prot · GJ0960 · 1996-02-22 00:00:00 — Jag har fått höra att ministrarna samarbe-tar mycket bra. Därför blir jag så ledsen när kommu-nikationsministern nu talar om alla de planerade för-slag och åtgärder som man arbetar med för att genom-föra detta uråldriga, ekonomiskt och miljömässigtredan fördömda projekt, nämligen Dennispaketet.Jag var så glad när sade att vi bordeskrota Dennispaketet. Det är inte bara vissa inomSocialdemokraterna som har insett att projektet är"kört". Det har hela miljörörelsen, där även Miljöpar-tiet ingår, gjort. Och det finns även andra spriddaröster från samtliga partier.Anf. 140 Kommunikationsminister ()Fru talman! Regeringen fattar kollektiva beslut.Det vet vi alla om.Dennispaketet är en överenskommelse i regionenfrån 1992 som är godkänd av , och riksdags-beslutet ligger fast. Frågor som rör Dennispaketetkommer bara på regeringens bord i de fall det handlarom överklaganden. Det är den ordinarie planproces-sen. Så länge inte har fattat något annatbeslut är det faktiskt det som gäller.Anf. 141 ()Fru talman! Då vill jag bara ånyo ställa en frågatill kommunikationsministern. Kommunikationsminis-tern säger att regeringen fattar kollektiva beslut. Hurskall man då tolka enskilda statsråds uttalanden? Skallvi då säga att beslut ligger fast och attdetta inte var meningen?Vi har hört av en talare från att detfinns andra ministrar som har andra uppfattningar iden här frågan. Jag som är för Dennispaketet lyssnarpå en minister som vill ta bort Dennispaketet och blirorolig. En miljöpartist lyssnar på en annan ministersom säger att hon, som jag tror att hon menar, vill tabort det. Vad skall vi egentligen tro om regeringen?Anf. 142 ()Fru talman! När kommunikationsministern svararpå interpellationen på det sättet att regeringen ocksåförbereder en proposition om vägtullar i Stockholmskulle jag som "troende" och som boende i en Stock-holms södra förorter vilja tro att det verkligen varvägtullar i , dvs. vägtullar inom malmarna,som avses. Då behöver inte alla vi som bor i förorter-na åka runt i bostadsområden och villakvarter för atttrassla oss igenom på olika ställen eftersom vi intekan ta den snabbast möjliga vägen för att tullarnahamnar ute förorterna. Det är helt bisarrt.Låt mig som "troende" tolka skrivningen så att detverkligen är vägtullar i , inom Stockholmsmalmar, enligt alldeles emi-nenta förslag, som blir den proposition regeringenlägger fram. Det är både miljöriktigt och ekonomisktkonsekvent beräknat.Anf. 143 Kommunikationsminister ()Fru talman! Det är kanske bäst att man talar omvad egentligen är för något så att det inteblir några konstigheter när propositionen väl läggsfram.Beredningen av den här propositionen pågår justnu i . För att inte några missförståndskall uppstå kan jag väl avslöja så mycket om den attdet knappast lär bli frågan om några miljözoner i dethär läget.Fru talman! Sedan frågar vadman skall tro. Jag är övertygad om att också menar att det är riksdagsbeslutet som gäl-ler. Det är också det som regeringen är skyldig attjobba efter, och det gör vi också.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1995/96:58 om bio-massa för drivmedelsframställningAnf. 144 Näringsminister ()Fru talman! Låt mig först be om ursäkt för att jaginte kom riktigt . Det finns en massa mediefolkutanför som hugger tag i en i pauserna.Fru talman! har frågat näringsmi-nistern om resultatet av uttalande till rege-ringen vad gäller projektstudier av fullskaleanlägg-ningar avseende drivmedelsframställning från bio-massa, och om han är beredd att fullfölja projektetgenom en satsning på en försöksanläggning.Olle fråga syftar på be-handling av den s.k. klimatpropositionen (prop.1992/93:179) . Regeringen föreslog dåbl.a. att skulle anslås för ytterligare insatser för utveckling av nyteknik för etanolproduktion från cellulosarika råvaror.Riksdagen uttalade i anslutning till sitt godkännandeav förslaget dels att det är angeläget att takten ökasnär det gäller att inleda etanolproduktionen i störreskala, dels att