prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — kommer främst att användas för lokal tra-fik, säger för ASG European Road Transportsom därför nu håller på att flytta sin utlandsverksam-het från till har meddelat att manhoppar av finansieringen av Fehmarn Bält-förbindelsen, då man anser det omöjligt att få eko-nomi i den. Detta är något som kommunikationsmi-nistern enligt uppgift finner "högst bekymmersamt".Månne hon också börjar inse det som vi och så mångamed oss så länge hävdat, nämligen att en bro överÖresund blir en lokaltrafikled mellan ochKöpenhamn.Sett mot bakgrund av att hela projektet skall fi-nansieras av trafikavgifter måste alla broförespråkarefå kalla fötter av den insikten. Blotta risken för attstatsgarantin kan komma att utlösas borde ge varjeansvarsfull politiker mardrömmar.Herr talman! är ett resultatav mäktiga lobbyister, hemlighållna analyser ochodemokratiska beslut. Det var omodernt redan innandet beslutades, och det är ett hot mot både miljö ochekonomi.Mot bakgrund av det jag nu anfört vore det kläd-samt om kunde enas om att åtminstonerädda vad som räddas kan. Broarbetet behöver stoppasupp och en oberoende kommission tillsättas som fårsyna de miljömässiga och ekonomiska konsekvenser-na i ett sammanhang innan det är . Med störstasannolikhet skulle detta leda till att avtalet med måste omförhandlas för att det inte skall leda tilloöverstigliga kostnader ovanpå det som vi redan sett,transportproblem för näringslivet och en fullständigtohållbar miljösituation för de boende i Malmöregio-nen.Det finns fortfarande tid att åtgärda de problemen.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationer-na 1 och 2 till trafikutskottets betänkande nr 17.Anf. 84 ()Herr talman! När det gäller det här betänkandethar vi redan haft en s.k. remissdebatt, nämligen närskrivelsen kom till . Många bra argumentframfördes redan då, och de visar att ekonomin kringbron inte håller. Att en bro över inte hållermiljömåtten har vi också diskuterat tidigare i kamma-ren. Den som inte följde remissdebatten kan jag varmtrekommendera att gå tillbaka och läsa det protokollet- det var en mycket bra debatt.Jag skall försöka att inte upprepa min kritik kringÖresundsbroprojektets ekonomi, men jag vill markeraatt utskottet i princip har accepterat regeringens skri-velse om projektets ekonomi utan några invändningar.Jag vill också kommentera utskottets sätt att be-handla yrkande om att kostnadernaskall redovisas i svenska kronor och i dagens pen-ningvärde för att man lättare skall få en översikt överprojektets verkliga kostnader. Denna begäran är intepå något sätt orealistisk och innebär inte någon över-mäktig uppgift. På s. 10 längst ned säger utskottetsjälvt nämligen: "För att underlätta en bedömning avprojektets aktuella ekonomiska situation är det enligtutskottets mening lämpligt att redovisningen fortsätt-ningsvis kompletteras med ekonomiska uppgifteräven i aktuellt penningvärde och i svensk valuta. "Trots detta, som jag ser som ett erkännande, av-styrker utskottet yrkande, som handlarom just det här. Jag tycker att man i stället borde hatillstyrkt det, eftersom utskottet faktiskt har ställt sigbakom det. Någon direkt motivering till att man haravstyrkt det hittar jag inte heller i utskottets betänkan-de, men det kanske finns något självändamål i attavstyrka yrkanden - vad vet jag?Jag menar att summan för projektet egentligenockså borde ligga högre än vad utskottet har räknatfram, om vi skall vara realistiska.Kust-till-kust-förbindelsen beräknar regeringen isin skrivelse till 14 miljarder. Värdet är i danska kro-nor och penningvärde. Med hjälp av Öre-sundskonsortiet har räknat om densiffran till svenska kronor i dagens penningvärde, ochdå blir summan . Utskottethar räknat upp summan till 17,6 miljarder kronor.För de svenska landanslutningarna, som är nästadel av projektet, redovisas i skrivelsen en totalsummapå . Den summan ärberäknad utifrån prisnivån och värdet av kronan i juli1990. Räknar vi ut kostnaden