prot · GK0947 · 1996-12-17 00:00:00 — drivs detta mot mera samarbe-te.I handlade det alltså om hjälp och stöd tillnationella polismyndigheter. Vi gick inte längre än så.Överläggningen var härmed avslutad.9 § betänkande 1996/97:NU1Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv (prop.1996/97:1 delvis)Allmän inriktning - NäringspolitikAnf. 118 ():Fru talman! Sedan valet har Socialdemokraternabedrivit en företagarfientlig politik, en politik som letttill massarbetslöshet som riskerar att bli bestående.Många försämringar som drabbat landets småföre-tag har genomdrivits med hjälp. Ett partisom vill framstå som småföretagarens vän har med-verkat i raserandet av ett gott näringsklimat.De här två parhästarna skriver nu i näringsutskot-tets betänkande att näringspolitikens främsta syfte äratt halvera arbetslösheten, att nyföretagande och till-växt i befintliga företag skall främjas och att det ärviktigt att förbättra villkoren för företagande, ent-reprenörskap och innovationer.Men det här stämmer inte med den verklighet ochde villkor som möter en företagare i i dag.Det stämmer inte heller med den verklighet som mö-ter enskilda människor som hamnat i arbetslöshet.Vackra ord i ett betänkande kan kanske lura en del,men det är de faktiska besluten som räknas.Nu är det inget nytt i att socialdemokrater talar välom företag. Jag har hemma i Bergslagen genom årenupplevt hur socialdemokratiska potentater kommit påbesök och framhållit småföretagens betydelse för jobboch sysselsättning i en krisdrabbad region. Sedan harde rest tillbaka till och medverkat till före-tagarfientliga beslut.Det är som har gått sedan Socialde-mokraterna vann valet, efter en valrörelse där svenskafolket lockades och lurades tro på falska förespeg-lingar om bibehållna förmåner och minskad arbets-löshet. har många människor i vårt landblivit djupt besvikna. Regeringens oförmåga attkomma till rätta med arbetslösheten och politikensmisslyckande står klart för alla i dag.Jag ställer mig frågan vad dessa herrar som bortkänna ett huvudansvar för goda villkor för företagan-de och jobb och ett bra näringsklimat i vårt land, dvs.näringsministrarna - vi har gubevars haft mer än ensådan sedan valet - har sysslat med under de drygt tvååren sedan valet.Den borgerliga regeringens arbete för att återska-pa som en företagar- och tillväxtnation rase-rades i en bärsärkagång mot allt vad borgarna före-tagit sig. Medan Socialdemokraternas välkända nega-tiva syn på företagare snabbt åter blev ledstjärnan förpolitiken, hördes det inte ett ljud av protest från Nä-ringsdepartementet.På område efter område har ni genomdrivit förslagsom varit illa genomtänkta och rent av slarviga. Nihar först struntat i alla varningssignaler från närings-liv, företag och andra för att sedan, när det håller påatt barka åt skogen, tvingats till att backa och retireranågot. Tilltron till regeringspolitiken har eroderats isamma takt som regeringens brist på ledarskap blivitalltmer uppenbar.Ett tydligt exempel på bristande förmåga hos re-geringen och anmärkningsvärd nonchalans gentemotriksdagen är regeringens hantering av maringeologin.Jag tänker inte närmare fördjupa mig i sakfrågan, utannöjer mig med att slå fast den kritik som samtligapartier i olika hög grad riktar mot regeringen i dennafråga. Jag yrkar bifall till reservation nr 1.När det nu efter mycket om och men ändras någoti de rigida regler som stänger ute människor frånarbetsmarknaden diskrimineras småföretag. Den nyaanställningsformen med tolvmånadersanställningtillåts bara för företag med kollektivavtal. Varfördenna diskriminering av andra företag? Är intealla jobb viktiga för er?För svenska folket framstår regeringspolitikensom alltmer virrig och obeslutsam. , efter alla ge-nomförda företagarfientliga förändringar, ser vi att detsocialdemokratiska partiet skall börja diskutera huru-vida man skall förändra sin näringspolitik och bli merföretagarvänlig. Först skall man bestäm-ma sig.Det