prot · GK0939 · 1996-12-05 00:00:00 — Detmedför att det blir litet ryckighet i beslutsfattandet,eftersom man inte kan förutse utgången på samma sättsom man gör när regeringen styr genom förordningar.Jag hoppas att jag har uttryckt mig klart nog.När den allmänna opionen och massmediedebattenbeskriver det ena fallet efter det andra är det klart attvi alla blir berörda. Men att hastigt fatta ett beslut omatt fastställa , t.ex. att människor skall fåstanna även om de har lämnat oriktigauppgifter, kan göra att det blir väldigt orättvist. Vadhänder med den som har varit här , 11 månaderoch ? Därför finns det anledning att nogafundera igenom problemen och vända och vrida pådem innan man fattar ett beslut. Det är detta somutredningen skall göra, skyndsamt och med förtur.Anf. 107 () replik:Herr talman! Det kan naturligtvis vara bra medförordningar, och sådana finns också i en viss om-fattning. Men jag tror ändå att det kan kännas bra omregeringen kan få finnas med i denna process, efter-som inget fall är det andra likt. Vi har ju under årenlärt oss att det alltid kommer nya inslag i prövningar-na, inslag som man inte alltid kan förutse i de förord-ningar som regeringen skall utfärda. Vi från Centernvidhåller att regeringen borde ha den här möjligheten.Sedan instämmer jag i för-hoppning, att skall finnalösningar på problemen med preskriptionstiden. Detvore bra om det snart fattades ett beslut så att vi vetvilka regler som gäller.Anf. 108 ():Herr talman! Jag vill bara påminna om att det fak-tiskt var den borgerliga regeringen som omöjliggjordebåde för sig själv och för kommande regeringar attingripa i speciella ärenden.När inrättades var det me-ningen att regeringen skulle avhändas olika asylpröv-ningsärenden och att skullehandha frågorna. Möjligheterna för regeringen att gåin och överta ärenden togs bort. Däremot har bådeUtlänningsnämnden och möjligheteratt överlämna vissa ärenden till regeringen för pröv-ning, vilket också har skett i en del fall. Detta harblivit praxisbildande. kan det vara bättre attdetta styrs genom förordning.Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! har pekat på detvå extremer som finns i denna viktiga debatt, å enasidan den vidöppna famnens politik och å andra sidanden knutna nävens politik.Om man tog sitt uppdrag som ansvarig för dessafrågor i regeringen som om det vore likt vilket somhelst annat, vore det ganska bekvämt. Då kunde manstå mitt emellan, i mittfåran. Men dessa frågor liknarinte några andra. Det handlar om människors välfärdoch öden, ibland t.o.m. om deras liv. Därför kännerjag, liksom ni gör här, ett oerhört stort ansvar - ettansvar som jag har känt redan sedan barndomen - attgöra vad jag kan för att värna om människovärde ochupplysning samt att leda en fortlöpande reformprocessi praxis och lagstiftningVi känner till de olika extremerna i debatten. Jagmenar att det här finns en väldigt stor uppgift för ossalla, som känner solidaritet med världens utsatta ochjagade, att möta fördomar med upplysning, osaklighetmed fakta och känslokyla med inlevelseförmåga. Detfinns ett faktum som är värt att upprepa gång på gång:Av världens stora flyktingströmmar går de allrastörsta mängderna från ett fattigt u-land till ett annatfattigt u-land. Det är blott en rännil som kommer tillEuropa.Tanzania, ett av världens fattigaste länder, har 800 000 flyktingar från . Det äralltså tio gånger mer än vad vi fick ta emot under devärsta krisåren i f.d. Jugoslavien.Ett annat faktum är att , till skillnad frånmånga andra länder, som regel ger permanent uppe-hållstillstånd till de asylsökande som får skydd här. Viär generösa därvidlag, därför att vi anser att männi-skor som har tvingats att fly skall ha tryggheten attkunna börja ett nytt liv. Men av detta följer också attom vi skall kunna värna om denna asylrätt, är detviktigt att denna generositet inte missbrukas och attlagstiftningen är tydlig. Det får inte råda något miss-förstånd om vad som ger rätt till skydd i ochvad som inte gör det. Vi måste med andra ord skiljamellan flyktingar