i dagens penningvärdehamnar vi på en summa runt 2,3 miljarder i stället -detta också enligt Öresundskonsortiet. Det är sammasiffra som utskottet har angivit.För de danska landanslutningarna, som är den sistadelen av projektet, beräknades i regeringens skrivelse6,i dagens penningvärde.Utskottet anger summan 6,3 miljarder svenska kronor.Den totala summan skulle enligt mina beräkningari dagens penningvärde hamna på . Utskottet landar på 26,2. Skillnadenär inte längre lika stor som den var mellan mina siff-ror och regeringens. Men i remissdebatten avfärdadekommunikationsministern mig med att säga att jagräknade med äpplen och päron, när jag summerademina beräkningar. Jag hoppas att utskottets nya be-räkningar kan få att fundera en gångtill över den verkliga summan för projektet.För att gå vidare i resonemanget kring ekonominvill jag säga att 1994 räknade utatt en genomsnittlig fördyring av infrastrukturprojektpå vägsidan har varit . Om jag verkligentar till i underkant och räknar med en fördyring av dethär projektet på innebär det 5,4 miljarder.Totalsumman skulle då hamna på i dagens penningvärde.När det gäller räntekostnaderna för projektet räk-nar konsortiet självt med en total skuld på 30 miljar-der, om inget oförutsägbart inträffar. Inklusive räntapå dessa lånade pengar hamnar summan troligen påupp emot 40 miljarder kronor.I betänkandet redovisas en totalsumma för projek-tets anläggningskostnader på 26,2 miljarder. Jag ärglad att summan har skrivits upp, men den överens-stämmer inte med svar i en interpella-tionsdebatt med den 5mars . Hon sade då om projektets totalkostnad:"Om man räknar upp de av priser som ärjämförelsepriser enligt det index som man brukaranvända är det som sade rätt. Manhamnar på 29,5 miljarder. "Jag undrar varför utskottets bedömning av total-kostnaden ligger under kommunikationsministernsegna bedömningar i det här fallet, även om jag ärmedveten om att kommunikationsmininstern angerolika summor vid olika tillfällen.Det är inte första gången som debat-teras här i kammaren. Vi vet antagligen alla precisvad övriga partiers företrädare kommer att säga - vihar hört det förut. Trots det vill jag återigen peka pånågra områden som gör till ettvansinnesprojekt.När det gäller den demokratiska processen vill jagpåminna om att inför beslutet i 1991 fannsinte de riktiga ekonomiska beräkningarna, och jagmenar faktiskt att de fortfarande inte finns. Jag tyckeratt vi redan nu kan se att de ekonomiska beräkningar-na kommer att leda till att skattebetalarna får stå förnotan, trots att det i kontraktet för stodklart och tydligt att inga skattepengar skulle föras in iprojektet.Riksdagsbeslutet föregicks dessutom av ett rådslaginom Socialdemokraterna, där medlemmarna röstadeom . var för en borradtunnel, och var för den bro som Socialdemokra-ternas riksdagsgrupp och partiledning sedan tog ställ-ning för. Initiativet till bron vet vi kommer från sam-ma människor som ligger bakom hela ,dvs. Transeuropeiska nätprojekten i ,nämligen ERT, European Round Table of Industria-lists - en av de starkaste lobbygrupperna i vår världs-del.Efter beslut prövades detta av enligt naturresurslagen, som avslogprojektet med tanke på tre områden:- är särskilt känslig ur ekologisk syn-punkt, och den kan skadas,- och samt Lim-hamnströskeln, som är av intresse för yrkesfiskare ochnaturvård, kan påtagligt skadas,- hänsyn till samhällets mål vad gäller miljöanpa-sade transportsystem.Jag vill påminna om att Koncessionsnämndensbeslut i sig räcker för att byggandet av Öresundsbronskall vara olagligt.År 1993 inleddes prövning avprojektet. Den sade ja till projektet, men i dess upp-drag ingår inte att pröva t.ex. miljöpåverkan till följdav trafikökning. underkände då allaförslag till brokonstruktioner på den danska sidan, ochman har sedan också sagt att någon nollösning integår att garantera.