prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — Den principiella deklarationen frånkommunikationsministern om att trafikpolitiken ärmycket mer än SJ är naturligtvis en riktig och brautgångspunkt. Det har också sagts i ett inter-pellationssvar att rättvis konkurrensneutralitet mellanolika trafikslag faktiskt också kan gynna SJ. Jag troratt det är viktigt att se till helheten. Det är inte detsamma som att utelämna sund konkurrens.Det är dock ingen tvekan om att SJ har varit oför-siktig med sin prispolitik. Priserna har höjts, och inteminst andraklassresenärerna har avstått från att åka.Det har blivit allt färre som har rest med de miljövän-liga tågen, och alltfler tåglinjer kan då ifrågasättas.Jag tog upp den strategiska linjen , där det skulle få mycket negativakonsekvenser om inte sträckan var personförande. Det skulle drabba såvälvärmlänningar som människor i landskapet ,i och i delar av Bergslagen. SJ rådernaturligtvis inte över alla omständigheter. Man kanockså titta på banavgifterna och se om dessa ligger påen rimlig nivå osv.Fru talman! Jag tror att det finns några saker somvi behöver slå fast.För det första: att vi lever upp till de trafikpolitis-ka målen.För det andra: att vi ser till den nationella, menockså till den internationella och då främst den nor-diska, infrastrukturens totala utveckling.För det tredje: att vi främjar den sunda konkurren-sen.För det fjärde och sista: att vi inte spelar ut järn-vägstrafiken mot andra, i helt nödvändiga,komplement av andra trafikslag. För persontranspor-ter är bilen det helt dominerande.Anf. 32 ():Fru talman! Vi är helt överens om att vi måste haen trafikpolitik som tillåter konkurrens. Det besked vifick av kommunikationsministern och som jag togfasta på innebar att trafikpolitiska beslut varmindre lyckat vad gäller fokuseringen på att varjetrafikslag skall bära sina egna kostnader, och att man ioch med det inte vill samarbeta. Min fråga är om vikan utveckla detta vidare och verkligen bestämmavilken trafik vi vill ha och vilken trafik vi behöver föratt vi skall känna att vi har god trafik över hela landet.På så sätt kan vi också fastställa vad som är olönsamtrafik.Som norrlänning ser jag hur viktiga de långasträckorna är för både gods- och persontrafiken. Jagförstår att detta är oerhört väsentligt och att det berörmånga människor just nu i den trafikpolitiska debat-ten.Jag förväntar mig svar från kommunikationsminis-tern, dels på frågan om vi nu kan vara överens om attdet finns över för den olönsammatrafiken , dels på frågan om vi kan förhand-la oss fram till en ökad ram för det kommande lång-siktiga beslutet om det visar sig att underlaget pekarpå det. Jag vill också gärna ha ett besked om hurkommunikationsministern ser på att tillåta länshu-vudmännen att köra mer interregional trafik och attupphandla trafik på längre sträckor än vad som ärpraxis - kanske tillåtet men ändock praxis - i dag.Anf. 33 ():Fru talman! Jag står fast vid några punkter somkommunikationsministern tog upp, bl.a. att en utvär-dering om 1988 års trafikpolitiska beslut är på gång iden s.k. . Detta med anled-ning av den trafikpolitiska proposition som skall läg-gas fram 1998.Min vädjan är först och främst att vi inte skall slåsönder infrastruktur som i alla fall något så när funge-rar ute i samhället förrän nästa trafikpolitiska beslut ärfattat. Jag vill direkt gå in på det konkreta i de signa-ler vi har fått . Stora rubriker skriker ut: 1 500 manbort från SJ. Förlust: ca på års-basis.Detta måste av! Oavsett politisk inriktningtål inte samhället att ytterligare 1 500 jobb försvinneroch därtill ekonomiska förluster i femhundramiljoner-kronorsklassen. Enligt signaler jag har fått har SJfortfarande inte levt upp till trafikpolitiskabeslut - att bedriva sin verksamhet enligt företags-ekonomiska normer. SJ fortsätter att behålla ett antalstaber, överadministration osv. Det är verksamhetsom eller andra myndigheter i samhället iprincip skulle kunna ta hand om. Jag vill påstå attmycket av denna verksamhet