förändringsarbete som den borgerliga rege-ringen inledde och som resulterade i att det hösten1994 tillkom 1 000 nya jobb , vändes till enföretagarfientlig politik som lett till förlorade jobboch otrygghet för många människor.Alla företagare, alla arbetslösa och alla andra somtycker att det där med jobb i riktiga företag är viktigttvingas nu se hur förspillda år, med ständigt stigandearbetslöshet, rinner förbi till ackompanjemang avfagra ord likt dem i utskottets betänkande. Och nuskall ett splittrat parti ägna sig åt navelskåderi ochdiskussioner!Fru talman! För Moderata samlingspartiet är kam-pen mot den totala arbetslösheten utgångspunkten förvåra förslag, och vi anser att det är bråttom att genom-föra förändringar som befrämjar tillväxt och tillkomstav arbeten i det privata näringslivet. Till skillnad frånregeringen angriper vi orsakerna till arbetslöshetsfäl-lan - de höga skatterna, de rigida arbetsrättslagarnaoch de hämmande regleringarna, som kväver företag-samhet, tillväxt och arbete.Det är en lång rad av anpassningar till dagens om-vandlingssituation som måste ske för att vårt landskall komma upp ur den vågdal som Socialdemokra-terna har fört oss ned i.Det finns bara en verksam strategi för minskningav arbetslösheten, och det är att skapa förutsättningarför tillväxt, ett starkt växande, konkurrenskraftigtsvenskt näringsliv och fler riktiga arbeten.Sverige måste bli ett land där företagare och före-tagande sätts i centrum. Viktigast av allt är att attity-derna till företagare och entreprenörskap förbättras.Det måste skapas en tillförlit hos demsom överväger att bedriva företagsverksamhet. Till-förlitliga, konkurrenskraftiga regelsystem och tydligabudskap att det är viktigt och hedervärt att starta,driva och äga företag, att anställa och att tjäna pengar,är grundbultar i skapandet av det goda näringsklimatsom vårt land så innerligt väl behöver.Till sist har jag en fråga till skall någon kunna tro på de vackra ord ni skriveri betänkandet eller de vackra ord ni säger, när det ärså illa ställt att ni i ert parti först måste ha en genom-gripande intern diskussion innan nuvarande småföre-tagarfientliga politik kan förändras?Anf. 119 ():Fru talman! I sedvanlig ordning har näringsutskot-tet sin debatt . Det som skiljer sig litetfrån tidigare debatter är att vi nu har kommit in i detnya budgetsystemet, där budgetramarna redan är låsta.Det vi nu har att diskutera är de övergripande målenför näringspolitiken, men också hur olika utgiftsom-råden skall fyllas med verksamhet.En förutsättning för ett bra företagsklimat är att vihar en fungerande ekonomi. har under desenaste sex åren haft en mycket bekymmersam eko-nomisk situation. Olika åtgärder har vidtagits för attkomma till rätta med problemen och få statens finan-ser i balans. Även om problem återstår är ekonominändå på bättringsvägen. Sämre är det med arbetslös-heten, den är fortfarande alltför hög. Här måste det tillmånga åtgärder, inte minst på det näringspolitiskaområdet.I den sysselsättningsproposition som antogs i som-ras togs ett antal steg för ett bättre näringsklimat, t.ex.sänkning av arbetsgivaravgifterna och en lindring avdubbelbeskattningen för små och medelstora företag.Det beslutades även om tre olika miljardprogram,varav ett småföretagarprogram som var indelat i fyraolika huvudpunkter:- Företag skall växa med kunskap- Enklare att starta och driva företag- En ny regional näringspolitik- Fler exportföretagI detta program ingår 500 miljoner för olika små-företagsprojekt ute i länen, samma typ av anslag somBörje införde när han var arbetsmark-nadsminister. De här satsningarna på småföretagsut-veckling, produktutveckling och marknadsföring hargett många nya riktiga jobb till ett relativt lågt pris utei regionerna. Det är bra att det tillförts ytterligareresurser för detta ändamål.Utbildning och kompetensutveckling är andra de-lar som det har satsats mycket på, inte minst på desmå och medelstora högskolorna. Även