Öresundsbroprojektet hänger ihop med projekt iStora Bält och på Fehmarn. För bara några dagarsedan kom rapporter från Fehmarnförbindelsen attDeutsche dragit sig ur som kreditgivare -projektet ses som alltför osäkert. Anledningarna ståratt läsa i . En av anledningarna är attbygget av tunneln under den engelska kanalen hargivit banken kalla fötter, och det förstår jag. Enligtuppgift beräknades inkomsten för tunneln bli 400miljoner engelska pund 1995, och redan räntekostna-derna ligger på . Det är etttydligt exempel på hur lätt kostnader för sådana storaprojekt skenar i väg.En annan anledning till att Deutsche Bundesbankhar dragit sig ur är projektets egna osäkerheter. Jagciterar i : Prognosernaom ökad biltrafik blir inte mer trovärdiga av att detsnart finns en färdig förbindelse mellan ochSverige.Jag har tidigare pratat om de beräkningar som hargjorts för och antalet bilar. Enligt tra-fikprognoser som gjorts kommer trafiken att vara6 400 personbilar och 1 000 lastbilar år 2000när bron beräknas vara klar. I propositionen har rege-ringen avrundat uppåt och anger en totaltrafik på8 000-10 000 fordon per dygn.Även brons negativa miljöpåverkan har naturligt-vis ekonomiska effekter. bedömer i sinårsredovisning 1994 att utsläppen av koldioxid frånvägtrafiken kommer att öka till år2000. Det är tvärtemot mål och svenskaåtaganden t.ex. vid Riokonferensen.Konsortiet räknar också med en ökad trafikvolympå , vilket ur miljösynpunkt inte kan accepteras.Med andra ord förstärker Öresundsbrobygget framtidakonflikter. Möjligheten att nå miljömål, som är beslutade och som med sannolikhet kommer attbehöva skärpas, försvåras och fördyras, framför alltför att vi i vår konkreta handling nonchalerar detta,bl.a. genom stora satsningar på vägbyggen som förut-sätter ökad biltrafik. Att stabilisera koldioxidutsläppenoch sedan minska dem kommer att blisvårt, om vi inte tar dessa målsättningar på allvarredan nu. De fina orden kan ni bespara både mig ochandra!Jag måste återigen påpeka att alla de senaste ut-redningarna kring trafik, miljö och klimathot pekar påatt bränslepriserna måste höjas kraftigt och att väg-trafiken inte får fortsätta att öka - snarare skall denminska. Senast hörde jag att för Sveri-ges räkning krävde såväl höjda bensinpriser som bil-tullar, m.m. Detta blir en stor konfliktsituation, och atti det här läget finansiera ett brobygge med trafikavgif-ter, och därmed förutsätta en ökad biltrafik, är intelämpligt.Jag läste också i om Bilspedition- ett av de stora företagen. Koncernchefen menade att man skall göra till ettav största transportföretag. För att nå dit skallBilspedition köpa företag, främst i och iFrankrike, men också i och i . Bilspeditiontänker fortsätta att använda färjorna och inte :"Det blir både dyrare och tar än färjor-na, säger koncernchef ,som betonar att lastbilarna kommer att ta färjan tillkontinentaleuropa också i framtiden.Fördelen med färjan är att kan körasina trailers och container utan förare till medfärja. - - - Om ska användas måsteBilspedition betala en förare hela vägen plus broavgiftoch färjekostnad över Stora Bält i ochFehmarn Bält mellan och . En klartsämre affär, anser . "För att ytterligare komplicera bilden undrar jaghur regeringen och regeringens företrädare ser på delarmrapporter som kommer från , framförallt om att förorenad jord planeras att användas närman bygger den konstgjorda ön. Öresundskonsortiet iDanmark har uppenbarligen först planerat att sanerajorden innan den skulle fyllas i ön, men sedan insettvilken kostnad det här skulle innebära och backat. Numenar man i stället att "jord är jord". Det här skullekunna få förödande konsekvenser.För att avrunda mitt inlägg, trots att det finnsmycket mer att tillägga, har jag en stilla undran. Det ärju så att regering och riksdag uppenbarligen inte lyss-nar på argument som tar upp bristen på demokrati ochinsyn, som präglat hela projektet från början till slut. Iremissdebatten pratade vi länge om miljökontrollan-ternas avhopp i protest. Vi vet också att den interna-tionella expertpanelen har kopplats bort, trots att denhar ansvar för själva byggnadsfasen.De lyssnar inte heller