och migranter. För dem som villsöka sin framtid i främmande land av andra skäl änförföljelse får vi använda andra medel; biståndspoliti-ken och utrikespolitiken i stort. Men flyktingpolitikenmåste användas för dem som behöver skyddas motförföljelse.Sverige har per capita - förutom - nu-merärt tagit emot flera skyddsbehövande och har haften större invandring än andra västländer. beviljades 400 000 människoruppehållstillstånd i . Av dessa kom huvudde-len från Bosnien. Vi har anledning att känna solida-risk stolthet över detta. vet vi att jobbetmed att integrera så många nya i vårt samhälle på korttid är svår. Man kan säga att det är lättare att kommain i än att komma in i det svenska samhället.Svårigheterna måste vi övervinna. De får aldrig ställasmot den mänskliga rätten att söka asyl undan förföl-jelse. Vårt åtagande här är absolut.Så här står det i artikel 14 i FN:s förklaring om demänskliga rättigheterna: "har rätt att i andraländer söka och åtnjuta från förföljelse. "Exilen är förtryckets förlängda arm, en sorts Ha-des. En flykting flyr från något, inte till något. Hur vihanterar asylrätten, vilket vi talar om , och bemö-ter den asylsökande är ett mått på vår kultur och vårdemokrati. I förslaget till den nya lagen preciseras ochutvecklas grunderna för skydd, som också MaudBjörnemalm här har redogjort för.De humanitära skälen, som är kopplade till indivi-dens situation, finns kvar i lagen. I lagen finns fleraförslag till förbättringar. Låt mig särskilt peka pånågra:Rättssäkerheten kommer att stärkas. Viktigt här ärrätten till ökad muntlighet, att kunna föra sin egentalan, både i första och, vid behov, i andra instans. Enmänniska får inte reduceras till ett dokument utanskall själv kunna driva sin sak tillsammans med sittombud. Vi betonar också att besluten skall vara tyd-ligt motiverade. Vidare kommer hela asylprocessenatt föras över från Polisen till , vilketbl.a. ger nya förutsättningar att förbättra procedurenvid gränsen.Som sagts här tidigare införs i lagen en portalpa-ragraf om barnets bästa. Det betyder att bedömningenav barnens situation skall väga tungt i alla beslut och ihandläggningen. fattaderegeringen ett antal praxisbeslut i ärenden där föräld-rarna hade ljugit om sina identiteter och fått sina up-pehållstillstånd återkallade av myndigheterna. I två avdessa fall ändrade regeringen myndigheternas avvis-ningsbeslut. Vi tog bl.a. hänsyn till att barnen hadegått i förskola här, dvs. att de hade tillbringat en vik-tig period av sin utveckling i . Ribban sänkteshärvidlag från att tidigare främst ha omfattat skol-gång. Detta beslut är normgivande för myndigheterna.Uppgifter om tortyr skall alltid leda till en särskiltnoggrann prövning. Enligt Röda korset har avalla flyktingar i tortyrskador. I lagtexten omrisk för tortyr som skäl för uppehållstillstånd har viändrat kravet, att det skall finnas "grundad anledning"att befara tortyr, så att det skall räcka med "skäliganledning". Jag menar, vilket jag harsagt, att så fort orden tortyr eller suicidrisk nämns iinlagorna måste alla alarmklockor ringa och stor om-sorg och känslighet prägla utredning och beslut.Genom integrationen i för-stärks våra möjligheter att göra landanalyser ochdärmed bättre bedöma asylberättelserna. Vi kan mo-bilisera UD:s alla resurser - diplomati, bistånd, insat-ser för konfliktförebyggande och fred, mänskligarättigheter och demokrati - för en aktiv migrations-och flyktingpolitik.Jag vill nämna exemplet Olaine. Under veckansom gick samlades de nordiska asyl- och flyktingmi-nistrarna. De kunde konstatera att vårt samlade dip-lomatiska tryck på de baltiska regeringarna - i det härfallet den lettiska - hade lett till att UNHCR nu kundegå ut och säga: Vi kan lösa den förtvivlade situationenför de barnfamiljer som har suttit i fängelse iOlaine.Genom att vi har agerat samfällt i , genomatt vi har samarbetat med UNHCR och genom att vihar använt biståndspolitik och rådgivningspolitik iBaltikum kan vi nu få ut dessa förtvivlade människor.I nästa vecka åker en grupp från dit.Jag