redan nu skulle kunnakopplas bort från SJ. På det sättet skulle vi inte nu ståunder trycket att 1 500 SJ-anställda skall bort. Dessajobb kan utföras under andra myndigheter.Jag till tala om för ministern att detta är uppgiftersom gör att jag känner mig lurad av SJ-ledningen. Jagupprepar frågan: Finns det inte anledning av ifrågasät-ta ledningen för för att den har kommit med felak-tiga uppgifter till och departementet?Anf. 34 ():Fru talman! Jag skall anknyta till det som JarlLander sagt. Han har haft två inlägg, och bara talatom SJ-ledningen och hur dålig den är på att sköta SJ.SJ är ändå ett av mest effektiva järnvägsföre-tag. Naturligtvis går det att göra många förbättringarinom SJ, men det är knappast någon särskilt god de-batteknik att bara skylla ifrån sig på SJ-ledningen närdet i själva verket handlar om politiska beslut. Förstsom sist är det dessa som är orsaken till den snedakonkurrenssituationen.Ministern säger att pålagor på lastbilar inte är nå-gon lösning. Den har ju tagit bortskatter och annat på lastbilstrafiken, och detta har getten helt ny och annorlunda konkurrenssituation. Manmåste kunna få ställa frågorna: Varför har åtgärdernaså ensidigt handlat om att stärka lastbilarnas och väg-trafikens konkurrenssituation? Varför för regeringenen sådan ensidig politik? När verkligheten sedan visarsig verkar man ganska förvånad över att det har häntnågonting. Är lobbyorganisationerna från lastbilstra-fiken speciellt starka i , eller finns det andrapolitiska skäl till att både den förra och den nuvaran-de regeringen ser lastbilstrafiken som framtidenstrafik och gärna sätter järnvägstrafiken i andra rum-met?Anf. 35 ():Fru talman! Kommunikationsministern säger inte har rest några krav på tillsättandet av enutredning trafikpolitiska beslut. Det ärväl inte riktigt sanning, men det behöver vi kanskeinte tvista om. Det går ju att gå tillbaka till protokol-len och titta i motionerna.Det har rests många krav på att en utredning skulleha tillsatts långt innan denna utredning tillkom, bl.a.för att titta över vilka besluten var och vilka konsek-venser de fick. Man diskuterade då, och många fråga-de sig, om det var bra att skilja från SJ. Isamordningen mellan järnväg, lastbil och sjöfart tyck-er jag att sjöfarten fått ta stryk i många av frågorna.Det var kraven innan man tillsatte Kommunika-tionskommittén.Nu tror jag faktiskt att sjöfarten kommer tillbakaigen, men på ett annat sätt. Men det var inte det viskulle diskutera. Det var faktiskt järnvägen.Nu hänskjuter man frågorna till . Vad den kommer fram till vet ju inte . Vad regeringen sedan gör är en annan fråga, ochdet vet inte heller någonting om.I andra sammanhang brukar man inte ändra påspelreglerna under resans gång. Man brukar vänta tillsen utredning har arbetat färdigt. Om man hade gjortlikadant här, hade SJ fått bedriva sin verksamhet tillsutredningen hade varit färdig. Eventuellt hade manskjutit till medel för att de skulle kunna upprätthålladen trafik som är hotad och för att slippa de storapersonalinskränkningar som är aviserade. Men görman precis tvärtom. Det tycker jag är litet märkligt. Iandra sammanhang sägs det att man inte kan göranågonting förrän utredningen är färdig och ligger påbordet. gör man precis tvärtom. Man använder detsätt som man tycker gagnar en själv bäst.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Fru talman! Med förlov sagt förstod jag ingentingalls av det sista. Det är de nuvarande besluten som ärfattade av den här som innebär att Statensjärnvägar inte klarar av den inriktning som man har.Nu redovisar man det här underskottet. Om vi i dagskulle stå här och lova ytterligaremedel eller lova andra åtgärder skulle det vara att gåifrån de beslut som faktiskt är fattade av den här riks-dagen.Jag vill påstå att regeringen och har lagtfram tydliga spelregler för SJ för hur trafiken ochföretaget skall skötas. Det har handlat om att faktisktsälja av en hel del, bl.a. ASG och . Det hartagit innan dessa åtgärder har vidta-gits. Jag har förståelse för