prot · GJ0999 · 1996-05-24 00:00:00 — Men det handlar fortfarande inte om någonmarknad i egentlig mening. Det blir kanske det endag, men som det är nu kan man inte fritt välja mellanen rad olika producenter. Så fungerar det inte, i varjefall inte för de flesta större industriföretag.Sedan säger statsrådet att det inte finns någon au-tomatisk koppling mellan höjda produktionsskatteroch höjda priser på el. Det rätta svaret är att det intefinns någon helt automatisk koppling. Men som detfungerar i - ute i verkligheten - är den nästanautomatisk.Vidare säger statsrådet att det inte heller kan ute-slutas att en del kommer att vältras över. Det sannasvaret är ju att det är troligt att detta kommer att vält-ras över. Därför behövs det en lösning på problemet.Att säga att det finns en betydande oro är något avett understatement. Företagsledarna, de anställda,marknaden och producenterna är extremt oroade.Thomas sade att det kommer att göras en ut-värdering. Ja, det behövs ingen större utvärdering.Bara genom några enkla ekonomiska kalkyler ser manhur resultatet blir. Det är sant som -vi kommer från samma region - sade, att det råder enbetydande samsyn i regionen. Vi är jätteoroliga för atttappa tusentals industrijobb. Vi vet att man inte kannöja sig med en skyndsam utvärdering. Det måste tillåtgärder. Statsrådet sade att man skall ta itu med pro-blemet . Industrin behöver stabila och fastabesked . Man har inte råd att vänta till hösten.Och det är ju inte bara detta som drabbar företagetVargön Alloys. Det drabbas också av den slopade 9-öringen. Det innebär en ytterligare belastning förföretaget. Det är litet tekniskt komplicerat, men jag ärsäker på att statsrådet vet vad jag talar om, även ominte alla åhörare gör det.Hur kan man då lösa detta? Ja, det finns bara tvåvägar: skattevägen eller genom att sänka priserna. Detgäller ju ett statligt företag. Så löser man problemet iFrankrike, där staten fastställer lägre priser. Det ärlitet svårare att göra det här, eftersom vi får mer ochmer marknadsliknande förhållanden i . Vi kanju inte ha ett direkt ministerstyre i , och dååterstår skattevägen.Den enda operativa vägen är då att vi har en kon-struktion där man sänker skatten på den del av elensom levereras till ett industriföretag som har ett väl-digt högt energiinnehåll. Så drev vi i påför att lösa frågan om industrins koldioxidbeskattning.Det finns nu en enkel och begriplig regel om att närskatten uppgår till av produktionsvärdet, dåsätts skatten ned från hälften av den generella nivåntill en tiondel. Här kan man ta till någon liknande typav lösning.Statsrådet har sagt att man skall återkomma medbesked. Det betyder att statsrådet inte har sagt nej.Det är det som man tackar för. Men det hade ju varitabsurt. Det är klart att statsrådet inte sägersådana provokativa saker. Jag förutsätter att han är enklok människa. Statsrådet har sagt ungefär som brukar sjunga: Säg inte nej, säg kanske, kan-ske, kanske. Statsrådet måste säga: Ja, vi skall lösadetta, och det skall vi troligtvis göra skattevägen.Anf. 71 ()Fru talman! I likhet med gjordejag reflexionen att den lyckokänsla som präglade detidigare inläggen antyder att förväntningarna på stats-rådet svar inte var särskilt högt uppskruvadebland kammarens socialdemokratiska ledamöter.Det blir nu ytterligare höjningar av produktions-skatterna på vattenkraft och kärnkraft. Den senareproduktionsskatten har regeringen, om man får ige-nom förslagen, lyckats höja med 1 på 18 må-nader, vilket väl får anses vara ett rekord i skattehöj-ningar.Nu säger skatteministern i sitt svar att det intefinns någon automatisk koppling mellan produktions-skatterna och priset på el. Jag finner detta vara ettnärmast upprörande uttalande. Det är naturligtvis santi den meningen att det med en avreglerad elmarknadär svårare för producenterna att övervältra sina kost-nader på konsumenterna jämfört med när elmarkna-den var reglerad. Men om man fördyrar produktionenav elektrisk energi ilandet, så är det naturligtvis inteGud fader som i slutändan betalar notan, utan detkommer att drabba produktionen.