hoppas att dessa människor skall vara ute urfängelset och att de på längeskall kunna föra ett anständigt liv.Herr talman! Arbetet med att utveckla och refor-mera flyktingpolitiken kommer att fortsätta. Nästasteg blir den omtalade parlamentariska utredningenom rättsprocessen. Direktiven skall komma snart. Denskall bl.a. behandla införandet av just detta tvåparts-förfarande, och med förtur se över reglerna för åter-kallande av uppehållstillstånd i den anda som KarinIsraelsson och har tagit upp här.Det gäller också frågor om anknytning som har upp-stått medan den asylsökande har vistats i Sverige.Sedan kriget i Bosnien upphört, har antaletasylsökande kraftigt minskat. Det ger ett utrymme förutlänningsmyndigheterna som kan användas till me-todutveckling och fortbildning när det gäller bemö-tandet av de asylsökande och handläggningen i övrigt.I det svåra och tunga arbete som myndigheterna har,kan det nu finnas tid till reflexion och utvärdering.Det är betydelsefullt, inte minst inför tillämpningen aven ny lagstiftning och nya arbetsuppgifter.Både de i kammaren som stöder regeringens för-slag till ny flyktinglagstiftning och de som reserverarsig mot förslaget, ställer sig dock bakom att Sverigebehöver reglera invandringen precis som alla andraländer gör. Besluten i enskilda fall är och förblir oftamycket svåra. Hur skall man mäta en människas för-tvivlan mot lagens bokstav? De som har att fatta be-slut, jag talar både om tjänstemännen och om de för-troendevalda, har rätt att förvänta sig tydliga lagregleroch respekt för svårigheten i sitt arbete.Herr talman! I Bosnien och f.d. fort-skrider den komplicerade fredsprocessen under storasvårigheter. Flyktingar börjar återvända från de länderdär de sökt skydd. Trycket på flyktingar att återvändaär starkt i många länder som har givit asyl. De flestaländer, inklusive de nordiska, har givit flyktingarendast ett tidsbegränsat skydd. I har de somregel fått permanenta uppehållstillstånd, 60 000stycken. Det innebär att de kan känna trygghet. Desom har permanent uppehållstillstånd kan själva be-sluta om och när de vill återvända. För många ärdrömmen om att återvända stark och levande, det vetvi. I vårt program för återvändande har flyktingar frånBosnien fått bl.a. ekonomiskt stöd för besöksresor.För att stödja demokrati och återuppbyggnadkommer att få 5 miljoner kronorav SIDA till vänortssamarbete med . Många svenska kommuner har redanvisat stort intresse för att delta. Erfarenheter och en-gagemang från svenska kommuner kan ha stort värdeför uppbyggnad av förvaltning och demokrati. Derasinsatser kan bygga broar för framtiden och även un-derlätta återvandring nu eller . Regeringenkommer också att höja den individuella bidragen tilldem som återvandrar.Två grupper av personer med anknytning till kri-get i Bosnien har ännu inte fått sina ärenden avgjordaav myndigheterna. Det gäller de s.k. bosnienkroaternaoch de bosnier som kom hit efter ochstridernas upphörande. Regeringen har fattatbeslut i nio ärenden som lämnat överför vägledning. Med dessa beslut lägger regeringenfast ett antal principer för bedömningen av dessagruppers skyddsbehov, och de enskilda ärendena skallsedan avgöras individuellt av myndigheterna.Det är viktigt att återvändandet till inte bidrar till att skapa nya problem i enredan svår försoningsprocess. vill därför inteavvisa andra än de som i säkerhet kan återvända tillsina hemorter; till sina hemorter - ingen annanstans.Regeringen följer med dessa beslut avsikterna iDaytonavtalet att inte medverka till etnisk rensningoch den inriktning som FN:s flyktingkommissarie harför återvändande. Beslutet är också i linje med denhelhetssyn på migrationspolitiken som kommer tilluttryck i propositionen och visar hur vi vill arbetamed återvändandefrågor generellt.Till sist, herr talman, vill jag säga att flyktingfrå-gorna är ett politikområde som rymmer många svåradilemman. Det har vi hört här sedan klockantolv. Det rymmer djup mänsklig tragik och iblandkrossade drömmar om ett bättre liv för dem som fåravslag på sina