på miljöargument, vare sigdet gäller nollösningar, ökade transporter eller biolo-gisk mångfald. Man lyssnar inte heller på inställning.De lyssnar inte på näringen, som inte längre sägeratt bron är intressant - snarare tvärtom.De verkar inte blåsa av projektet, trots attFehmarnprojektet inte verkar gå i lås.De verkar inte oroa sig för ekonomin heller.Jag undrar bara: Vem är det regeringen och rege-ringens företrädare lyssnar på? Vem är det som vill habron? För det är ju uppenbart att diskussionen omÖresundsbron för länge sedan slutat att vara en debattdär man faktiskt lyssnar på argument. Det är någotannat som drar, och jag undrar vad det är. Jag skullegärna vilja ha svar på det i debatten . 85 ()Herr talman! Med hänvisning till den remissdebattsom fördes kommer jag inte att direktgå in på de argument som gjort att hartagit ställning mot bron. De positionerna är väl kända,och de reservationer som är fogade till betänkandet ärrätt utförliga.Varje partis position i frågan är sedan mycketlänge känd. Egentligen vill jag rikta mina ord tilldem som kämpat och fortfarande kämpar mot bron.Den reservation som , och Väns-tern fogat till betänkandet väcker antagligen en delfrågor, liksom själva hanteringen av betänkandet iutskottet.Det här ärendet kommer att bli en favorit i reprisoch återkomma till . Jag skulle viljagöra en jämförelse som jag hoppas inte missbrukasvid något annat tillfälle. Det gäller Miljöpartietsställningstagande i kärnkraftsfrågan.Vi i har nämligen som ivriga före-språkare för en avveckling fått mycket kritik därför attvi inte deltar i samarbetet och hittar en lösning förslutförvaring. Som jag tolkar det skulle situationen förkärnkraften vara rätt annorlunda om Miljöpartietskulle ha ett förslag till slutförvaring. Det är just en avanledningarna till att vi inte kan samarbeta i den frå-gan, vi vet inte något bra sätt. Visste vi det skulle viinte tycka som vi gör. Antagligen skulle vi det i varjefall, eftersom själva urankedjan i sig är ett starkt hot.Det är alltså samma sak med bron. Om vi börjarsamarbeta och arbetar konstruktivt under projektetsgång, kan det också tolkas som att vi faktiskt bidrartill att genomföra projektet. Detta är självklart en avde svåraste frågorna som vi som politiker kommer attbehöva arbeta med.Om det finns någon osäkerhet om var reservatio-nen landar vill jag säga att reservationens innehållmåste tolkas som att man inte vill ha någon fast för-bindelse över sundet i och med att vi kräver att manstoppar förhandlingarna.Det är några saker som har nämnts som jag skullevilja ta upp. Den första är skadeståndskravet, somsjälvklart är ett problem. Men det är inte oöverkom-ligt i och med att det här är ett bilateralt avtal mellanregeringarna. I och med den samarbetsvilja som visa-des i - det kanske man inte skallsäga - finns det väl ändå en grogrund för att lösa dettapå ett vettigt sätt.Vad gäller de entreprenörer som man har anlitat ärdet alltså själva de fasta kostnaderna som man harintecknat och inte de framtida kostnaderna. Det rör sigom en del pengar, det skall vi inte sticka under stolmed. Men när det gäller de framtida kostnaderna - dåpratar vi om samhällskostnader och miljökostnader -är det absolut ett pris man får betala för dumhet be-gången de senaste åren.Vi bör redan nu fortsätta arbetet med en planeringav en ny trafiklösning för , som är enansträngd region.Om nästa fråga blir vad som är nästa steg vill jagsvara att vi anser att det i det här fallet är möjligt attkombinera ställningstagandet att verka aktivt för attstoppa bron och ha en kritisk granskning avprojektet. Då menar jag t.ex. att man redan nu haröverskridit budgeten med , att manockså påtalar helheten, precis som sagt, med miljökonsekvenser, trafikökningar,infrastruktursystem i , och att man är aktiv i debeslut som fattas. Det gäller t.ex. och ävenandra delar av projektet som ännu inte är färdigt,främst landanslutningarna tänker jag på.När det gäller bevakning och kritisk granskning avprojektet har jag