prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Det nor-diska samarbetet skall utgöra en plattform för initiativi frågor där länderna vill påverka den europeiskadagordningen.Det kan också förtjänas att nämnas att vid Nordis-ka rådets i i mars i årbehandlades de nordiska intressena inför - en konferens som vi vet pågår numed full intensitet.Det sista av de nyinrättade utskotten är närområ-desutskottet. I detta utskott behandlar man utveck-lingen i närområden: , och . Ett utbyggt samarbete medde baltiska staterna och nordvästra är ettviktigt bidrag till stabilitet och demokrati i vår region.Jag vill understryka att även om förutsättningarnaför det nordiska samarbetet har förändrats är fortfarande ett väldigt viktigt forum för svenskapolitiker. Här i har svenskadelegations kansli förts till internationellakansli. Detta markerar bandet mellan nordiska, euro-peiska och övriga internationella frågor. är endel av , och samarbetet på europeisk nivå stär-ker de nordiska länderna.Det finns en bred uppslutning bakom betänkandetom det nordiska samarbetet som vi nu behandlar. Tvåreservationer har fogats till betänkandet. Dessa hartidigare kommenterats.En reservation handlar om naturgassystem. Ut-skottet besvarar den med att det inte är lämpligt att taställning till detta , eftersom partiöverläggningarom den framtida energipolitiken snart skall inledas.De partier som står bakom den reservationen har dåett bra tillfälle att föra fram sina synpunkter på ener-gipolitiken.Den andra reservationen gällde samernas delta-gande i det nordiska samarbetet. Som harsagts stöder nu och ministerrådet sam-arbetet med samerna på olika sätt. Som vi hörde harsamerna observatörstatus i . När detgäller det krav på fullt medlemskap som har förtsfram har rådet så sent som vid den 46:e sessionen,med hänvisning till , beslutat attinte företa någon åtgärd i detta avseende. föreskriver att medlemmarskall vara ledamöter i ett lands eller ett självstyrtområdes folkrepresentation. Samerna uppfyller intedetta krav.Jag yrkar således bifall till utskottets hemställanoch avslag på de två reservationerna.Anf. 151 ()replikHerr talman! Jag vill ställa en fråga till med anledning av kommentarerna om sa-merna.Det är väl allmänt bekant att internatio-nellt driver frågor om ursprungsbefolkningars rättig-heter. Därför kan en lämplig fråga att ställa vara den-na:Finns det inte någon form av inkonsekvens i age-randet att på detta sätt förvägra samerna att delta fulltut i ?Anf. 152 () replikHerr talman! Denna fråga har utretts och diskute-rats under en mycket i ,jag nämnde diskuterades detta så sent somvid diskussionen i . Det finns partier även som företräder den uppfattning somkommer till uttryck här. Rådet har dock, mot bak-grund av de utredningar och analyser som har gjorts,inte varit berett att göra något annat ställningstagandeän att följa de nuvarande reglerna i Helsingforsavtalet.Enligt detta uppfyller inte samerna kraven. Det ärden enkla förklaringen till varför kravet på fullt med-lemskap inte har vunnit något gehör.Anf. 153 ()replikHerr talman! Jag tolkar det ändå som att det måstevara de suveräna staterna, dvs. medlemmarna i , som har möjlighet att göra en uttolkningav , och en eventuell förändring avdetta.Om det finns någon uttalad vilja från sidaså måste man alltså kunna driva frågan.Anf. 154 () replikHerr talman! Det är korrekt som säger. Skall det ske någon förändring måste med-lemsländerna vara beredda att göra de ändringar sombehövs för att åstadkomma det som kräver.Förutsättningarna för detta har dock inte funnits.Det har inte funnits något intresse av att vidta dessaåtgärder. Frågan har som sagt diskuterats vid åtskilli-ga tillfällen, men det har inte lett fram till någon för-ändring av Helsingforsavtalet.Anf. 155 () replikHerr talman! Betyder det inte något att det är enursprungsbefolkning som finns i tre av de nordiskaländerna? Det är inte fråga om någon minoritet somönskar något, utan det är faktiskt