förändringenav arbetsrätten är steg i rätt riktning. Därtill har dettillsatts en förenklingsdelegation för att se över byrå-kratiskt krångel och för att förenkla administrativarutiner.För att ta upp några av de delar som finns i dettabetänkande vill jag nämna teknisk forskning och ut-veckling. De är av grundläggande betydelse när detgäller förnyelse, tillväxt och ökad produktivitet inäringslivet. Teknikutveckling och produktförnyelseär strategiska faktorer för de svenska företagens kon-kurrenskraft.Jag har tidigare betonat Sverigesunika position när det gäller tillgångar på råvarorinom skog, livsmedel och mineraler. Förädlingsgra-den har börjat att öka, men det finns fortfarandemycket att göra. Jag satt ordförande på trämark-naden i , ett forum där sågverksägare ochandra i trävarubranschen från hela var samla-de. Där framfördes det ett mycket kraftigt önskemålom ytterligare forskning för fler användningsområdenför vår svenska skogsråvara. Det finns alltså mångaområden där trä kan brukas i framtiden.I propositionen har regeringen angivit att bespa-ringen för teknisk forskning och utveckling kan kom-penseras från forskningsstiftelserna. Men risken är attdet blir problem innan nya resurser tillförs området.Därför är det viktigt att regeringen ser till att verk-samheten vid inte paralyseras under över-gångsperioden.Vad gäller forskningsstiftelsernas verksamhet börden också vara förenlig med den gällande inriktningenatt medel i större utsträckning än nytt-jas för tillämpad forskning. Jag vill dock betona attdet måste bygga på frivilliga överenskommelser. Detfår inte vara någon konfiskation av stiftelsernas me-del. Vi måste också satsa mer på att ta till vara ochutveckla olika uppfinningar och innovationer för att fåfram nya produkter och därmed nya arbetstillfällen.Sverige är en del i en internationell ekonomi. Där-för är exporten en viktig del för tillväxt och syssel-sättning i . Det är viktigt att framför allt små-företagen får en utökad service för att klara av enstörre export och för att komma in på nya marknader.I partimotion påtalas behovet av ytterli-gare insatser från och sida för att främja exporten. Utskottet hardelat dessa synpunkter och understryker också viktenav att exportinsatser i kan underlät-tas.Ett annat område jag vill ta upp är satsningen påde lokala kooperativa utvecklingscentrumen. Detfinns 21 LKU:n etablerade runt om i landet.Dessa har varit mycket effektiva, och en rad koopera-tiva småföretag har startats. I sysselsättningsproposi-tionen angavs särskilt satsningen på LKU, och jagförutsätter att ytterligare resurser tillförs det här om-rådet av de s.k. landshövdingemedlen.En fråga som vi har diskuterat mycket under årenslopp i utskottet är SGU och den maringeologiskaverksamheten. har så sent som under förrabudgeten talat om att detta är en viktig verksamhet.Trots det har inte frågan fått någon lösning. Dessutomhar det i ett mycket sent skede kommit till utskottetskännedom att SGU:s ekonomi är synnerligen hårtansträngd.Med anledning av detta har utskottet gjort ett till-kännagivande till regeringen, att regeringen i vårpro-positionen skall återkomma med en redovisning avverksamheten och den ekonomiska situationen inomSGU. Utgångspunkten skall vara att den maringeolo-giska verksamheten skall vara intakt, men också attövrig verksamhet skall bibehållas.Jag vill även beröra reservation nr 6, som jag yr-kar bifall till, fru talman. Det gäller standardiserings-arbetet, och det är ett mycket viktigt område. En saksom jag anser bör förändras är vidSIS som bör vidgas så att även miljöfrågor omfattas.Slutligen vill jag i korthet beröra några allmännanäringspolitiska tankegångar. Det gäller hur vi gårvidare. Vi får vända på många olika stenar. Var finnervi nya produkter, nya marknader och därmed nyaarbetstillfällen? Vi måste självfallet fortsätta arbetetmed att skapa ett bra företagarklimat, med allt vad detinnebär. Därför kommer det att krävas ytterligareförenklingar