att det har tagit lång tidinnan man har kommit till den s.k. marknadsanpass-ning som har fattat beslut om. Det är intemånga företag i vårt land som utsätts förgoda råd och anvisningar om hur man borde göra. Nutalar jag inte bara om de 349 ledamöterna i den härkammaren. Jag talar också om landstingsråd, kommu-nalråd och en hel mängd av våra väljare runt om ilandet. Detta är ju mycket bra. Det betyder att väldigtmånga av oss tycker att det är viktigt med järnvägs-trafik. Det vore ännu bättre om några fler av oss an-vände tågen som transportmedel.När det gäller de åtgärder som måste vidtas villjag säga att är det viktigt att vi låter företaget få litet arbetsro för attkomma med förslag och en plan för hur man skall lösasina problem. Det vore mycket olyckligt om jag stodhär och sade att nu skall den och den åtgärden priori-teras framför någonting annat. Den formen av minis-terstyre använder vi oss inte av i vårt land.Däremot kan jag säga att flera av de förslag somhar kommit upp i debatten här naturligtvis är sådanaförslag som diskuteras både i SJ:s ledning och styrelsenu.För år 1997 är upphandlingen av den olönsammatrafiken redan gjord. Det är oerhört komplicerat medbeloppen. Många av kontrakten löper på mer än ett år.Några löper , och några löper . Jaghar också sett uppgiften på 90 miljoner. Jag kan dockicke bekräfta att den är korrekt. Vi har satt folk på attgranska den siffran.Men till 1998 skall det vara en ny upphandling.Det är ju den här församlingen som bestämmer ra-marna. Man kan naturligtvis diskutera om man skallupphandla andra linjer än de som upphandlas i dag.Det är oerhört viktigt. Men till syvende och sist är detriksdagen som fattar beslut om vilka linjer som skallupphandlas efter förhandlingen.Jag skall be att få återkomma till målet år 2000.Jag har inte glömt den frågan. Det är en viktig prin-cipiell fråga.Anf. 37 ():Fru talman! Jag anser att det är viktigt att kom-munikationsministern svarar på frågan om vilkenpolitik hon avser att föra och vilka förslag hon avseratt lägga fram för att se till att beslut upp-fylls, särskilt med tanke på att hon faktiskt hänvisartill andra politiska beslut som har fattat.Däremot har hon fortfarande inte svarat på om honkommer att verka för att information om beläggning-en blir tillgänglig.Fru talman! Kommunikationsministern har inteheller svarat på frågan om situationen för de olön-samma linjer som staten inte har upphandlat och somSJ hotar med att lägga ned efter juni 1997.När det gäller de 1 500 jobben vill jag säga att vi iMiljöpartiet inte tycker att man skall driva vissa verk-samheter enbart av sysselsättningspolitiska skäl. Ensådan politik kan drivas in absurdum och bli mycketmoraliskt tveksam. Men det är självklart att vi intebara skall prata om SJ som företag. När vi pratar ominterregional persontrafik är ju SJ det företag vi kanprata om . Facket känner en stor rädsla för attdessa 1 500 bara är början. Man är rädd för att detkommer att bli ytterligare varsel i samband med atttabellen läggs , eftersom man villdra ned trafiken ytterligare i . Kommer denhär trafiken att få vara kvar? Kan man tänka sig attgöra någon form av upphandling? Det är visserligenriksdagen som beslutar om ramarna, men det är kom-munikationsministern tillsammans med regeringensom kan lägga fram förslag på upphandlingssumman.Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med koldioxidmålet.Vi är många som är oroade för om det skall gå attuppnå det . Det har dock skett två saker. Vihar en höjd koldioxid- och energiskatt för alla använ-dare. De besluten är fattade. Dessutom finns det flerautredningar, utöver somjag tidigare nämnde, som arbetar med dessa saker.Det är , den totala översynenav vägtrafikbeskattningen och översynen av alternati-va drivmedel.Men koldioxidproblemet i trafiken är det absolutsvåraste problemet att åtgärda, eftersom det inte ärsynligt och det går inte att rena bort. Därför är det denstora utmaningen och det riktigt svåra problemet attkomma åt. Jag är orolig för hur vi skall bära