en del av medlen bör kunna användasför förprojektering av fullskaleanläggningar. OlleLindströms fråga berör närmast den senare delen avuttalandet.Jag vill inledningsvis göra en kort tillbakablick ifrågan. Staten har engagerat sig i fråganom utveckling av alternativa motorbränslen. Det gäl-ler särskilt sådana som är baserade på biologiskaråvaror. godkände regering-ens introduktionsplan för alternativa drivmedel. Ibudgetpropositionen redovisade regeringen attmetanol bedömdes vara det lämpligaste alternativadrivmedlet för introduktion i bedömde att detvid den tidpunkten saknades förutsättningar för beslutom en introduktion av alternativa drivmedel. Frågankunde enligt kommittén övervägas på nytt vid ändradeförutsättningar. Kommittén föreslog att utvecklings-arbetet skulle fortsätta för både metanol och etanol.Metanolen skulle framställas av biomassa som förga-sats vid hög temperatur. Etanolen skulle tillverkas avcellulosaråvara som brutits ned till jäsbart sockergenom s.k. hydrolys. Båda tillverkningsprocessernautnyttjar således bioprodukter från skogsindustrin ochskogsbruket som råvaror. I enlighet med vad somföreslogs forskningspolitiska propositiontog ställning för att utvecklingsarbetetskulle koncentreras på etanol.När regeringen tog upp frågan om yt-terligare insatser för utveckling av ny teknik för eta-nolproduktion från cellulosarika råvaror skedde detmot bakgrund av att det i finns en god kompe-tens på området. Det är ett resultat av mångårigainsatser för grundforskning, tillämpad forskning ochutveckling på ca 4 respektive omåret. För att utvecklingen skulle kunna gå vidare be-dömde regeringen att den nya tekniken behövde stu-deras för samtliga processteg och i större skala. Vida-re kunde det vara värdefullt att göra förstudier avfullskaleanläggningar.Därmed kommer jag tillbaka till frågan om riks-dagens uttalande och hur det behandlats.Det är ,, som disponerar de medel som avsattes iriksdagens klimatpolitiska beslut. Regeringen besluta-de vidare att bemyndiga Programstyrel-sen för främjande av biobränsleanvändning, den s.k.FABEL, att disponera de som varavsedda för utveckling av ny teknik för elproduktionmed biobränsle, även för demonstrationsanläggningarför tillverkning av etanol från cellulosarika råvaror.NUTEK har organiserat ett forskningsprogram förutveckling av alternativa drivmedel som ett delpro-gram inom energiforskningsprogrammet. Programmetär huvudsakligen inriktat på etanolproduktion fråncellulosahaltiga råvaror, dvs. främst skogsråvaror.Forskningsprogrammet innehåller en långsiktig del,som är inriktad på ett förbättrat utbyte av råvarorgenom utvecklad teknik för nedbrytning av cellulosanmed hjälp av enzymer, och en jäsningsprocess somkan omvandla fler sockerarter till etanol än vad vanligjäst förmår. Det innefattar också en mer tillämpad delsom i enlighet med beslut bl.a. omfattarförprojekteringar av produktionsanläggningar. I sam-band med att programmet utannonserades ansökte ettantal kommuner om stöd, främst i inland.Ett skäl till det lokala intresset kan vara att man underden då rådande lågkonjunkturen inte hade en säkeravsättning för sin skogsråvara.NUTEK fann dock, enligt vad jag har inhämtat, attdet var inkonsekvent att påbörja förprojekteringarinnan den forskning och utveckling som skulle finan-sieras inom programmet hade gett några resultat. Istället gjordes tre olika systemstudier för att utrönavilka synergieffekter som kunde väntas om en etanol-fabrik placerades vid ett kraftvärmeverk, en sågverk-sindustri eller ett massabruk. Dessa studier har ge-nomförts och publicerats i en . Sy-nergieffekten värderades till mellan och 1krona per liter 95-procentig etanol. Enzymprocessengav ca lägre kostnad än en äldre process, därhydrolysen av cellulosa sker med hjälp av svaga sy-ror. Produktionskostnaden uppskattades till mellan2:60 och 3:70 kr.Det har även kommit in en ansökan till FABELom stöd till en demonstrationsanläggning. Vid engranskning av produktionstekniken fann man vidFABEL att det återstod