Ärligt talat ger svaret mig ett intryck av att skat-teministern mentalt befinner sig kvar på någon fakul-tet vid . Jag vill hävda att om manär skatteminister i en påstådd löntagarregering medambitionen att halvera landets arbetslöshet, så dugerinte detta.Låt mig ta skatteministern med ut i den verklighetdär den industriproduktion som bär upp vårt land ägerrum. Utöver , där produktionsskatternariskerar att utplåna hela årsvinsten och föra företaget ikonkurs, finns Stoppviksverken i , där pro-duktionsskattehöjningarna innebär peranställd i produktionen och 600 jobb i fara. GrängesMetalls aluminiumsmältverk i har elkostna-der motsvarande av saluvärdet på produktionen.600 jobb är i fara. SCA:s massa- och pappersindustri-er i har 1 250 anställda. En desperat social-demokratisk kommunstyrelseordförande meddelar ibrev till regeringen och att 7 800 jobb i denelintensiva industrin är i fara, av den totalasysselsättningen. Hallsta pappersbruk är en vinstma-skin i moderkoncernen. Ändå aviserar man nu att mankommer att tvingas göra sig av med 150 anställdaunder de närmaste åren.Mot denna bakgrund blir min fråga för det första:Vad är det egentligen sysslar med?Fru talman! För det andra: Vi har just avslutat tvåårs arbete i . Vi har kommit framtill att det är oerhört viktigt med långsiktiga, stabilaoch fasta spelregler när det gäller skatter, miljöavgif-ter och ekonomiska styrmedel. Regeringen har ocksåaccepterat att det förhåller sig på det sättet. Man harkallat oss övriga partier till överläggningar. Vi skallnu förhandla om energipolitiken, där skattepolitikenär en viktig del. Trots detta väljer regeringen att någraveckor innan dessa förhandlingar skall ta sin börjanlägga fram förslag på bord som föregriperjust de överläggningar om energipolitiken som nuskall börja. Hur kan regeringen med bibehållen tro-värdighet agera på det sättet?För det tredje: Om man nu anser att ökade skatterpå elektrisk kraft i vårt land är ett bra sätt att finansie-ra utbildning och kompetensutveckling i de företagsom blir kvar efter skattehöjningarna, hur kan man dåvälja en beskattning i form av produktionsskatter?Om vi förflyttar oss till den södra delen av landetinnebär det att pengar skickas rakt in i gapet på dans-ka kolkraftsägare, som ju inte drabbas av motsvarandeproduktionsskatter. Om man nu bara har använt dettasnäva kamerala synsätt, varför väljer man då teknikenproduktionsskatter i stället för att lägga skatten påkonsumtionen? Detta innebär ju en direkt konkur-rensnackdel för den inhemska kraftproduktionen, tillförmån för miljöfarlig kraftproduktion i våra grann-länder.Anf. 72 Statsrådet ()Fru talman! Det är många som har lockats tilldenna debatt . Det är viktiginformation som jag har fått från flera av ledamöterna.Det är klart att det är oerhört viktigt att lyssna pådet engagemang som finns på de nämnda orterna förden elintensiva industrin. Men jag tycker nog att en-gagemanget från industrin också skall riktas motkraftproducenterna. Vi är inne i en process av avreg-lering av elmarknaden och en allt friare marknad. Närskatterna läggs på produktion är det inte en självklar-het att de skall övervältras ytterst på konsumenten.Vinstrika kraftproducenter har möjlighet att pressapriserna och skatteeffekten. Detta engagemang skallnaturligtvis också riktas mot kraftproducenterna.Nu får vi uppgifter om att det finns leveranskon-trakt som binder konsumenten - företaget - genom attde totalt tar över skatteeffekterna. I den mån sådanakontrakt finns, är det naturligtvis någonting som för-svårar konkurrensen på elmarknaden. Jag räknar medatt det kommer att