för företagarna, sänkningar av skatteroch avgifter, bättre kapitalförsörjning, utbildning,forskning, utveckling, kompetensutveckling. Företa-garnas sociala situation måste förbättras. Lönebild-ningsfrågorna kommer också att få stor betydelseframöver. Likaså måste den privata tjänstemarknadeninom service, vård och omsorg utvecklas vidare.Jag läste i om en succé för hem-hjälp på försök i . Det var ett arbetslöshets-projekt i regi. Men det visar att det finnsett behov och att det lika gärna kunde drivas i privatregi.I har man lyckatstillskapa 10 miljoner nya jobb i 2 miljoner nya före-tag. Och det är inte bara lågavlönade s.k. hamburger-jobb, utan där ryms hela skalan. Vi måste även här ivårt land ta vara på alla möjligheter om vi skall klaraatt bekämpa arbetslösheten. Tröskeln kan ibland varaför hög för att komma in på den svenska arbetsmark-naden. Det kan bero på löneläge, arbetsrätt, osv. Vimåste ta till vara alla möjligheter för att de arbetslösaskall komma in på arbetsmarknaden.Anf. 120 Tredje vice talman ():Fru talman! Om skall åstadkommaallt det positiva för företagandet som han talade om,får han nog i första hand skaffa sig en annan plattformför att göra det än den har just , är jagrädd för.Det var som vi fick veta att social-demokraterna har börjat fundera så smått på vilkadrivkrafter som behöver stimuleras för att vi skall fånya jobb i privat näringsliv. En arbetsgrupp mednäringsminister i spetsen har fåttett sådant uppdrag inför den kommande kongressen.Det är naturligtvis vällovligt, , menär det inte litet väl sent påtänkt?Vi har haft en socialdemokratisk regering iöver - med stigande arbetslöshet, två årmed en politik som har försämrat möjligheterna förföretagande och jobb, två förlorade år i kampen motarbetslösheten.Enligt rapport skall tydligenen utgångspunkt för socialdemokraternas framtidanäringspolitik vara att småföretagaren skall betraktassom hjälte. Hon skall t.o.m., möjligen, tillåtas att tjänapengar. I det diskussionsunderlag som går ut till So-cialdemokraternas medlemmar frågar nämligen An-ders om ett sådant synsätt kan accepterasav arbetarrörelsen.Det vore onekligen intressant att veta vad nä-ringsministern själv svarar på frågan. Och lika spän-nande skall det bli att om få veta vilken åsiktBirgitta och socialdemokraterna i närings-utskottet har.Har man äntligen insett att det inte blir några nyajobb med en politik som klämmer åt företagarna?Svaren är viktiga, därför att om de är jakande ochman dessutom den här gången menar allvar, innebärdet ett helt nytt s-koncept för företagande.Jag säger "om man menar allvar", därför att vi harhört tongångarna förr, åtskilliga gånger, i statsminis-tertal, i regeringsförklaringar, i propositioner, i fi-nansplan, i debatter. Ständigt har socialdemokraternaupprepat att det krävs goda villkor för företagandet.Det är i den privata sektorn jobben måste komma.Reglerna måste förenklas. Så har man sagt, gång pågång, bara för att i samma andetag fatta beslut somleder i direkt motsatt riktning.Det är inte konstigt, fru talman, att småföretagarnahar slutat att bry sig om vad socialdemokraterna skri-ver och säger på det här området. har detnämligen inte gett särskilt mycket vägledning när detgäller vilka beslut som man har att förvänta sig.Är det tänkt att det skall bli en annan tingens ordningnu, ? Är det tänkt att regeringensent om sider skall börja utforma politiken i någor-lunda samklang med allt det vackra man säger ochskriver? I så fall håller det verkligen på att händanågot stort i den socialdemokratiska småföretagarpo-litiken. Men hur var det han sade, Rellingen? Fantro't.Nej, det behövs konkreta åtgärder i rätt riktningför att vi skall våga tro att det verkligen är ett nytän-kande på gång. Socialdemokraternas brist på förståel-se för företagandets villkor har ju lett till en rad beslutsom är direkt företagsfientliga. Och tänker jag intebara på återställarnas försämrade villkor för företagenoch jobben, t.ex. arbetsrätten