en hel del utvecklingsarbeteför att få en fungerande demonstrationsanläggning.Ansökan bordlades i avvaktan på att kunskaper omtekniken skulle komma fram i etanolutvecklingspro-grammet.Ansökningarna om stöd till förprojektering ochdemonstrationsanläggningar har i regel avsett denäldre svagsyraprocessen. Denna process ger ett avse-värt lägre utbyte av socker än den enzymatiska pro-cess som är under utveckling. För att få ett bättrebeslutsunderlag vad gäller svagsyraprocessen har ettsammanhållet FoU-projekt bildats inom ramen för detpågående etanolutvecklingsprogrammet. Flera forsk-ningsinstitutioner deltar i projektet.Man kan konstatera att regering och riksdagöverskattade det tekniska utvecklingsläget när pengarbeslutades för programmet. I stället för att satsa påpilotstudier och dyrbar utrustning har tonvikten be-hövt läggas på forskning och teknikutveckling. Därförhar tidsplanen för det fortsatta arbetet måst modifie-ras. Jag har erfarit att anser att det inte skullevara realistiskt eller meningsfullt att forcera pro-grammet . Man avser att definiera ytterligareinsatser efter hand som erfarenheter kommer framinom de skilda projekten. Programmet kan därmedbehöva sträckas ut något eller i tiden.Det har alltså varit större problem än väntat attförverkliga visionen om en konkurrenskraftig etanol-produktion från cellulosaråvara. finns detflera fundamentala frågor att besvara innan de nyatillverkningsprocesserna är praktiskt genomförbara.Jag vill ändå gärna betona att de resultat som harkommit fram visar på möjligheter att pressaned framställningskostnaderna till en internationelltkonkurrenskraftig nivå under förutsättning att nyteknik kan utnyttjas och att anläggningen lokaliseraspå ett kostnadsmässigt gynnsamt sätt.På fråga om jag är beredd att full-följa projektet genom en satsning på en försöksan-läggning vill jag svara att pengar redan finns tillgäng-liga. Det är nu upp till kommersiella aktörer att fattabeslut om att uppföra en anläggning, och det kommersäkert att ske när det finns förutsättningar att nå enlångsiktig lönsamhet. Jag vill i det sammanhangetbetona att en satsning på etanolproduktion inte förut-sätter en introduktion av biodrivmedel i transportsek-torn. används stora mängder importerad etanol iskilda industriprocesser. EU:s gränsskydd försvåraremellertid för företagen att få tag i billig etanol. Eninhemsk, konkurrenskraftig produktion skulle såledeskunna bidra ytterligare till en positiv utveckling avnäringslivet.Anf. 145 ()Fru talman! Jag tackar näringsministern för ettmycket utförligt och till stora delar bra svar på mininterpellation.Anledningen till mina frågor är att det nu har gåttcirka näringsutskottet och be-handlade min motion positivt. Jag var redan då med-veten om att det behövdes mer forskning och utveck-ling samt studier, särskilt när det gällde att i stor skalaframställa drivmedel genom bakteriell etanoljäsning.Den produkt som man får fram med denna metodheter etyltertiärbutyleter, ETBE, som är ett alkohol-derivat. Fördelen med detta bränsle eller derivat jäm-fört med ren etanol är att det kan blandas i alla påmarknaden förekommande motorbränslen utan om-byggnad av transportsystemet.Oavsett om man producerar ren etanol eller ETBEär det ur kostnadssynpunkt viktigt att det finns avnä-mare för de restprodukter som blir över vid tillverk-ningen. Tillverkningen kan därför inte ske var somhelst, om den skall bli konkurrenskraftig.Enligt den statliga utredningen, Skogspolitiken in-för 2000-talet, framkom att tillväxten i vår skog vä-sentligt överstiger det årliga uttaget. Det finns alltsåen outnyttjad inhemsk råvaruresurs.Intresset för, och riksdagsbehandlingen av, minmotion rönte stort intresse, särskilt i norra tillgången till råvara och avsättningen förrestprodukterna i närområdet, befanns Norrbottensinland vara ett mycket lämpat område för just ensådan drivmedelsproduktion.Under andra halvåret 1993 samarbetade intressen-ter för olika företag, bl.a. , Skogsägarna iNorrbotten, OK och för att