oss åt.Jag tror att det behövs en mängd olika saker. En braoch konkurrenskraftig järnvägstrafik är en av de vik-tiga åtgärder som vill till.Där vill jag peka på någonting som flera av talarnavarit inne på, nämligen att det inte bara är SJ som äroperatör. Vi har länstrafiken och shortline-linjerna,som vi kallar dem för. Det är oerhört viktigt att de fårutveckla den kompetens som de har. Det har visat sigatt persontrafiken har utvecklats riktigt bra där manhar offensiva satsningar på länstrafiken. Jag tror attdet kommer att vara en viktig framgångsväg.Matartrafiken för godset var ju faktiskt ett av deviktiga argumenten för det beslut som fat-tade för inte så länge sedan när det gäller avreglering-en av godstrafiken.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1996/97:63 om taxi-näringenAnf. 39 Näringsminister ():Fru talman! har frågat om re-geringen är beredd att utreda taxinäringen ur de as-pekter som nämnts i interpellationen och om rege-ringen kommer att agera på något sätt för att kommatill rätta med de problem som på.Elisa har ställt sina frågor med ut-gångspunkt i problemen med ekonomisk brottslighet,som enligt hennes bedömning beror på den mark-nadssituation som uppstått på grund av avregleringenav taxinäringen. Vidare menar ökningen av antalet taxibilar efter avregleringenlett till ökad körning utan kunder och därmed tillonödig belastning på miljön.Genom avregleringen avvecklades behovspröv-ningen vid nyetablering, prövningen av prissättning-en, tillståndens koppling till trafikområde och kravetpå anslutning till beställningscentral. Vandelspröv-ningen kvarstår dock och är, liksom tidigare, inriktadpå faktorer av betydelse för den sökandes förmågaoch vilja att fullgöra sina skyldigheter som företagare.För taxiförare har kontrollen skärpts. Även de ge-nomgår numera en vandelsprövning med inriktning påbrottslighet av betydelse för passagerarnas säkerhet.Avregleringen förväntades leda till skärpt konkur-rens, bättre balans mellan utbud och efterfrågan, kor-tare väntetider, ökad kostnadspress och bättre utnytt-jande av stordriftsfördelar. Enligt en av redovisad utvärdering (Konkurrenspå avreglerade marknader, rap-portserie 1996:4) har konkurrensen ökat i storstäder-na. Väntetiderna har kortats och valmöjligheterna iform av olika typer av taxi har ökat. De kortade vän-tetiderna har enligt en undersökning avseende Stock-holms län lett till en samhällsekonomisk vinst.Tillgängliga uppgifter tyder på att priset på privat-resor med taxi efter avregleringen år 1990har ökat mer än konsumentprisindex (KPI), medan detunder i stort sett följde KPI. Prisökningenför privatresor kan till sin största delförklaras av att moms - -införts på taxiresor och att det införts krav på ny tek-nisk utrustning. Även den förbättrade servicen börman väga in när man ser på prisutvecklingen.En stor del av taxiresorna betalas med offentligamedel samt av företagen. De prisjämförelserna ingårinte i den statistik som jag redovisade. Nya for-mer av prissättning och rabatter har utvecklats, ochföretag och myndigheter har fått goda möjligheter attupphandla tjänsteresor i konkurrens. Här har denökade konkurrensen lett till prispress. Detta gällerfrämst i de större städerna. Minst hälften av alla tax-ibilar finns i de tre storstadskommunerna och ett antalstörre tätortskommuner där det finns flera aktörer. Enbetydande del av taximarknaden har således påverkatspositivt av avregleringen.Det ökade antalet bilar efter avregleringen kanenligt ha lett till ett sämre kapaci-tetsutnyttjande av bilparken. Något underlag för attbedöma om det lett till ökad körning utan kunderfinns inte. Främst torde väntetiderna vid taxistationenha ökat och negativa miljöeffekter kan därför starktifrågasättas.Flera utredningar tyder på en omfattandeekobrottslighet, främst skatteundandragande, i flerakontantbranscher, bl.a. taxibranschen. Något underlagför att bedöma om ekobrottsligheten inom taxinäring-en ökat efter avregleringen finns inte. Det kan noterasatt vandelsprövningen