 mpAvstod: 4 m, 1 mpFrånvarande: 13 s, 13 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 22 (stöd till projekt med ekologisk inriktning)1. utskottet2. 24 (mp)Votering:275 för utskottet33 för res. 2441 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 67 m, 24 c, 22 fp, 14 kdFör res. 24: 18 v, 15 mpFrånvarande: 13 s, 13 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 23 (jämställdhetsaspekterna på den fysiskaplaneringen)1. utskottet2. 25 (c, fp, v, mp)Votering:201 för utskottet73 för res. 2526 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 41 m, 1 c, 1 fp, 13 kdFör res. 25: 23 c, 18 fp, 18 v, 14 mpAvstod: 25 m, 1 kdFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdRigmor () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Jerry och de (båda m) anmälde att de avsett att avstå från att röstamen markerats ha röstat ja.Mom. 24 (forskning om fysisk och ekonomisk plane-ring)1. utskottet2. 26 (c)Votering:280 för utskottet24 för res. 261 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 65 m, 22 fp, 17 v, 15 mp, 14kdFör res. 26: 24 cAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 14 m, 3 c, 4 fp, 5 v, 3 mp, 1 kdMom. 26 (bidrag till fuktoch mögelskador)1. utskottet2. 28 (fp, mp)Votering:265 för utskottet41 för res. 2843 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 66 m, 24 c, 14 v, 14 kdFör res. 28: 22 fp, 4 v, 15 mpFrånvarande: 14 s, 14 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Anslag till rättsväsendet, budgetåret 1997FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU1Anslag till rättsväsendet, (prop.1996/97:1 delvis)Rättsväsendet och kriminalpolitikenAnf. 64 ():Fru talman! I går kom den preliminära statistikenfrån BRÅ rörande antalet anmälda brott under detförsta halvåret . Det är ingen rolig läsning. I sittpressmeddelande skriver BRÅ: "För andra året i radökar det totala antalet anmälda brott. Under åren1991-94 minskade det totala antalet anmälda brott, enutveckling som bröts då de anmälda brottenökade. Den preliminära statistiken tyder nu på enfortsatt ökning. "knivskars en fånge till döds påKumla. Samma vecka kunde vi i dagspressen läsa:"Allt färre personer åtalas för brott. Under de senastemånaderna har en dramatisk minskning skett. Enorsak är besparingen hos åklagarna. 'Det är klart inte kan göra sig av med 200 personer utan attdet märks,' säger en chefsåklagare." Domstolsverketsstatistik visar att antalet åtal under det tredje kvartaleti år var mindre än förraåret. har vi fått ta del av uppgif-ter om ett ökat antal fel begångna av domare. Ingenhar kunnat ange något annat skäl till detta än en alltförstor arbetsbelastning. I tog människor lagen iegna händer.Kan riksdag och justitieministern kännatillfredsställelse över denna utveckling? Är intesvenska folket värt ett bättre rättsväsende? I det be-tänkande vi har att ta ställning till ger majorite-ten med socialdemokraterna i spetsen ett klart svar påmina frågor. Man är i högsta grad tillfreds och ansert.o.m. att svenska folket inte ens är värt det rättsvä-sende som vi bestås med . Så måste det vara,eftersom man är beredd att skära ytterligare i rättsvä-sendet under de närmaste åren.Vi moderater har tydligt visat att vi inte kan accep-tera rättsväsendets nedrustning, utan vi har i ställetföreslagit högre anslag. Detta har emellertid redanröstats ned. Därför kan vi inte heller delta i ett beslutom fördelning av anslag på ett i vår mening totalt settalltför lågt belopp. Ansvaret för den ekonomiskasituationen inom rättsväsendet bör i stället helt åviladen majoritet som formats kring regeringens förslag.Som jag nämnde inledningsvis ökar antalet an-mälda brott på nytt, . Detta är enspegling av den moral- och normuppfattning somfinns i samhället. Normlösheten breder ut sig ocksåbland förtroendevalda och höga beslutsfattare på olikanivåer i samhället. Detta har tydliggjortsgenom en mängd avslöjanden om fusk, oegentligheteroch brott. Människors berättigade upprördhet överdessa affärer vittnar om att det finns en i folksjälendjupt liggande uppfattning om vad som är rätt och vadsom är fel. Hur påverkas denna uppfattning när män-niskor tycker sig uppleva att det bara är de själva somskall känna av att landet befinner sig i kris? Hur på-verkas våra ungas uppfattning när de ser att vissamaktutövare inte kan skilja mellan rätt och fel?Låt mig citera ur Den leende mördaren av PerSvensson:"Om vuxna tar sig rätten att leka sina liv, varförskulle då inte tonåringar låta sig luras att tro att mankan leka varandras död? Om vuxna behandlar varand-ra som leksaker, förverkar sina familjer för att för-verkliga sig själva, varför skall man då förvånas överatt tonåringar behandlar varandra som konsumtions-artiklar? Om vuxna tycker att rätt och orätt kan varalika bra, varför skulle då inte också tonåringar ha rättatt bete sig som om det vore sant? "Den tilltagande normlösheten och det allt störremissnöjet hos medborgarna utgör tillsammans ettallvarligt hot mot tilltron till våra grundlägganderättsstatliga principer. En av de svenska samhälletsstörsta framtidsutmaningar är därför att förhindra attden redan utbredda normlösheten rotar sig ännu meroch att i stället återupprätta ett samhälle grundat påfasta moraliska och rättsliga värderingar.Till skillnad från totalitära stater där ordningendikteras uppifrån, måste demokratier byggas på enmoralisk ordning som kan fungera som ett samman-hållande värdekitt mellan människor, dvs. det måstefinnas en gemensam uppfattning hos medborgarna omvad som är rätt och orätt. Den brottsförebyggandeeffekten av att normer respekteras är vida överlägsenvarje slag av lagstiftning, även om sådan naturligtvisockså måste finnas.Helt central för den moderata politikens utform-ning, oavsett vilket politikområde det gäller, är tilltrontill människors förmåga och vilja att ta ansvar för sinaegna val och sitt eget liv. Överfört till moderat krimi-nalpolitik innebär detta att varje människa som är istånd att ansvara för sina handlingar och beslut ocksåhar både rätt och skyldighet att göra detta. Utgångs-punkten är att den enskilde individen själv har attsvara för sina handlingar.Ett gammalt ordspråk lyder: Den som börjar meden knappnål kan lätt sluta med en silverskål.Trots att ordspråket ger uttryck för något vi vet ärsant, har svensk politik i socialdemokratisk tappninginte tagit till sig dess innebörd. Stölden av knappnålenbagatelliseras och vägen jämnas för en fortsatt färdmot silverskålen. Det är hög tid att tänka om ochinrikta krafterna mot våra unga. Skall vi lyckas fångaoch återföra den svenska måste vi ta vara påde krafter som har störst möjlighet att forma och på-verka våra barn. Bland dessa krafter är den viktigasteföräldrarna.