en ursprungsbefolk-ning, som vi värnar så mycket om. Det finns , vilketinte fanns , många organisationeroch speciellt ett nytt forum som arbetar hårt just förursprungsbefolkningars rättigheter. Visst skulle detvara möjligt att göra en ändring i stadgar och regler.Anf. 156 () replikHerr talman! Det är klart att man kan göra för-ändringar. Det är inget som hindrar det. Men efter allaanalyser och utredningar som har gjorts inom Nordis-ka rådets ram har det inte funnits någon majoritet föratt göra dessa förändringar. De partier som företräderen annan uppfattning får väl fortsätta att föra framdenna åsikt.Anf. 157 ()Fru talman! av nordiskt samar-bete är nu tiden inne för en genomgripande förändringav det traditionella nordiska samarbetet och en grund-lig analys av framtid. Att tre av Nor-dens länder nu är medlemmar i ger en ny dimen-sion till omprövningen.Flera beslut har också fattats och genomförts närdet gäller förändringar av organisa-tion och arbetssätt, vilket framgår av redogörelsen tillriksdagen från svenska delegation.Men, herr talman, det måste ständigt finnas en bered-skap att ompröva, effektivisera och anpassa det nor-diska samarbetets innehåll och former inom en vidareeuropeisk ram. Endast så kan det nordiska samarbetetbehålla sin politiska dynamik, aktualitet och slagkraft.För att uppnå detta vill vi moderater ge det nordis-ka samarbetet en helt ny dimension och ett helt nyttsätt att arbeta på. bör enligt närhets-principen enbart syssla med det som är relevant fördet nordiska samarbetet. Många Europafrågor, både inärområdet och inom EU, liksom många nationellafrågor, har en nordisk dimension. Därför bör de flestanationella parlamentariker och EU-parlamentarikerfrån de nordiska länderna involveras. Detta kan ske itre strukturer.För det första vill vi skapa ett . samlas Nordensledande parlamentariker och regeringsledamöterna bred diskussion om för centrala frågor.Viktiga frågor att diskutera är säkerhetspolitik, Euro-pafrågor, ekonomisk politik, miljöpolitik och andratunga nationella frågor.Kretsen av valbara bör utökas med de folkvaldaEU-parlamentarikerna. riksdag t.ex. kan dånominera partipolitiskt proportionellt bland såvälriksdagens ledamöter som svenska Europaparlamen-tariker.För det andra vill vi skapa ett samarbetsorgan förriksdagsledamöter. skall främja ettkontinuerligt samarbete mellan de nationella parla-menten. Detta kan ske genom att de traditionella ut-skotten i de olika nordiska parlamenten samarbetarmed varandra. Ordförandelandets utskott utövar ettaktivt ledarskap och ansvarar för den politiska agen-dan. har t.ex. det svenska socialutskottet ansvarför att aktualisera frågor och sammankalla till mötenmed motsvarande utskott i de andra länderna. Initiati-ven tas i de nationella utskotten, och frågorna beredsav dessa gemensamt. Förslag lämnas till rådets styrel-se för beslut i . Ordförandelandetsutskottskansli har det administrativa ansvaret församarbetet inom sitt område under ett år.För det tredje vill vi skapa ett samarbete med par-lamentariker från de baltiska länderna. Därför börparlamentariker från , och Litauenregelbundet inbjudas dels till årligasession, dels till relevanta utskottsmöten för att stärkasamarbetet mellan och de baltiska staterna.Vid behov kan en del av den årliga sessionen av ägnas åt en särskild baltisk samarbetsses-sion - men de baltiska parlamentarikerna skall varavälkomna att delta under hela mötet.De olika utskotten avgör om baltisk närvaro ärönskvärd vid ett visst sammanträde.De 87 valda ledamöterna i skallagera främst inom sina partigrupper och inte i natio-nella delegationer. Partigrupperna skall kunna initieraförslag som bereds av rådsstyrelsen. Rådsstyrelsenskall bestå av proportionellt valda företrädare förpartigrupperna. Alla medlemsländerna skall varaföreträdda i styrelsen. Rådsstyrelsen skall hantera dengemensamma administrationen och ekonomin, ochden skall också bära ansvaret för de organ som ärdirekt underställda