analysera möjlighe-terna till etablering. Som exempel nämndes lokalise-ring i och . Anledningen till att Gälli-vare kom upp var att man där skulle kunna få bränsle-delen till , som då skulle kunna ersätta sin oljaoch kol. Motorbränslet var det enda som i viss ut-sträckning skulle få längre transport. Jag hoppasemellertid att dessa aktiva intressenter inte ledsnar numed tanke på den tidsförskjutning som sker.Jag är till stora delar nöjd med statsrådets svar.Det var mycket utförligt och bra. Däremot är jag såklart inte lika nöjd med att tidsplanen måste modifie-ras. Jag har varit i kontaktmed . Jag har ställt frågoroch stött på, men jag tror inte att man prioriterar dettaså högt som i varje fall jag skulle vilja göra.Därför skulle jag vilja fråga: Har inte statsrådetmöjlighet att ge att intensifiera arbe-tet så att det går snabbare?Det är ur flera synpunkter mycket viktigt att dettaarbete ger resultat . För det första behöver vimånga nya arbetstillfällen, särskilt i glesbygden. Fördet andra minskar koldioxidutsläppen om vi användermindre fossila bränslen. För det tredje har vi dennaråvara i . Vi skulle kunna minska importen avolja och kol, och det skulle påverka handelsbalansen.För det fjärde måste vi se till att energiskatterna intediskriminerar miljövänliga produkter.Jag har dessutom den uppfattningen att det är bätt-re att använda vårt skogsöverskott till drivmedelspro-duktion än till produktion av elenergi. Det har givetvisatt göra med den totala energipolitiken och med attjag har den uppfattningen att kärnkraften kan bibehål-las så länge det är möjligt ur ekonomisk och säker-hetsmässig synpunkt.Jag vill än en gång tacka statsrådet för svaret, somjag i stort sett tyckte var bra. Jag konstaterar att vårtintresse i denna fråga väl sammanfaller. Därför hop-pas jag att statsrådet gör vad som är möjligt för attsnabba på processen.Vi måste ta vara på vårt höga tekniska kunnande,våra inhemska råvaror och vår arbetskraft. En till-verkning av drivmedel från biomassa skulle bidra tilldetta.Anf. 146 Näringsminister ()Fru talman! Det är inte svårt att vara överens medOlle i hans uppfattningar och slutsatser.Det säger är helt riktigt: Vi tar baravara på en tredjedel av tillväxten i skogen. Det finnsalltså ett utrymme, och jag tycker att detta är ett vet-tigt sätt att använda det utrymmet.Jag tycker också att det är vettigt att använda ut-rymmet till att konvertera bort de kommunala vär-me- och kraftvärmeverken från olja och kol, och istället ta in biobränslen. Då utnyttjar vi detta på ettvettigt sätt.Jag lovar att jag, inom de begränsningar ett stats-råd har i förhållande till en myndighet, skall försökase till att få att prioritera denna fråga. Dettror jag faktiskt redan att de gör, och jag skall göravad jag kan för att de skall fortsätta med det.Anf. 147 ()Fru talman! Eftersom vi är så överens i denna frå-ga, är det inte mycket mer att säga. Jag vill än en gångbara påtala att jag i alla fall har den uppfattningen attNUTEK inte riktigt har prioriterat detta på rätt sätt.Det bygger jag på mina kontakter under dessa två år.Detta har intresserat mig mycket, och jag har haftmånga kontakter. Jag vill påstå att det borde varamöjligt att snabba på i den här frågan, och det finnsall anledning att göra det. Det vore en fördel medtanke på arbetskraftssituationen och strävan att klarakoldioxidutsläppsmålet. Tack än en gång!Anf. 148 Näringsminister ()Fru talman! Låt oss hjälpas åt, !Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1995/96:51 om kon-kretisering av egenmaktAnf. 149 Civilminister ()Fru talman! har frågat statsmi-nistern vad som avses med begreppet "egenmakt" ochom regeringen är beredd att genomföra reformer somstärker den enskildes rätt och frihet att välja och for-ma den egna vardagen samt om regeringen är bereddatt lämna förslag som återställer valfriheten för attöka de enskilda medborgarnas egen makt över denegna vardagen. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på interpellationen.I den politiska debatten talar vi ofta om begreppsom frihet, valfrihet, demokrati och makt. Hur vianvänder och tolkar dessa begrepp är i grunden enfråga om demokratisyn.I statsvetenskapen skiljer vi på två renodlade de-mokratiideal:- Den samhällscentrerade demokratitraditionendär de enskilde förutsätts ta ansvar för både egna ochandras intressen.- Den individcentrerade demokratitraditionen somutgår från en suverän individ som tar ansvar enbart försitt eget öde.Den individcentrerade demokratisynen är Modera-ternas kännemärke. Men i den bortser man från attolika medborgare har olika möjligheter. När ni mode-rater talar om valfrihet, talar ni om att öppna upp enmarknad där de redan maktstarka gynnas.För oss socialdemokrater handlar det i stället omatt föra en politik som skapar möjlighet för alla med-borgare att välja liv. Vi nöjer oss inte med det formel-la medborgarskapets innehåll, vi vill också att varjemedborgare skall vara tillförsäkrad grundläggandesociala rättigheter: sjukvård, äldreomsorg, utbildningosv.Men de formella, demokratiska och sociala rättig-heterna måste också inbegripa ett medborgerligt en-gagemang. En modern demokrati kräver mycket avsina medborgare. Om detta handlar det som kommitatt kallas egenmakts- eller vardagsmaktsdebatteninom socialdemokratin.Fru talman! De socialdemokrater som använderord som egenmakt eller vardagsmakt talar inte omindividen som en isolerad varelse. De talar - precissom vi som för enkelhets skull hellre talar om enbartmakt - om frihet i gemenskap och om att beslut skallfattas så nära människorna som möjligt.Detta stärker den lokala demokratin och det lokalaengagemanget. Aktiva och engagerade medborgare pålokal nivå stärker också den nationella demokratin.Detta är utgångspunkten för som på regeringens uppdrag skall utredahur medborgarnas inflytande och delaktighet i sam-hällsutvecklingen kan stärkas ytterligare.Men redan , som refererar till, slår fast att decentralisering intenödvändigtvis innebär ökad demokrati. Det finns enrad komplikationer, ur demokratisk synvinkel, med attföra besluten från central nivå till inte bara lokal nivåutan också till en grupp medborgare inom enskildaverksamheter.Också detta är en välkänd idépolitisk debatt, mani-festerad i frågor som: Hur förhåller sig delarna tillhelheten? Vem skall tillvarata minoriteters intressen?Hur skapas ansvarsutkrävande i verksamheter därbrukare utövar inflytande? Hur skall man undvikautanförskap?Även dessa frågor ställs i de nya arbets- och be-slutsformer som just nu aviseras eller som redanpraktiseras runt om i landet; i bostadsområden, pådaghem i skolor osv.Mitt svar på fråga är såledesföljande: Den socialdemokratiska regeringenarbetar i allra högsta grad för att ökamedborgarnas makt i både det lilla och det stora;både i den egna vardagen och i samhället i stort.Det arbetet sker dock utifrån ett annatdemokratiideal än . Vi vill, kort sagt,att alla medborgare skall ha en chans att vara med,inte bara några.Anf. 150 ()Herr talman! Jag skall be att få tacka civilminis-tern för svaret på min interpellation. Förvisso gav detinte några svar på de frågor som jag ställt men likvälen bild av det idépolitiska tillståndet inom socialde-mokratin och den intellektuella debatten vad gällernågra av de avgörande problem som vi ser i vårt sam-hälle: människors möjlighet att påverka sin egen var-dag och därmed deras känsla av att själv som med-borgare kunna påverka sin egen vardag och sin egenframtid.Jag skulle kunna börja med att direkt ställa en frå-ga till civilministern: Om det nu är så att den social-demokratiska regeringen i allra högsta grad arbetarför att öka medborgarnas makt i både det lilla och detstora, vad är det konkreta innehållet i detta? Det somni hitintills har gjort är att ni har tagit bort makt frånenskilda människor, ni har återställt många av devälfärdsreformer som skapade ett ökat utrymme förinte bara det civila samhället utan också för männi-skors egen möjlighet att välja barnomsorg, skola,m.m.I stället för att ta fasta på de konkreta