bli svårare att skriva den här typenav kontrakt , när man kommer att ha möj-lighet att välja mellan olika kraftproducenter. För endel företag är det säkerligen möjligt att omförhandlakontrakten . Men det är klart att om läget äratt en del företag sitter fast med sådana här kontrakt,måste det tas in i beslutsprocessen.Men glöm inte att bakgrunden till de skattehöj-ningar som regeringen har föreslagit är den gigantiskautbildningssatsning som regeringen nu också inleder -en utbildningssatsning som är ett oerhört strategisktvägval i kampen mot arbetslösheten. Det är intesänkta skatter, sänkta löner och sänkt kompetens somär vägen ut ur massarbetslösheten. Det är en satsningpå utbildning och fortsatt höga skatteintäkter till sta-ten som kan bevara välfärdsstaten.Det är viktigt att ha ett perspektiv på frågan om el-skatter. låter det som om har ägnat desenaste åren åt att kraftigt lägga ytterligare bördor påindustriföretagen. Men tillverkningsindustrins kostna-der för energi- och koldioxidskatt på fossila bränslenoch elkraft har minskat från 3,6 miljarder till550 miljoner 1996. Detta är ett viktigt perspektiv attnotera. Även om man lägger till produktionsskatternaseffekter och den övervältring som har skettsamt bensin- och dieselskatt, har skattebelastningenändå halverats i förhållande till 1992.Det kommer att hända en hel del , som gör att förutsättningarna att bedrivaen stabil energipolitik och erbjuda stabila spelreglerökar väsentligt. Partiledaröverläggningarna om ener-gipolitiken har inletts. Skatteväxlingskommitténkommer med sitt betänkande. EU prövarnu de lättnadsregler som har notifierat. På detviset går vi in i en period som ger möjlighet att geytterligare stabilitet åt spelreglerna på denna marknad.Det är viktigt att understryka att en kamp mot arbets-löshet aldrig kan föras, om man är beredd att övergebudgetsaneringen.Mikael frågar vad regeringen sysslarmed. Vi sysslar med att ta landet ur den depressionsom och hans partikamrater leddelandet in i, bl.a. med en skatteminister och en skatte-politik som handlade om att vildsint sänka skatter ochinte bry sig om det skenande budgetunderskott somblev effekten. Regeringen är fullt upptagen med att talandet ur depressionen.Anf. 73 ()Fru talman! Jag vill ytterligare litet grand belysasituationen på elkostnadssidan, kopplat till det inter-nationella konkurrensläget utifrån exemplet med Al-loys. När det gäller konkurrenterna ute i världen ärdet snarare så att deras elkostnader minskar i ställetför att öka. I exempelvis har man haft enrätt kraftig sänkning och tänker sig tydligen ocksåfortsättningsvis en sänkning. Vi talar om att konkur-renssituationen för våra elintensiva företag måstebibehållas, men läget blir naturligtvis ännu svårareutifrån detta perspektiv.Låt mig ta som exempel för attbelysa hur de framlagda förslagen och de förslag somgenomfördes slår. Som jaghar skrivit i min interpellation suddas vinsten ut överen konjunkturcykel och blir ett minus, dvs. att skatte-höjningarna innebär 30 miljoner i ökade årskostnader.Vinsten över en konjunkturcykel ligger på ungefär 25miljoner. En konjunkturcykel är då sju eller åtta år.Då blir det också trovärdighet i situationen.Thomas säger - och det uppfattar jag sompositivt - att i de fall företag sitter fast i kontraktmåste man ta hänsyn till det för att se hur man kanundvika en övervältring av kostnaderna. Det är justden situationen som råder för , dvs.kostnaderna övervältras. Ingenting tyder på att det idet här exemplet, i just den här elintensiva industrin,finns någon möjlighet att stoppa övervältringen. Av-talskonstruktioner och annat tyder på att man är fast idet. Det gäller i varje fall det tidsperspektiv som vikan överblicka och som är direkt avgörande för hurföretaget kan överleva. Det handlar om vilka möjlig-heter man kortsiktigt har att få order och