Nordiska rådet.Herr talman! Jag har med detta förmedlat den vi-sion som vi moderater har om ett framtida nordisktsamarbete, ett samarbete som kan bli en angelägenhetför alla parlamentariker och inte enbart för vissa sär-skilt utvalda.Utrikesutskottet har också varit positivt till mångaav våra förslag men hänvisar till att man bör avvaktaerfarenheterna av den nya organisationen innan nyaförändringar görs.Men dessa reformer kan enligt vår mening endastses som ett första viktigt steg på vägen mot ett dyna-miskt, aktuellt och slagkraftigt nordiskt råd.Med denna motivering yrkar jag, herr talman, bi-fall till utrikesutskottets hemställan.Anf. 158 () replikHerr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till In-ger . Hon skissar på hur skullekunna se ut - ett nytt brett forum. Om manvill bredda detta till att omfatta även EU-parlamentariker och att även de baltiska länderna skallkomma in på något sätt, undrar jag vilka visionerModeraterna har när det gäller samernas möjligheter?Vi hörde inte ett ord om det. Finns det en tanke attäven samerna skall kunna få vara med i detta sam-manhang? Det vore intressant att höra.Anf. 159 () replikHerr talman! Det nordiska samarbetet bygger påsamarbete mellan parlamentariker valda av sina par-lamentariska församlingar i de olika länderna. Det villvi behålla. EU-parlamentarikerna är också valda avsina respektive länder, men i ett direkt val. Företrä-darna för samerna har ju faktiskt talerätt, vilket vi harsagt, och rätt att närvara vid olikasessioner. De har dock inte rätt att delta i voteringar.Jag tror att vi skall hålla fast vid att det är folkval-da parlamentariker från de nationella parlamentensom skall samarbeta. Jag tror säkert att det är nyttigtoch kan tillföra mycket om samernas frågor blir belys-ta i olika hänseenden. Men just nu är tiden inte mogenför det.Anf. 160 () replikHerr talman! Det innebär att samerna, trots att deutgör en relativt stor grupp i de nordiska länderna, intekommer att ha samma status som menaratt de baltiska staternas företrädare skall ha. MenarModeraterna att samerna fortfarande bara skall fålyssna och möjligen säga något, men andra skall varamed och fatta besluten även för dem?Anf. 161 () replikHerr talman! Samerna skulle mycket väl kunnaingå i den svenska delegationen. Samerna bor ju iSverige. Jag tror att samerna räknar sig som svenskar.De deltar i valen till det svenska parlamentet. Det äringenting som hindrar att samer på samma sätt somandra ingår som ledamöter från ett parti i den svenskadelegationen.Anf. 162 ()Herr talman! För har det nordiska samar-betet alltid varit mycket viktigt, och det är det fortfa-rande. Det har hänt mycket inom det nordiska samar-betet . Jag skall nämna någrasaker. diskuterar man utrikespolitik. Det var tabuså länge järnridån fanns. och är med-lemmar i EU. Det internationella samarbetet har ökatoerhört mycket. Det gäller naturligtvis samarbetetmed EU, , och övriga närområ-den.Både före och efter EU-medlemskapet fördes enintensiv debatt om vilken effekt detta skulle ha för detnordiska samarbetet. Jag hör till dem som då ansågoch som fortfarande anser att EU-medlemskapet påintet sätt behöver försvaga det nordiska samarbetet.Kanske förhåller det sig tvärtom.Internationalismen har också den effekten att detegna området förstärks. Det gäller även denegna samhörigheten med dem som har gemensammarötter, en gemensam kultur och en gemensam historia- som vi i ju har. Det beror väldigt mycket påoss själva, på hur vi agerar i det nordiska samarbetet.För mig och även för är det viktigt, det ärockså en självklarhet, att vi arbetar på ett sådant sättatt den nordiska identiteten stärks. Det som brukarkallas för den nordiska identiteten handlar väldigtmycket om folkligt samarbete och om samarbetemellan vänorter, skolklasser, organisationer, ja, alltsom tänkas kan. Det handlar om den folkliga kulturenoch om att ha en bred förankring i våra länder kringatt det nordiska är viktigt. Då