och dubbelbeskattning-en. Den listan har man under hand plussat på medhöjd marginalskatt, tidigarelagda momsinbetalningar,förlängd arbetsgivarperiod för utbetalning av sjuklönm.m.Folkpartiet har redovisat ett alternativ till rege-ringens politik, en politik där företagandet redan står icentrum, där företagaren redan är den viktigaste kug-gen i kampen mot arbetslösheten - inte arbetsmark-nadsministern, inte landshövdingarna och inte AMS-chefen.Det är en politik som bygger på att det hos mångamänniskor finns idéer och drömmar som kan leda tillnya företag och till att företag som redan finns växer,om betingelserna är de rätta. Det är en politik somunderlättar en sådan utveckling i stället för att hindraden.En av utgångspunkterna för politikför företagande och jobb är alltså att vi i våra förslagtar hänsyn inte bara till företaget utan också till hurmänniskorna bakom verksamheterna påverkas av debeslut som fattas av riksdag och regering.För att morgondagens , eller Erics-son skall växa fram - och för den delen också An-dersson Livs, och - krävs att det finns enskilda människor somkänner att det är mödan värt att ta ekonomiska risker,meningsfullt att jobba hårt för att förverkliga en idéoch tjäna pengar.Människor som skapar arbete åt andra och resur-ser till vård och utbildning skall också kunna få betaltsjälva. Det måste gå att tjäna pengar om man lyckas.Det måste löna sig att arbeta.Naturligtvis handlar det inte bara om att tjänapengar när någon bestämmer sig för att starta ellerutveckla ett företag. Det kan vara så att man vill prövaen idé utan att hämmas av trögheten i det större före-tag där man är anställd. Det kan handla om att manvill slå vakt om den bygd där man bor genom attskapa arbetstillfällen. Det finns nog lika många skäl -och kombinationer av skäl - till att man bli sin egensom det finns företagare. Men de ekonomiska incita-menten måste också finnas.Är en av drivkrafterna för företagaren att tjänapengar - och är det i så fall acceptabelt? Det är en märklig fråga, som sägeren hel del om utgångsläget för ett internt socialdemo-kratiskt reformarbete när det gäller synen på företa-gen.Om näringsministern vill ha svar också från någonutanför rörelsen och få litet jämförelsematerial, kanhan få det av mig. Ja, det är en viktig drivkraft, en avflera. Och det är inte bara acceptabelt att det går atttjäna pengar, det är en förutsättning för fler och väx-ande företag, för fler jobb.Det är bl.a. därför som politik inne-håller en rad för företag och företagare strategiskaskattesänkningar.Ett annat viktigt inslag i näringspoli-tik är stabila spelregler. Om man skall våga investera,våga satsa både sig själv och sina besparingar, måsteman känna sig någorlunda säker på att de förutsätt-ningar som inte handlar om affärsrisker - för sådanamåste man alltid vara beredd att ta - inte skall kunnaförändras praktiskt taget från till en annan.Ekonomisk utveckling, ett dynamiskt näringslivoch nya arbetstillfällen är inget som kan dirigerasfram genom politiska beslut. I stället krävs ett sam-hällsklimat som uppmuntrar innovatörer och ent-reprenörer, ett samhälle där det är meningsfullt attutbilda sig, där det lönar sig att satsa sin tid, sitt enga-gemang och kanske sitt sparkapital på en ny företag-sidé.De konkreta förslag som det här synsättet lederfram till redovisas i särskilda yttrandeoch i våra motioner.I reservation 1 finns därutöver en allvarlig ochhögst berättigad kritik mot regeringens sätt att hanteraden maringeologiska verksamheten. Det är inte nogmed att regeringen har struntat i tidigare riksdagsbe-slut där man krävde att den här viktiga verksamhetenskulle säkerställas. har som ansvarigtutskott inte heller fått information om den allvarligaekonomiska situationen i stort som SGU befinner sigi.Fru talman! förslag till utgiftsram förområde 24, som för övrigt var 63 miljoner lägre änSocialdemokraternas och , har avvisats avriksdagen. Vårt budgetförslag är en helhet, och