beställning-ar, hur man kortsiktigt kan fortsätta att våga investeraoch utveckla företaget.Det är därför positivt att vi nu har fått besked omatt hänsyn skall tas i sådana fall.Det är bara en sak som kvarstår för mig. Statsrådetsäger att man "skyndsamt" skall se över det här. "Skyndsamt" är naturligtvis , bums. Situa-tionen är sådan att det mycket snabbt kan uppståförändringar som försvårar konkurrenssituationen.Hösten kan, som har påpekats, var lång. Densträcker sig ända fram till julafton.Det skulle vara skönt att få en precisering här.Skall det statsrådet säger uppfattas som att man sätteri gång med detta nu? Jag förstår att man måste få tidför att komma fram till hur lösningen skall se ut ochatt det inte går att trolla fram den blixtsnabbt. Detskall vara en klok avvägning. Vi vet också att vimåste ha de här skatterna för att kunna genomförautbildningssatsningar. Men hur klarar vi den elinten-siva industrin?Anf. 74 HANS ()Fru talman! Det kan vara litet farligt att titta påkostnaderna för tillverkningsindustrin i sin helhet,eftersom villkoren är så oerhört olika. Den genom-snittliga elkostnaden för verkstadsindustrin ligger t.ex.på av produktionsvärdet, medan den för alumini-umindustrin ligger på . Så utgångspunkterna äroerhört skilda.Jag håller med om att det är viktigtatt industrin också tar sin del av kostnaden för ut-bildningssatsningen, för den är oerhört värdefull förlandet och nödvändig att genomföra.Det är också nödvändigt att sanera landets eko-nomi. Men det kan inte vara riktigt att just den elin-tensiva industrin skall ta en betydligt större andel änandra delar av näringslivet av kostnaderna för attsanera statsbudgeten och klara sysselsättningen. Vadgäller de kostnader som lades ut på industrin i sam-band med finansieringen av EU-medlemskapet fickden elintensiva industrin bära en oproportionerligtstor andel.För de här företagen är el en råvara. I andra sam-manhang undviker vi att beskatta råvaror, och jaganser inte att el i det här sammanhanget skall betrak-tas på något annat vis.Jag utgår från att den här utvärderingen som rege-ringen lovar genomföra kommer i gång omedelbartoch att man även i utvärderingen tittar på effekternaav den tidigare höjningen av elbeskattningen, denhöjning som skedde i samband med finansieringen avEU-avgiften. Det är viktigt att vi redan från början fårsådana regler för den elintensiva industrin att denundantas från skatten.Anf. 75 ()Fru talman! Jag upplevde statsrådets senaste in-lägg som något mer defensivt än hans första. Jaghoppas att det var en missuppfattning, men jag upp-levde det i varje fall så.Jag fick inte något riktigt svar på min fråga omden internationella konkurrenssituationen för liknandetyper av industri. Även andra har ju tagit upp denfrågan. Det är viktigt att man får fram sådana jämfö-relser, så att man kan klargöra hur konkurrenssitua-tionen egentligen ser ut.Jag delar självfallet uppfattningen att utbildnings-satsningen är viktig. Detta är ju något vi har kommitöverens om. Det är en fråga som är oerhört väsentlig.Men bekämpandet av arbetslösheten får inte ske barapå ett sätt. Det måste ju ske på många sätt. Vi har iSverige någon sorts tendens till att finna en lösning,och sedan är det den som gäller, och då ser vi intealternativen. Vi kan ju inte slå ut jobb för att satsa pånågonting som vi inte riktigt vet vad det är. Jag hop-pas att även regeringen gör den kopplingen. Vi måsteju se mångfalden, och vi behöver ju alla typer av jobbi Sverige.Jag fick inte svar på den fråga jag ställde om mankommer att ta hänsyn till hur miljön hanteras - dvs.miljöeffektivitet och energieffektivitet - i bedömning-en av vilka åtgärder som skall vidtas. Jag tycker attdet är väldigt angeläget att kunna ta sådana hänsyn.Jag fick inget svar på den frågan.Jag vill också instämma i att det är viktigt medsnabba besked. Man