kan också det nordiskasamarbetet utvecklas och stärkas, även närvi vidgar vyerna - vi är ju nu t.ex. med i EU. Jag äralldeles övertygad om att det är så. Med ett starktfolkligt stöd i botten finns det alla möjligheter attuppnå detta, men därmed inte sagt att det nordiskasamarbetet i skall vara likadant somdet alltid varit. Självklart skall det kunna förändras.Nu har ju mycket stora förändringar skett i Nor-diska rådets organisation. Jag vet inte om det är enoptimal lösning som man kommit fram till. Vi hadekanske en något annan åsikt i början, men är detbeslutat om de tre utskotten: , och närområdesutskottet.Jag hoppas att den nya organisationen snabbt fin-ner sina former, så att det blir sakfrågorna och deviktiga nordiska frågorna som man arbetar med istället för att man ägnar sig åt en ganska destruktivdebatt om formalia. Så har det ju varit under en tid.Det är alltså viktigt att komma ifrån det och att i stäl-let ägna sig åt det nordiska samarbetet.Vi i har ett särskilt ansvar för våra närom-råden, särskilt för . Det arbetet har pågått iflera år och är väldigt viktigt. Bl.a. har det tagit siguttryck i den gemensamma sessionen och den baltiska församlingen i Vilni-us. Det kan ändå ses som en milstolpe i det arbetet.Det finns oerhört mycket för oss att göra för att stödjaoch stärka våra baltiska grannar, inte minst när detgäller demokratiutvecklingen. Det är bara ett av allaområden. Det finns ju en mängd andra mycket viktigaområden.Någon tog upp frågan om naturgasprojektet, somju är omdiskuterat. Vi i ser saken så att det ärett gemensamt nordiskt projekt som diskuterats. Dethar funnits starka krav från och på enledning genom . Jag tycker att det är angelägetatt utreda detta för att se vilka konsekvenser det får.Det är svårt för oss i att säga att vi inte skallvara med och att vi inte vill att den här ledningen skallgå genom vårt land. Det skall alltså bli mycket intres-sant att se vad utredningen kommer fram till. När vivet konsekvenserna och hur det kommer att se ut fårvi ta ställning till om det här är ett projekt som skallgenomföras.Sedan några ord om samernas medlemskap. Nyli-gen fick samerna observatörsstatus i Nordiska rådet.Jag tycker att det nu är oerhört viktigt att utvärderahur detta har fungerat och vad samerna har fått ut avsin observatörsstatus. Alldeles särskilt angeläget ärdetta i den nya organisationen, som alltså ännu interiktigt funnit sina former. Det är viktigt att samernakallas till temamöten och att samerna är med i samar-betet. Man kan säga att det är litet mera lösligt äntidigare. Det är viktigt att samerna inte kommer ikläm i den utveckling som sker. Jag vill väldigtstarkt trycka på detta och är inte beredd att nu anslutamig till kravet på medlemskap. har intetagit ställning där ännu.Ett medlemskap skulle ju förutsätta ändringar iHelsingforsavtalet. Som sagts är alltså parla-mentariker från de olika länderna medlemmar. Per-sonligen tror jag ändå att samerna kommer att blifullvärdiga medlemmar. kommer vi tillden slutsatsen. Personligen tycker jag att det vore rätt.Hur det hela skall se ut kan jag däremot inte nu säga.Det här har ju utretts och det har diskuterats ganskamycket. Det har varit många funderingar kring hur ensådan representation i så fall skulle se ut, men det kanman väl återkomma till.Jag tror att tiden ändå arbetar för den här saken,men när det gäller medlemskap i blirdet i så fall en helt ny situation. Det är ju parlamenta-riker som sitter med där. Samerna är, till skillnad frånrepresentanterna för närområdena, icke parlamentari-ker i de nordiska länderna. Det är det som är skillna-den.Jag tillstyrker hemställan i betänkandet i dess hel-het.Anf. 163 ()Fru talman! Det finns en genuin värdegemenskap iNorden. De fem länderna och de tre självstyrandeområdena har ett aktivt samarbete på många nivåeroch i många former. Det som är unikt för detta sam-arbete är den djupt folkliga förankringen, som ger deten stark legitimitet. Nordisk