ansökningar om uppehållstillstånd.Men det finns också anledning att känna glädje överatt vi trots allt givit trygghet och skydd åt så mångamänniskor på flykt undan krig och förföljelse. Desenaste tio åren har det varit 400 000 personer, tidiga-re har det varit tiotusentals människor från hela värl-den.Med den nya lagen får en migrationspoli-tik som är modern, medmänsklig, tydlig och trovär-dig. Den kommer att stå sig mycket väl i jämförelsemed andra länders. Vi skall visa, och kräva, respektlagen, men vi skall också kräva respekt för människo-värdet och för de asylsökande. kan då ocksåfortsätta att spela en viktig roll som pådrivare för enhuman europeisk flyktingpolitik inom EU och i andrasammanhang.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Om flyktingpolitiken verkligen sågut så som säger, då skulle jag tycka attdet var härligt. Statsrådet är känd som en stor huma-nist. Men den ser kanske inte riktigt ut så. Jag skallställa några konkreta frågor.Hur skall den nya politiken förhindra olika tragis-ka fall med barn inblandade, fall där det t.o.m. till sluthar skett självmord? Och hur skall man förhindra attmänniskor i förtvivlan hellre tar sitt liv än åker hem?Jag hoppas få svar. Jag fick mest slag under bältet avutskottsrepresentanten.Hur går det för bosnienkroaterna efter regeringensfall? Jag tror att det räcker med de frågorna.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Jag fick många frågor i de tidigareanförandena, och jag skall ta upp inledde sitt anförande förra gången med att yrkabifall till mom. 22. Hon ställde frågor om kvotflyk-tingar. Jag kan försäkra och andraatt vi inte kommer att ändra vårt system med kvot-flyktingar. Vi kommer att använda en liten del avresurserna för att tillsammans med de nordiska län-derna tillmötesgå vad UNHCR vill ha, nämligen vissmedicinsk vård till flyktingarna i deras grannländeroch sådant. Kvotflyktingsystemet är oerhört viktigt.Det skall finnas kvar. Att det är viktigt har visat siginte minst nu i Olaine-frågan.Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det gick iden riktning som jag önskade mig. Jag vill ändå frågahur den nya politiken skall förhindra nya, tragiskafall, både när det gäller barn som har bott här längeoch när det gäller sådana fall där det uppstår psykiskastörningar och där en yttersta konsekvens kan bli attmänniskor tar livet av sig.Sedan vill jag fråga om bosnienkroaterna och omhur det går för dem. Där handlar det också om ett landsom har många flyktingar; 400 000-450 000. Hurskall man kunna garantera att de över huvud taget fårtak över huvudet - om vi nu behöver garantera det -när de kommer hem?Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Beslutet som vi i regeringen fattadeom bosnienkroaterna hade föregåtts av mycket nog-granna förberedelser genom egna resor till ,genom samtal med UNHCR och genom samtal medden kroatiska regeringen. Det var fråga om en samladbedömning från regeringen - också byggd på vår egenambassads bedömningar i landet. Vi kom därvid framtill att de som har kroatiska pass generellt sett kanåtervända till . Där finns numera en sådanstruktur att man kan, och enligt lagstiftning och utta-landen från regeringen även vill, ta hand om sinamedborgare.Jag tror att det därvidlag finns en generell garantiför att det finns en mottagning som fungerar. Mensjälvfallet - och det låg också i ett av de beslut somregeringen fattade - skall man ta individuella humani-tära hänsyn. Det kan gälla människor som har upplevtfruktansvärt traumatiska saker, också i -t.ex. Vukovar, som det gällde här - som ger skäl tillpermanent uppehållstillstånd av humanitära skäl.Anf. 114 () replik:Herr talman! Det skulle vara intressant att hörastatsrådet synpunkter på möjligheternaatt påverka i , eftersom vi nu har englobal anknytning i vår migrationspolitik. Vilka pla-ner finns det på departementet för att utnyttja detta påett för vår flyktingpolitik gynnsamt sätt?Jag är också tacksam för statsrådets svar i inläggetrörande de kommande direktiven till utredningen.Man kan säga att utskottets förväntningar uppfylls,eftersom statsrådet nu i protokollet står för det somutskottet säger om att detta skall ske skyndsamt.En sista fråga gäller möjligheten att dela . Det finns ju två ministrar som har olikaansvarsområden när det gäller den svenska migra-tionspolitiken. Vilka planer finns det för att ett verkoch en myndighet kan följa upp de olika ministrarnasansvarsområden?Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! När kandiderade till FN:ssäkerhetsråd ingick det som ett huvudbudskap frånregeringen att vi ville införa vad vi kallar en ny gene-ration av konfliktförebyggande och fredsbevarandeåtgärder. Det betyder att vi vill att FN, och framförallt FN:s generalsekreterare, skall ha resurser att kun-na gå in tidigt i ett konfliktskede, innan själva konflik-ten har brutit och därmed krig och flyktingskap upp-stått. Det kommer vi att driva mycket aktivt. Samti-digt kommer vi att medverka i UNHCR:s viktigaarbete, där tidigare hörde till de stora bi-dragsgivarna.Men jag tror mycket på att få fram en ny meka-nism för världsorganisationen för nästa århundrade,eller årtusende, där man kan gå in och förebyggakonflikter. Man skall då ha styrkor som kan stå tillFN:s förfogande i dessa sammanhang. Vi har också iförsvarspropositionen omorienterat och omgrupperatFörsvarsmakten så att vi nu har avdelat resurser förden här typen av internationella fredsbevarande ochkonfliktförebyggande insatser.Karin ställde också frågor i sitt förstainlägg. Jag instämmer helt i det hon sade om det vär-diga mottagandet och snabbheten i besluten. Honframförde också en intressant tanke om social kompe-tens i Utlänningsnämnden.Någon delning av är inte aktuell.Statsrådet och jag diskuterar hur vi skallfördela de ekonomiska resurserna för de olika ända-målen, men det är inte aktuellt med någon delning avInvandrarverket.Anf. 116 () replik:Herr talman! Det är inte så ofta man får lyssna entusiastisk invandrarminister. De har ofta varitsvårt plågade, och som jag har suttit iriksdagen har det varit stora svårigheter. Men bådeden öppning som ges i och med att vi finns i sä-kerhetsrådet och det svar jag fick på min fråga tyderpå att här kan verka på ett helt annat och mereffektivt sätt än vi har kunnat tidigare från de positio-ner som vi har haft. Det hälsar vi naturligtvis med stortillfredsställelse.När det sedan gäller förstår jagden diskussion som pågår. Vi från sida serdet som en möjlighet att dela på verket för att kunnaeffektivisera verksamheten. Vi har ju nu ett någotannorlunda invandrarmönster, och man kanske behö-ver lägga större kraft dels på att få flyktingarna attåtervända till sina hemländer, dels på att få en bättresituation i vårt land. Där krävs särskilda insatser föratt integrera alla våra invandrare och flyktingar så attderas situation förbättras. Jag tycker att den absoluttyngsta biten , från både medmänskligoch humanitär synpunkt, är att de som finns i vårtland också skall kunna få en bra tillvaro.Anf. 117 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till statsrådetSchori. Jag vet inte om han har hittat lappen medfrågorna.Två frågor rör den tydliga migrationspolitiken. Jagvet att i sitt remissvar ville ha ettförtydligande vad gällde det här med krigsvägrare,krigsflyktingregeln. Statsrådet hänvisade då till denpraxis som tillämpats. Jag skulle vilja veta omdet är det som menas med tydlig och rättssäkermigrationspolitik.Det andra gäller barnets bästa. Barnombudsman-nen sade att det är en papperstiger. Det har tidi-gare även sagt, och även Lagrå-det. Lagrådet kanske inte uttryckte sig just så, menman sade att det inte kommer att få någon betydelse.Detta beror på att statsrådet inte preciserar och gerexempel på hur det här skall tillämpas när barnetsbästa kolliderar med samhällsintresset. Vad är sam-hällsintresset, och hur starkt skall det väga i förhål-lande till barnets bästa?Jag hade ytterligare en fråga till statsrådet som jagvill ha svar på, och det gällde förstås återkallandepro-jektet. Min fråga var: Tänker , under dentid som pågår, ge en officiellsignal till och Utlänningsnämndennär det gäller återkallandeprojektet, som ärintegrerat i verksamheten?Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller återkallandeprojektetär det tydligt utsagt både i propositionen och frånutskottets sida vad man vill och önskar. Man vill haen förändring. Det har också tydligt framgått av debeslut i dessa fall som regeringen har fått på sitt bordhur vi tycker att det här skall verka framöver. Genomdet praxisbeslut som vi har fattat finns det redan nu envägledning för detta.Även om hotar med att ställa frå-gan tills hon får det svar hon själv vill ha kommer jaginte att svara mer just nu på den här punkten.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag hade två frågor till. Det gälldebarnets bästa kontra samhällsintresset, och det gälldeden tydliga migrationspolitiken, som skall tillämpasefter den praxis som redan finns i Sverige.Jag vill också påpeka att de fall där regeringen hargett tydliga signaler genom att fatta beslut om återkal-lande där föräldrarna har ljugit handlar om barnfamil-jer. Vi har ju också ensamstående, t.ex. en sådan somMohammad Shakeri. Vad kommer att hända med dentypen av fall, dvs. ensamstående kvinnor och män iSverige?Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller barnets bästa har jagredan redovisat detta, liksom även gjort. Beträffande motivering-en, att man utförligt skall motivera besluten, står detså här i propositionen: "Regeringen vill särskilt un-derstryka vikten av att beslut som rör barn utformas såatt det går att utläsa av motiveringen hur hänsynen tillbarnets hälsa, utveckling och bästa i övrigt har beak-tats." Kan det sägas tydligare än så?Anf. 121 () replik:Herr talman! Statsrådet sade att de här frå-gorna inte liknar något annat. Det är sanna ord, menord måste följas av motsvarande handling för att blitrovärdiga, statsrådet mig ändå ge ett erkännande. Om jag hade hörtfler socialdemokratiska debattörer under 90-taletanvända samma ordval i debatten ute i landet - densom talade om - så hade situatio-nen för flyktingpolitiken kunnat vara en helt annan idetta land.Statsrådet har gjort tydlighet till rubrik för den nyaflyktingpolitiken. Men asylrätt kan aldrig bli entydig.Detta liknar inget annat, statsrådet. Varje fall är unikt.Det går inte att skapa små fyrkantiga boxar, som ut-länningsbyråkraterna kan lägga ärendena i och fåenkla och tydliga beslut. Oavsett om vi har de gamlaeller de nya reglerna, kommer det att vara lika svårtatt uppnå någon entydighet.Ibland har jag undrat över vad det är som liggerbakom den socialdemokratiska omsvängningen sedanmitten av 80-talet. Är orsaken att det ärvåra revolutionsvänner från fascist- och militärdikta-turer som söker asyl i ? De som flyr undanFidel kubanska fängelse har vi ju stängt dör-ren för. Men asylrätt är inte till för våra vänner utanför de skyddsbehövande, oavsett om vi tycker omdem eller ej.Utskottets talesman sade tidigare att de som intehar skyddsbehov inte får tillstånd . Men varfördå avskaffa grunder som har gett människor medskyddsbehov rätt att stanna i ? Den frågan haringen tidigare företrädare för majoriteten kunnat svarapå. Kan statsrådet göra det?Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! I sitt första inlägg sade LennartRohdin saker som att politiken har kapsejsat. Hantalade om DDR och , om kapitulation och omdiktaturens kreatur. senast talade han om revolu-tionens vänner och jag vet inte vad.Jag måste säga att det språkbruket liknar Ny de-mokratis sätt att uttrycka sig, fast på ett annat vis. Detgagnar inte på något sätt saken. Om vi skall ha ensaklig debatt så låt oss tala om allvarliga, viktiga ochmänskliga saker! Den här typen av dialog - ellermonolog - för ingenstans.Det är klart att det finns en viss fördröjningspro-cess, om man så vill, mellan ett regeringsuttalandeoch myndighetstillämpningen, mellan ord och hand-ling. Men så är det ju i en demokrati. Man kan inte gåin och styra och ställa. Jag kan inte få det precis somjag vill ha det överallt.