kan inte vänta särskilt . Jagvill därför fråga: När kommer resultatet av utvärde-ringen?Anf. 76 ()Fru talman! Vi i skatteutskottet funde-rar på ett tillkännagivande om att skatteutskottet, ochkanske därmed också , ser detta som ettproblem som det är väldigt angeläget att lösa. att ett sådant tillkännagivande skulle varaförsvårande för statsrådets arbete? Jag tror inte det,men det är väl bäst att kontrollera saken. Jag är därförangelägen om ett svar.Den lösning som statsrådet diskuterar kan vara ettindividuellt bidrag. Men, statsrådet, det är väl inte bramed individuella bidrag till särskilda företag, utan detär väl bättre med generella regler. Det tror jag vi äröverens om. Och skall man ha generella regler fårlösningen ligga inom ramen för skattesystemet - förinte vill väl statsrådet att vi skall dela ut bidrag hit ochdit till enskilda företag? Jag tror inte att det är så EUvill ha det. Det blir litet problem med statsstödsreg-lerna i så fall.Statsrådet säger att man alltid kan byta leverantör.Jag förstår vad statsrådet menar, men vi måste varaväldigt varsamma. Det är nämligen inte så enkelt påelmarknaden, och det kan hända att någon köparenästan uppfattar det statsrådet säger som det råd somtillskrivs den franska drottningen, dvs. har man ingetbröd så får man äta bakelser. Det är problem att bytaleverantör för de här stora konsumenterna.Industrin måste betala, säger statsrådet. Javisstskall industrin betala, men är det bara det det handlarom då kan man ju höja bolagsskatten. Att vi höjerenergiskatten är ju rimligtvis ett led i energipolitiken- annars finns det ju mycket enklare och smidigaremetoder.Statsrådet säger också att det är viktigt med ut-bildning. Javisst är det viktigt med utbildning, men vifår inte slå ihjäl företagarna bara för att vi satsar påutbildning. En fågel i handen är bättre än tio i skogen,eller hur? Så är det alltid. Riktiga, befintliga jobb ärbättre än de jobb vi hoppas få.Det här måste statsrådet alltså besinna. Jag trorsom sagt att en lösning kan vara en reducering avskattebelastningen på leveranser till mycket energi-tunga företag.Anf. 77 ()Fru talman! När jag frågar skatteministern vad re-geringen egentligen sysslar med så får jag"Standardanförande nr 1 angående den borgerligaregeringens försyndelser". Det börjar nästan bli litetpinsamt, för det standardanförandet levererar ThomasÖstros som svar på alla frågor i kammaren, oavsettvad de gäller. Jag tror kanske inte att vi kommer läng-re på just den punkten.Låt mig då repetera mina två andra frågor.Om regeringen anser att stabilitet, långsiktighetoch konsekvens är viktigt när det gäller spelreglernaför industrin i allmänhet och för energiproduktionen isynnerhet, så viktigt att man nu kallar till partileda-röverläggningar om bl.a. de skattepolitiska villkorenför energiproduktionen, hur kan man då komma påden befängda idén att innan dessa för-handlingar tar sin början föregripa just dessa över-läggningar genom att lägga fram de här förslagen omskattehöjningar?Det var min ena fråga.Den andra frågan var: Om man nu har det här snä-va, begränsade, inkrökta och kamerala synsättet påenergibeskattningen, hur i hela fridens namn kanregeringen då välja att utforma detta som produk-tionsskatter, innebärande att vi direkt gynnar fossil-producerad el i och framför mil-jövänligt producerad el inom landet? Om skatteminis-tern kan bringa något ljus över denna märkliga om-ständighet är jag tacksam även för det.Anf. 78 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att sägaatt industrin skall vara med och betala den här ut-bildningssatsningen. Jag noterar att flera ledamöterhåller med mig om det. Det är inte alls orimligt. Ut-bildningssatsningen kostar 10 miljarder. Hälften tar vivia besparingar i arbetsmarknadspolitiken, och hälftentar vi via energiskattehöjningar. Av de energiskatte-höjningarna