för taxirörelser har bibehållits.Regeringen bedriver vidare ett omfattande arbete föratt förstärka insatserna mot ekobrottsligheten. Bl.a.har branschsaneringsutredningen, tillsatt i november1995, i uppdrag att föreslå åtgärder för att sanerabranscher som är särskilt utsatta för ekobrottslighet.Taxinäringen tillhör de branscher som kommer attbehandlas av utredningen. Uppdraget skall slutförassenast , och ett delbetänkande kom-mer att redovisas . Vidare har 1995års yrkestrafikutredning i betänkandet Ny yrkestrafik-lagstiftning (SOU 1996:93) bl.a. föreslagit strängarekrav på taxametrar och prisinformation. Betänkandethar remissbehandlats.Beredningen av dessa utredningsförslag får visaom och i så fall vilka åtgärder som regeringen behö-ver vidta för att ytterligare förbättra förhållandena påtaxinäringens område.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Näringsministern menar att jag ställt min interpel-lation med utgångspunkt i problemen med ekonomiskbrottslighet, som enligt min bedömning skulle grundasig på den marknadssituation som uppstått efter avreg-leringen.Jag medger att det är en subjektiv bedömning, attdet är min bedömning av situationen utifrån den in-formation jag har haft.Men den ekonomiska brottsligheten i sig är intedet största bekymret när det gäller taxibranschen , så som jag ser det. Det är av vissa skäl som jaghar valt att ställa den här interpellationen just tillnäringsministern, och inte till justitieministern ellerkommunikationsministern. Taxibranschen hör juannars till arbetsom-råde.Min bedömning av situationen, efter många kon-takter med yrkesverksamma och berörda inom bran-schen, är att den har lett till uppenbara problem förföretagarna i branschen.Näringsministern hänvisar till Konkurrensverketsrapport 1996:4 och säger att konkurrensen har ökat.Det råder inte någon tvekan om det eftersom antaletnyetableringar markant har ökat sedan avregleringen.Men det intressanta är inte hur pass många nyeta-bleringar som har skett, utan på vilket sätt de har skettoch under vilka villkor åkare och förare arbetar.Jag kan egentligen inte styrka mitt påstående omatt branschsituationen har förvärrats. Därför vill jagha en utredning som gör en samlad bedömning avsituationen, av taxiföretagandets villkor.Näringsministerns svar beskriver t.ex. intehur många företag som gått i konkurs sedan avregle-ringen. Det säger inte något om hur den genomsnittli-ga soliditeten ser ut, en mycket relevant fråga i dageftersom det är mycket lätt att via de stora taxiväxlar-na gå in och starta ett eget taxiföretag. Det säger hel-ler inte något om hur många friåkare det finns ochunder vilka villkor de arbetar. I det fallet kan man tittapå arbetstiderna. Då ser man att de arbetar oerhörthårt för att kunna betala sina kostnader. Det är i dagstora problem med lönsamheten för friåkarna.Ministern säger inte heller någonting om situatio-nen när det gäller de medelstora företagen, åkarnamed flera bilar. För dem har situationen blivit sådanatt man kan ifrågasätta om det över huvud taget ärmöjligt att få lönsamhet i vissa delar av landet. Här ärdet mycket stor skillnad mellan glesbygd och storstad.Av medmänskliga skäl bör man utreda taxiförar-nas situation, som blir allt mer ansträngd. Men fram-för allt är det en viktig branschfråga. Taxiföretagandethar blivit en möjlighet för vissa människor att ta sig urlångtidsarbetslöshet. Det är ett nytt försök att börjamed egenföretagande. Därför bör man utreda situatio-nen som den ser ut och ta den kritik som fram-förts på allvar.Näringsministerns svar beskriver bara enuppstyckning av branschen i olika problem. Det jagefterfrågar är en samlad bedömning just ur det per-spektiv som är näringsministerns arbetsområde.När det gäller miljön hänvisar jag till en utredningsom gjorts av . Den visar klart ochtydligt på den enorma påfrestning det innebär att hatomma bilar. Det är möjligt att väntetiderna vid taxis-tationerna har förkortats. Men det säger ändå ingen-ting om t.ex. hur mycket friåkarna åker. Det är sant