frågorna ochde problem som finns i vårt samhälle döljer sig ci-vilministern bakom ett resonemang om två skildatyper av demokratisk idétradition som hon har funnit inågon statsvetenskap någonstans och där man tycksskilja på vad hon kallar två renodlade demokratiideal.Det ena beskriver på sådant vis att detskulle kunna kallas det goda idealet, dvs. att man bryrsig om varandra. Det andra, som har funnit istatsvetenskapens kammare någonstans, är det somskulle kunna kallas det onda, för då bryr man sig baraom sig själv. Det är en oerhört ytlig beskrivning av förvårt samhälle mycket grundläggande och klassiskafrågeställningar om balansen av makt mellan enskildamänniskor och det offentliga. Kanske har civilminis-tern försökt ställa den kollektivistiska demokratisynenmot den frihetliga, liberala demokratisynen. Det är endebatt som har förts och som alltid kommer att föras.Den kollektiva demokratisynen definierar demo-kratin som en metod att fatta beslut med sådan legi-timitet att det i grunden inte finns några gränser förden gemensamma maktutövningen. Den liberala de-mokratisynen hävdar att bara det att gemensammabeslut måste fattas demokratiskt inte innebär att all-ting måste vara föremål för gemensamma beslut.Tvärtom är individens frihet och rätt grunden fördemokratisynen, individens frihet och rätt att därmed idet civila samhället, i de olika gemenskaperna ochmängder av relationer som finns i ett öppet samhälleforma sin vardag utan att ta omvägen om de politiskabeslut som rör det kollektiva och offentligt gemen-samma.Det handlar i grunden om frågeställningar som ärdjupt ideologiska, där har civilministern rätt, nämli-gen: Skall vi ha ett civilt samhälle som är större änstaten? I den kollektiva demokratisynen, herr talman,finns det i grunden ingen begränsning för den politis-ka maktutövningen. Då är det också naturligt att manskall fatta beslut om barnomsorg, sjukvård och alltsom rör den egna vardagen. Då blir demokratins inne-håll i stället att man skall som en av många ha infly-tande över alla andras liksom sin egen välfärd, menbara via den gemensamma maktens kanaler.Ett sådant samhälle skapar maktlöshet. Det är vadMaktutredningen påvisade. Men låt oss lämna utred-ningarna och se på det vi kan se i vårt eget samhälle . När människor i minskande utsträckning känneratt de kan ta ett ansvar, är det någonting som är fel.När människor i växande utsträckning känner att deinte kan påverka sin egen situation - det ser vi också iform av den växande sociala segregation som är allratydligast inom de delar av vårt samhälle där den kol-lektiva demokratisynen har fått sina starkaste fästen -blir man föremål för andras beslutsfattande.Jag tror att civilministern har ett besvär i fråga omegenmakt. Jag föreställer mig att hon tillhör denvänstern inom socialdemokratin som inte tycker ombegreppet egenmakt, inte därför att man är rädd förinnehållet utan därför att det bygger på en analys attdet är något fel i ett samhälle med mycket stor offent-lig sektor och där stat och kommun har tagit övermycket makt.Jag skulle vilja fråga civilministern: ci-vilministern inte med om att det är något fel när denoffentliga makten är så stark och omfattande att dencivila samhällsrelationen, de enskildas frihet blir förliten?Anf. 151 Civilminister ()Herr talman! Nej, har naturligt-vis fullständigt rätt i att alla beslut inte behöver fattasgemensamt. Så är det inte heller i . De allraflesta vardagsbeslut fattar vi i vår ensamhet ellertillsammans med vår familj vid köksbordet hemma.Det som är problemet , det som gör att mångamänniskor känner att de inte kan påverka sin situa-tion, som gör att de behärskas av vanmakt, är någon-ting helt anat. Det handlar om att vi har en extremthög arbetslöshet, att människor inte kan försörja sigsjälva, att de måste leva på bidrag och att våra pengarinte räcker för att hålla uppe bidragsnivåerna. Det ärockså så vi socialdemokrater ser det.Gunnar inledde med att säga att detfinns en känsla av att man inte kan påverka sin var-dag.