samverkan har närmastblivit en självklar del av samhällslivet. Litet förenklatkan man säga att det finns ingenting som är så dispa-rat som och ingenting som är såsammanhållet. Traditionerna bildade under en stabil grundval, som underlättar detsamarbete som i regi har pågått isnart ett halvt sekel.Den snabba samhälleliga förändringen och detstarkt utbyggda internationella samarbetet långt utan-för innebär självfallet en ny situation. Ändå ärdet ingen tvekan om att nordiskt samarbete även iframtiden kommer att fylla en viktig funktion, intebara med tanke på den starka traditionen. Den geo-grafiska positionen och också den gemensammagrunden, kulturell aktivitet och politisk stabilitet,innebär att förutsättningarna för just nordiskt samar-bete är goda. Detta gäller oavsett förändringar avannat slag när det gäller politiska och internationellasamarbetspartner. Därtill kommer att det finns spe-ciellt "nordiska frågor" som varken europeiska ellerglobala samarbetsorgan vill eller kan hantera.En speciell situation har inträtt i och med att mer-parten av de nordiska medborgarna också är EU-medlemmar. Från att ha varit inom EU är detnumera av medborgare som tillhörEruopagemenskapen i formell mening. hargränsen mellan och blivit den längstaEU-gränsen. Det innebär att har en särskildposition när det gäller att hålla nordiskt samarbetelevande dels i egen position, dels i samarbete. I förstahand gäller det då EU.Vidare har vi en viktig roll att hävda när det gällerdetta med en smidigt fungerande gränstrafik somunderlättar enskilda människors vardag och som upp-rätthåller mellanfolkligt samarbete i de långa gräns-regionerna. Väl fungerande gränsrutiner är nödvändi-ga för såväl norska som svenska gränsregioner, somdessutom ofta har en infrastruktur av glesbygdskarak-tär.Fru talman! Det samarbete inom Nordiska rådetsram som genomgår en förnyelse och en moderni-sering, förhoppningsvis också en rationalisering, är ettsätt att anpassa sig till den nya situation som råder.Det nordiska samarbetet är inte ett alternativ utan endel av ett bredare europeiskt samarbete. Därför är detbetydelsefullt att sambanden mellan den nationella,den nordiska och den europeiska nivån stärks för attsäkerställa att varje sakfråga hanteras i rätt samman-hang och för att undvika dubbelarbete.Många motioner har väckts på teman som jagsammanfattningsvis har erinrat om. Utrikesutskottetför heller inte en polemik mot det. Tvärtom instäm-mer man i det allra mesta av goda tankegångar när detgäller förändringar och förbättringar. Det intryck manfår av utrikesutskottets betänkande nr 23 är närmastatt det är vänligt avvaktande.Det man skulle önska sig är att utskottet hade giviten del framstötar eller starkare support för att nå framtill det man säger sig vara anhängare av, nämligen ettutvecklat och starkt nordiskt samarbete. Utskottetnöjer sig med att, om inte alltid avstyrka, så göra vadsom är något ovanligt här i , nämligen att"besvara" motionerna med en vänlig skrivning.Jag tror för egen del, med den erfarenhet jag harfrån nordiskt samarbete och under 15år, att de nationella parlamenten behöver aktivera sigoch bli starkare, om nordiskt samarbete skall bli denförnyande kraft som vi behöver i ett starkt förändratsamhälle. Just därför att det är trångt på den politiskaarenan med samarbete på både längden och tvärenbehövs det en ökad rationalitet och starka samarbets-band då framtidens politik skall utformas, i detta fallutifrån en nordisk position.Fru talman! Beträffande fullt medlemskap för sa-merna i delar jag utskottets uppfatt-ning, att vi bör erinra oss att är ettparlamentens organ och att enskilt medlemskap måstegrundas på att vara ledamot av ett lands eller självsty-rande områdes folkrepresentation. Det hindrar inte kan pröva frågan i ett mera definitivt samman-hang när erfarenheter av observatörsstatus har vun-nits. Men det bör, precis som i sitt yttrande, anstå tills mer erfarenhet finns attredovisa.Jag har med det