tar hushållen en mycket stor del direkt.Det är inte alls orimligt.Jag skulle vilja säga till , att om man ärvillig att satsa på utbildning i stor skala i , föratt ta ur massarbetslösheten, måste man ocksåvara villig att finansiera det. tycker att detär oerhört tråkigt att bli påmind om att man har enperiod bakom sig då man släppte kopplingen mellanutgifter och intäkter. Jag är ledsen att tyck-er att det är tråkigt, men vi kommer inte att tillåta attdet glöms bort.Det är precis det som jag upplever här från mode-rata ledamöter i fråga efter fråga: skattesänkningar.Ja, det är väldigt lätt att tala om skattesänkningar,, men var då också tydlig i fråga om vilkaoffentliga utgiftsminskningar som kom-mer att föreslå konkret i kommuner och landsting ochi statlig verksamhet!Till vill jag säga att det ärklart att det finns en motsättning mellan hur snabbtman vill att utvärderingen skall gå, hur snabbt ettbesked skall komma och hur stort uppdraget skallvara. I pågår ett omfattandekartläggningsarbete, inte minst när det gäller den härtypen av internationella jämförelser. Det arbetet pågårparallellt med det arbete som sätter i gång. Detfinns därför en motsättning mellan hur stor utvärde-ring ni vill ha och hur snabbt beskedet skall komma.Det finns ett besked, . Regeringenkommer att skyndsamt utvärdera produktionsskatter-na. Det är det besked som regeringen ger. Jag är säkerpå - det förstår jag också av den här debatten - attriksdagen accepterar det beskedet.Mikael använde två argument ien och samma argumentation, och det har jag hörtupprepas från andra debattörer. Det enaär det som och många andra har koncentre-rat sig på, nämligen risken för övervältring så attindustrin får betala. Det är den risken vi skall utvärde-ra, och det är det som vi tar till oss. Det är viktigt.Det andra säger är att svensk elproduk-tion slås ut, därför att det är en fri elmark-nad och det nu i stället kommer att ske en import frånandra länder.Argumentationen går naturligtvis inte ihop. Fullövervältring och full importsubstitution kan inte skesamtidigt. Därför är det just det som det här handlarom: Hur pass allvarlig är den övervältring som sker?På vilket sätt är en del industrier totalt låsta vid att taöver den här skatten?Anf. 79 ()Herr talman! Jag konstaterar, som vi har sagt tidi-gare, att det är mycket tillfredsställande att manskyndsamt skall titta över det här och hitta lösningar.Det känns bra att vi får det. Jag vill också säga att detnaturligtvis förpliktigar. Det har också framförts avflera här.Men det handlar inte bara om produktionsskatten.Vi pratar om det , och min interpellation var kopp-lad till den frågan. Men det handlar också om vadsom händer i energiuppgörelsen. Det är en långsiktiglösning kopplad till detta, som naturligtvis är väldigtviktig. Jag känner att det säkert finns anledning föross som har varit med i debatten nu att följa fråganoch bevaka att just den elintensiva industrins konkur-renskraft bibehålls fullt ut. Jag tror att det fordrar enfortsatt bevakning av frågan. Det är naturligtvis detsom nu kommer i samband med energiförhandlingar-na och framöver.Som avslutning på debatten vill jag tacka statsrå-det för en välgörande debatt. Jag vill även tacka erandra som har varit med och hjälpt till att göra debat-ten informativ och bra.Anf. 80 Statsrådet ()Herr talman! Jag tackar också för debatten ochdiskussionen, som har varit mycket värdefull.Låt mig tydligt säga att det första steget, som riks-dagen kommer att fatta beslut om iår, kommer att gå igenom. I den utvärdering och denanalys som vi gör kommer vi naturligtvis att se överproduktionsskatternas övervältringseffekter i stort.Tack för en intressant debatt! Det är en viktigopinion som ni speglar. Men jag vill att ni tar med erdet budskapet att ni också skall sätta press på demsom sätter priserna på en marknad.