ett exempel framför mig. Det är ettpressmeddelande från de gröna i Bryssel.Malou som är Europaparlamentariker förMiljöpartiet har ställt en fråga till kommissionen omden förorenade jorden till den konstgjorda ön som detnu inte finns någon miljöprövning av. Det finns detinte heller för den lagringsplats för jorden som manhar . Det blir intressant att se hur man klarar att lösadetta.Helheten blir att vi återkommer i frågan, och vikommer att arbeta aktivt i kombinationen att vi villstoppa projektet, men att den kritiska granskningenkommer att fortsätta. Vi kommer att vara aktiva i debeslut som fattas, och vi kommer absolut att påtalahelheten.För övrigt vet jag inte riktigt vad jag skall säga tillmina utskottskolleger som har en annan uppfattning.Jag tycker att det mesta redan är sagt. Jag har tappaträkningen på hur jag har varit uppe italarstolen i den här frågan. Det är, precis som HannaZetterberg säger, tveksamt vilka skäl som föreliggerför att genomföra projektet.Vi har hört alla skäl emot. När vi hör de skäl somtalar för projektet är det väldigt lätt att punktera ar-gumenten. Det har faktiskt gjorts i de debatter somhar hållits utan att man har fått ett bra svar tillbaka.Jag har inga större förväntningar på dagens debatt,måste jag erkänna.Jag yrkar givetvis bifall till båda reservationerna.Anf. 86 ()Herr talman! Det finns väl knappast någon frågasom har prövats och utretts så som just frågan omÖresundsbron. har man diskuteratfrågan. Olika förslag har presenterats. Diskussionernahar varit många och långa.Såväl det danska som den svenskariksdagen har godkänt broavtalet. Här i kammarenfattades det beslut med en bred ma-joritet, 229 ja och 85 nej, och det föreligger därmedett folkrättsligt bindande avtal.Beslutet föregicks av ett omfattande och långva-rigt utredningsarbete i vilket en lång rad av experterpå skilda samhällsområden har engagerats. Däreftergenomfördes remissbehandling och diskussioner iolika forum, vilket jag anser för att projektethar blivit allsidigt belyst och att byggandet av en fastförbindelse är rätt tänkt. Inte minst miljöfrågorna harutretts grundligt. Det är nog det största miljöärendesom någonsin hanterats i . Tre lagstiftnings-komplex har varit inblandade: naturresurslagen, vat-tenlagen och miljöskyddslagen.Herr talman! har att ta ställning tilltrafikutskottets betänkande nr 17, som behandlarregeringens skrivelse 1995/96:130 om Öresundsför-bindelsens ekonomi, jämte tre motioner som är väcktai anledning av denna skrivelse. behandlarockså ett antal motioner som väcktes under den all-männa motionstiden i januari 1995.Tilläggas kan, som någon av de andra debattörernahar gjort, att skrivelsen redan har varit föremål fördebatt, i och med den remissdebatt man hade i kam-maren när skrivelsen överlämnades tillriksdagen. Egentligen har vi redan gjort det som skallgöras, tycker jag.När fattade detta beslut förutsatteman att regeringen för skulle redovisa resul-tatet av upphandlingen samt återkomma tillriksdagen med redovisning av hur projektet framskri-der och i vilken omfattning garantiåtagandet har ian-språktagits. Det är just en sådan årlig redovisning somnu behandlas. Vi behandlar inte frågan om huruvidabron skall byggas eller inte byggas. Det är riksdagensom har beställt den redovisning som vi nu diskuterar.Alltsedan beslutet har det pågått ett mycketintensivt arbete med att förbättra och förfina projektetså att det motsvarar de höga och angelägna kraven förbåde miljö och säkerhet. Genomlysningen har givit ettbra resultat. Vi får nu en förbindelse som verkligenblir en miljömässig satsning för framtiden. Utskotts-majoriteten anser också att etableringen av en fastförbindelse över är en viktig framtidssatsningsom främjar utvecklingen av effektiva kommunika-tioner mellan och övriga . Öresunds-förbindelsen ger även möjlighet till en gynnsam ut-veckling av de regionala kollektivtrafiksystemen.Som framgår av regeringens skrivelse är ekono-min för kust-till-kust-förbindelsen hållbar. De ökadekostnader