sagda pläderat för ett starkare en-gagemang i riksdag för att mera aktivt integ-rera det nordiska samarbetet med det arbete som be-drivs nationellt och det som bedrivs på europeisktplan. Annars får det inte den genomslagskraft som ettgott samarbete förtjänar.Begreppet "nordisk nytta" i vid mening borde gö-ras mer synligt i såväl regerings- som riksdagsarbete.Det är ingen tvekan om att det finns utrymme för ettstarkare engagemang för t.ex. de nordiska samar-betsministrarna. Jag uppskattar att vår nya samar-betsminister har funnit det ange-läget att vara med i debatten. Vi skall med intresselyssna på hennes om inte jungfrutal så första storadeklaration om nordiskt samarbete i denna kammarealldeles strax. När vi nu har en nytillträdd befatt-ningshavare som nordisk samarbetsminister skulle jagvilja säga att det i den nya situation som jag försöktteckna är mer angeläget än någonsin att arbetet akti-veras med de svenska förtecknen i den nordiska sam-verkan. Både politiska realiteter och praktisk rationali-tet kräver detta om det nordiska samarbetet skall gåstärkt in i det framtida arbetet.Fru talman! Det finns mängder av samarbetspro-jekt som med fördel skulle kunna motiveras ur bådeekonomisk och effektivitetssynpunkt. Det gäller inteminst på trafikområdet och den infrastrukturutbygg-nad som är på gång och som måste komma till stånd.Miljösamarbetet är ett annat område, men det krävermer än enbart förhoppningsfulla motioner och vänligutskottsbehandling. Jag tror, fru talman, att det är dagsför oss att likt pionjärer på nytt visaett långt mer aktivt engagemang än dagens. Då kan vitala om verklig nordisk nytta.Anf. 164 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag deltar i denna debatt inte som ar-betsmarknadsminister utan som nordisk samarbets-minister, det vill jag gärna ha sagt.Förra veckan besökte jag . Jag träffade dennorske samarbets- och arbetsmarknadsministern . Jag var i och talade med dennorska Nordiska rådet-delegationen. Jag fick ocksåstifta bekantskap med några av insti-tutioner i . Det fanns mycket att tala om. Vi dis-kuterade , , budget-frågor, språkförståelse och många andra saker. Gi-vetvis talade vi också om gemensamma arbetsmark-nadsfrågor.Hur går det med det nordiska samarbetet? och är inte medlemmar i , medanSverige, och har fullt upp med attformulera sin EU-politik. Blir inte det nordiska sam-arbetet lidande på grund av denna ganska radikaltändrade situation? Jag försäkrade dem, och jag villockså försäkra dem som har uttryckt funderingar i denriktningen i denna kammare, att så inte är fallet. Jagkunde berätta för dem i att när jag åtog migarbetet som nordisk samarbetsminister gjorde jag detmed det uttalade syftet att ge de nordiska frågorna enmer framträdande plats . Jag berättadeockså om den vikt som statsminister fäst vid norra och den roll som dennaregion kan komma att spela till följd av det förändradepolitiska läget i vårt närområde. Då tänker jag inteenbart på Östersjöstaterna, utan vi måste se hela norraEuropa som en helhet, inklusive , ochdelar av Ryssland.Vilka krav ställer då denna nya situation på Nor-diska rådets organisation och samarbetsformer? Re-geringen lämnade en proposition om ändringav den nordiska samarbetsöverenskommelsen, det s.k.Helsingforsavtalet. blev det möjligt för att genomföra de organisatoriska förändringarsom föreslagits i det reformarbete som statsministrar-na och presidium tog initiativ till inovember 1994.Reformgruppen, som sedan tillsattes, menar attnordiskt samarbete även kommer att fyllaen viktig funktion. Det officiella nordiska samarbetetmellan regeringar och parlament bör enligt rapportenföras vidare och fördjupas. Man understryker att vibehöver förnya, modernisera och rationalisera samar-betet som innehållet koncentreras. Vi måstevitalisera arbetsformerna och anpassa dem till den nyasituationen.Utvecklingen visar att det nordiska samarbetet inteär ett alternativ utan en del av ett bredare europeisktsamarbete.