attdet påståendet kan ifrågasättas, men det finns inteheller något belägg för att hävda motsatsen. Det härmåste vi utreda. Varje belastning på miljön, i synner-het i en sådan här form, är värd att undvika.Anf. 41 ():Fru talman! När jag läser interpellationen ochlyssnar på interpellanten får jag intrycket att hon villgå tillbaka till det gamla "Var god dröj!". Men detskall vi väl ändå inte göra.Den avreglering som genomfördes har haft positi-va effekter. Det har blivit mindre köer, kortare vänte-tider och i många fall lägre priser. Vi svenskar har lärtoss att vi inte alltid skall ta den första bilen i kön.Men det har även inneburit problem. Det har t.ex.blivit överetablering, vissa har försökt att tjäna snabbapengar, och det har gjort att taxi har fått ett dåligtrykte.Jag blir som svensk ledsen när jag hör att turister,utländska resenärer, som kommer till t.ex. Arlandablir debiterade för en resa in till Stockholm.Det måste vara den absolut sämsta PR som Sverigekan få, för den som besöker för första gången.Däremot tycker jag inte att svenskar generellt skallklaga. Var och en som är läskunnig har ju inte kunnatundgå den debatt om taxi som har varit. Att som taxi-åkare då bli snuvad på stora pengar tycker jag är litetonödigt. Man borde veta hur man skall agera i detfallet.I , som är det område som jag känner tillbäst, vill jag påstå att det råder om inte krigstillståndinom taxibranschen så näst intill.Det är svårt för de seriösa att klara sig. Jag vågarnästan påstå att det inte går att köra helt "vitt". Det äri praktiken omöjligt. Polisen har tyvärr blivit upp-splittrad på grund av att man har omorganiserats,vilket har inneburit att de poliser som tidigare syssla-de med de här frågorna på heltid nu delats upp pånärpolisdistrikt. Därmed försvinner kompetensen, ochman kan inte bli uppdaterad på ett bra sätt.Jag har hört talas om alla möjliga och omöjligasätt att fuska i den här branschen. hördejag någon berätta om körboken. Man startar klockansex och skriver 6.00 i boken. Sedan, närklockan blir sexton, klämmer man till med en ettaframför. Därmed har man börjat köra , trotsatt man egentligen har börjat kl. 6.00.Sedan har vi taxametrarna. Vi har här i riksdagenhört att det nu skall bli nya taxametrar som skall varabättre och effektivare. Dessvärre, eller dessbättre, ärmänniskan så uppfinningsrik att det inte dröjer mångadagar förrän någon kommit på ett knep för att tömmaäven dessa. Jag tycker att tömningsreglerna är förgenerösa. Det är ett för stort antal som får töm-ma men som inte borde få det.Vi ser också att människor kör med a-kassa ellermed sjukpenning och att de kör helt svart. Jag har ettförslag till statsrådet, som han kan tänka på. Detkommer egentligen från . Man kunde ha en gräns för alla taxibilar,och de som går över den får betala skatt på det. Detskulle innebära att de som medvetet fuskar ochinte betalar in någon skatt alls skulle få det mycketbesvärligare.Anf. 42 ():Fru talman! Jag har några kommentarer till inter-pellationssvaret till av svaret bygger på vad Konkurrensverkethar tyckt och tycker i olika utredningar osv. Dethandlar väldigt litet om vad regeringen tycker ochtänker. Det kanske inte är uppgiftatt titta på de här delarna - vad betyder avregleringenför kunden, vad händer med kunden, vad kostar detatt åka taxi och vet man över huvud taget vart mankommer? Det enda man egentligen skriver är att prisethar blivit högre, och det kan man väl hålla med om,för den som inte vet vilket bolag han åker med.Sten var litet grand inne på det här medatt vara kunnig. Det handlar inte bara om att varaläskunnig, utan man måste veta hur marknaden funge-rar för att över huvud taget kunna utnyttja det här medolika bolag. Det finns fantasipriser. Här håller jagmed . Kommer man till somturist finns det tavlor i luftslussarna - jag tror nog attAnders har sett dem - där det på 12 à 16språk står beskrivet hur man åker taxi i . Harinte näringsministern upptäckt dem tycker jag att hanskall titta efter. De sitter alltså i luftslussarna.