man har fått rubbar alltså inte projektetsräntabilitet. Kostnadsökningen beror framför allt påatt projektet har miljöanpassats ytterligare och påhögre anbud än vad man hade väntat sig från anbuds-givarna.De är riktigt, vilket har sagts från kritiker, att denkvarstående reserven är begränsad. måsteman komma ihåg att merparten, , av destora upphandlingarna har genomförts. Det som åter-står att upphandla är installationsentreprenaden, därinte alls samma osäkerhet som vid de tidigare upp-handlingarna föreligger.En annan vanlig invändning har gällt trafikprogno-sen. Många har tyckt att prognoserna har varit alltföroptimistiska, medan andra har befarat att de är alltförlåga och menat att bron kommer att förorsaka enomfattande ökning av bilismen.Om man skall försöka hitta någon som har titta påfrågan och som är väldigt oberoende och inte alls harnågra bindningar kan man titta på vad det amerikans-ka företaget har sagt. Standard & Poor´s har gjort denna kreditvärdering på uppdrag avRiksgäldskontoret. Enligt deras utredning är den tra-fikprognos som har gjorts sannolik.De danska landanslutningarna har blivit väsentligtdyrare än vad som förutsågs i brobeslutet . Detskall inte läggas Öresundsförbindelsen till last. Medde danska förbindelserna kan en besvärande trafik-och miljösituation mellan och Kastrupkanske lösas. Man skulle kunna säga att danskarna harpassat på att genomföra sin Arlandabana samtidigtsom . Självfallet påverkar inte dessafördyringar vare sig kust-till-kust-förbindelsens eko-nomi eller den svenska delen av projektet.När det sedan gäller de svenska landanslutningar-na är beredningen av tillståndsärendena ännu inteavslutad. har i sitt delbe-tänkande pekat på att genomgångstrafiken i ärett av de problemområden som måste utredas i ettnationellt perspektiv. Enligt utredningen är det ange-läget att Öresundsförbindelsen får goda järnvägs- ochväganslutningar.Även utskottet anser det vara viktigt att de svenskalandanslutningarna får en effektiv och ändamålsenligutformning. Med tanke på trafikinvesteringarnas eko-nomiska, miljömässiga och samhälleliga betydelse ärdet viktigt att beredningsarbetet sker med omsorg.Detta kan i sin tur naturligtvis innebära att de svenskalandanslutningarna blir dyrare än vad man tidigareförutsåg. Det hänger samman med vilken lösning manväljer för trafiksystemens allmänna utformning iSkåne. Det betyder att eventuella merkostnader kankomma att motiveras av såväl lokala och regionalasom nationella trafikintressen, och de bör alltså intebetraktas som en följd av Öresundsbron.Herr talman! Enligt tidigare praxis redovisar skri-velsen de ekonomiska uppgifterna huvudsakligen i1990 års penningvärde och i dansk valuta. Utskottetanser det vara angeläget att likartad praxis tillämpasvid olika redovisningstillfällen. Därmed underlättasuppföljningen av hur kostnader och intäkter överens-stämmer med det ursprungliga beslutsunderlaget. Föratt underlätta inte minst för ledamöter attbedöma projektets aktuella ekonomiska situation ärdet enligt utskottets mening lämpligt att redovisningeni fortsättningen kompletteras med ekonomiska uppgif-ter även i aktuellt penningvärde och i svensk valuta.Jag vill säga till att det inte ärnågot självändamål från majoritetens sida att fällaVänsterpartiets motion i denna del. Det är motion 45,yrkande 2, om jag minns rätt. I diskussionen om dettakrävde man att de siffror som ligger på bordetskulle räknas om till aktuell valuta. Utskottsmajorite-ten sade däremot att siffrorna skulle vara omräknadenästa gång regeringen kom tillbaka. Det är det somskiljer. Det är anledningen till att Vänsterns motioninte kunde bifallas i denna del.Utskottet har även pekat på att det är viktigt medstor uppmärksamhet och kontroll när det gäller miljö-området och att de miljövillkor som har ställts efter-levs. Utskottet anser det vara bra om regeringen ifortsättningen, vid den årliga redovisningen till riks-dagen, också tar med övervakningen och kontrollennär det gäller miljödelen.