därförhar det inte varit meningsfullt för mig att fullföljaanslagsyrkandet.Anf. 121 () replik:Fru talman! Det finns många kloka saker i det somChrister Eirefelt sagt i sitt anförande. Jag vill barakommentera detta med plattform litet. Hangjorde samma anspelning som omCenterns medverkan i olika saker.Låt mig säga att de åtgärder som vidtogs för små-företagen av den borgerliga har jag ställt helt och fulltupp för och gör det fortfarande. Men vi måste kommaihåg historieskrivningen. De återställare som skeddehösten 1994 var inte med på. Men de ledde ivarje fall till ett ekonomiskt kaos ochvåren 1995, som gjorde att räntan steg och kronansjönk. Många åtgärder var nödvändiga. I det lägetställde vi upp och tog ett ansvar. Företagen sade dengången: Ni måste sanera ekonomin. Det var prioritetnummer 1. har vi varit med och gjort det. Sedanhar vi försökt att återställa en del av återställarna. Vihar sänkt arbetsgivaravgifterna, vi fått tillbaka kvitt-ningsrätten, en lindring av dubbelbeskattning för småoch medelstora företag, en förbättring av arbetsrätten,en förenkling för småföretagen, alltså en rad åtgärdersom förbättrar företagsklimatet. Det har med-verkat till.Det är viktigt att vi kan ha stabila regler också ifortsättningen så att man verkligen kan starta ochdriva företag, att man kan låta företag växa och ut-vecklas och att företagare kan tjäna pengar. Det ärsådant som vi kommer att arbeta för även framöver.Men vi måste som sagt komma ihåg historieskriv-ningen. Man bör beskriva vad vi har gjort i det härsammanhanget.Anf. 122 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Stabila förutsättningar hade vi haft omvi hade kunnat behålla de många förbättringar som vitillsammans genomförde. Även om jag ger KjellEricsson delvis rätt i att ni i kanske haft enviss del i att det ser bättre ut i ekonomin just nu än detmöjligen hade gjort utan medverkan, är vårinvändning att ni inte har lyckats att få till stånd har använt den förbättringen till att skapa flerjobb, att ge företagen bättre villkor. Det borde ha getten sådan möjlighet. Det har det alltså inte gjort.På några områden pekar på att detändå skett förbättringar - efter det att betydligt störreförsämringar har skett, efter det att arbetsgivaravgif-terna först har höjts har man nu sänkt dem något. Detär sannerligen inte mycket på något av de områdensom nämnde som förbättringarna ärsärskilt mycket att yvas över.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag måste än en gång påminna omhistorien - återställarna stod inte vi bakom. har viförsökt att rätta till så mycket som möjligt för att få ettbättre företagarklimat. Ur den synpunkten är kvitt-ningsrätten viktig, en sänkning av arbetsgivaravgifter-na är viktig, lindring av dubbelbeskattningen för småoch medelstora företag är viktig, att man har tagit ettsteg när det gäller arbetsrätten är viktigt, att man seröver regelverken och förenklar så mycket som möjligtför de små och medelstora företagen är viktigt. Det ärsådant som ändå skapar bättre förutsättningar.Sedan har vi de tre miljardprogrammen som vibeslutade om , inklusive småföretagarpro-grammet. Jag minns att vid det tillfäl-let ställde sig bakom programmen. Det har vidtagitsåtgärder som kommer att ge sysselsättning. Allt harinte trätt i kraft , men de kommer att träda i kraftundan för undan och kommer att ge sysselsättning.Men vi måste gå vidare, det räcker inte. Men det är enbra början. Det är bättre att ta ett steg än att inte tanågot steg alls.Anf. 124 ():Fru talman! Varje diskussion om näringspolitikeni denna kammare visar med all önskvärd tydlighet destora skillnaderna mellan partierna.De borgerliga partierna vill inte ha någon statlignäringspolitik alls egentligen. De tar varje tillfälle attförklara att man i stället borde sänka a-kassan ochdärmed lönerna, minska företagsbeskattningen och desociala avgifterna. Mycket viktigt är det också, enligtde borgerliga partierna, att försämra de arbetsrättsligareglerna.