prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Det är helt orealistiskt såvitt jag för-står att, om man verkligen strävar efter jämlikhet,försöka åstadkomma ett golv samtidigt.Jag vill också hålla med ; vi är alldelesöverens t.ex. om att det inte skall vara så att man heltkan utelämna en fristående skola till kommunalt god-tycke. Det är därför förslaget inte alls innehåller det.Det är därför det är så förvånande att höra upprört tala om detta förslag, eftersom detta intealls tillåts i det. Däremot har ju föreslagitatt kommunerna skall ha tillsyn. Det är intressant isammanhanget. Jag vill själv inte göra någon storaffär av det, men jag undrar om har ändratsig på den punkten eller om det fortfarande kräverkommunal tillsyn över friskolorna.Anf. 92 ():Herr talman! Mycket kan man säga om ekonomenNils , denne hedervärde socialdemokrat ochtillika ordförande i , mensärskilt nyliberal är han nog inte, ! , kommunalråd i Stock-holm, i och iMalmö för att ta några exempel är hedervärda social-demokratiska kommunalpolitiker som inte för ettögonblick tycker att friskolor är en styggelse. Jag trorinte att vi skall privatisera denna principiella debatt pådet viset. Det leder fel, i varje fall i storstäderna, därvi också har mest friskolor. I inte minst är denstörsta muslimska friskolan en alldeles fantastiskt braskola i en socialdemokratiskt ledd kommun. Jag träf-fade representanter för den , och de ärinte det minsta oroliga - för kommunalråden. De ärkanske litet mer oroliga för regeringen. Det är jagockså.Mitt samhällsengagemang, herr talman, har singrund i att jag anser att all väsentlig samhällsföränd-ring startar när människor genom praktiska handlingarförsöker förändra sina livsvillkor. Så har jag blivitfostrad i Hasselakollektivet som startade sinvård och behandling av unga missbrukare i närmasttotal konfrontation med myndigheterna som ansåg attdet inte behövdes någon sådan vård och behandling.Efter fyra var det bevisat att det behövdes, ochi dag är en av ledstjärnorna i dethär arbetet.På samma sätt har jag varit mycket aktiv i Eriksboi i ett självförvaltningsarbete där man sam-lade hyresgästerna till att själva ta ett större ansvar iett kooperativt arbete. Också detta motarbetades ochsades vara onödigt eftersom det redan fanns ett verk,en myndighet och en plan för detta. är det ett avde mest framgångsrika självförvaltningsförsöken.På samma sätt har det varit fullständigt naturligtför mig att engagera mig för friskolorna och för människor engagerar sig för att på olika vägarförbättra och bredda utbildningen.Jag anser därför att i princip behöver så stort ut-rymme som möjligt lämnas åt ett utökat lokalt ledar-skap i samhället. Oavsett om vi talar om företag,skolor, fackföreningar, folkrörelser eller myndigheterav olika slag är det det ökande lokala ledarskapet somgäller. Så byggdes starkt ,- med den oerhörda dynamiksom vi hade då - närmast totalt oreglerat. Detta sked-de oftast i hård konfrontation, visserligen, med dentidens feodala politiska och administrativa överbygg-nad, men man lade ändå grunden för det som sedanblev stabilitet och välstånd i vårt land.I dag försöker den gamla ordningens stabilitetåterigen att lägga locket på den oerhörda dynamik ochkreativitet som sprudlar runt om i landet, inte bara närdet gäller friskolor och offentliga skolor utan också iföretag, byaföreningar och allt vad man vill. Det loka-la ledarskapet kräver plats, tränger fram och krymperdärmed utrymmet för den gamla sortens centralstyr-ning. Därmed har vi som folkvalda att ta ställning klassisk intressekonflikt. Vi kommer inte undandetta. Vi har att välja mellan två ordningar. Vi har dengamla ordningen vars goda kvaliteter - jag vill un-derstryka detta - vi känner väl . Dethar ju gått bra. Det har varit i huvudsak bra för med-borgarna. Och så har vi den nya ordningen som viännu inte känner och som därför skrämmer.Regeringen har tagit ställning på många andra om-råden. Exempelvis agerar man nu och har lagt förslagom en ökad lokal arbetsrätt som ger mer makt tilllokala fackföreningsledare och de lokala arbetsgivar-na, förslag om regionalisering och förslag om merlokal arbetsmarknadspolitik. Detta är några exempelpå att regeringen är på väg åt ett visst håll, undersnirkel och snorkel måhända, men ändå på väg. I denhär frågan däremot tycker jag att regeringen tyvärr taralldeles för stor hänsyn till det gamla monopolet ochdärför hamnar helt fel.Jag anser, har agiterat för och på olika sätt striditför att borde ha låtit den tidigare ordningenvara i åtminstone fem till till. Jag anser nämli-gen att slutmålet bör vara att friskolorna skall ingå iden kommunala självstyrelsen. På det viset blir detfullständigt naturligt. Men kommunerna måste ges tidatt ändra sina rutiner och sin bokföring för att dettaskall kunna genomföras. Vi skall inte bygga upp nå-gon stor konflikt mellan kommunerna och medbor-garna, för kommunen är sina medborgare och ingen-ting annat. Kommunen är sina medborgare, och allde-les självfallet är det så att om ett antal medborgare villvälja att gå i en eller annan skola är det det som gäl-ler. Det handlar för den kommunala apparaten om attanpassa sitt bokförings- och redovisningssystem tilldet. Många kommuner har hunnit ganska långt i det,och det innebär inga större problem.Regeringens ambition som kommer fram i det härbetänkandet är för luddig för mig. Det är luddigaskrivningar om insyn. Det är luddiga skrivningar omnegativa effekter. Det är ett osäkert läge. Detta kanklart tolkas så att vi är på väg in i ett system med ökadkontroll av hur man kommer fram till utbildningsre-sultat i stället för att mäta utbildningens resultat, somju måste vara det enda intressanta. Vårt land behöversom jag ser det tio tusentals människor som på mäng-der av områden försöker förbättra sina resultat. Det ärju det det handlar om, och inte en kontrollapparat somskall gå in och se hur arbetet bedrivs.Jag läser den här propositionen och det här betän-kandet med så välvilliga ögon som möjligt. Det harinte varit en alldeles lätt process att bestämma sig föratt gå upp och agera på det sätt som jag gör. Men jagmenar att man borde ha betonat och uppmuntrat ut-vecklingskraften mycket mer i stället för att som nubetona kontrollen och regleringen av något som inteär färdigt att regleras. Först måste den nya verklighe-ten på allvar tränga fram innan man anstränger sig föratt hitta en ny reglering.Huvudfrågan handlar inte heller om pengar, somjag ser det. På de mycket höga nivåer som vi talar omi finns det alldeles utmärkta förutsättningar attbedriva alldeles utmärkta skolor på av ge-nomsnittskostnaden. Det vet jag. är jagpå sådana skolor. Men det handlar om att de vuxna iskolan får vara beredda att arbeta litet mer och attsläppa loss sin pedagogiska personlighet. Det handlarom att ungarna måste tränas till mer ansvar, och dethandlar om att föräldrarna får vara beredda att ta påsig vissa praktiska aktiviteter. Det är inga problem.Huvudfrågan är inte ekonomisk. Huvudfrågan är istället att ge dessa skolledare, lärare, entreprenörer,kreativa människor och föräldrar större frihet ochuppmuntran. De skall ha frihet under ansvar.Mot denna bakgrund, herr talman, kan jag omöj-ligt stödja majoritetens förslag. Jag kan inte hellerstödja någon av reservationerna. Jag har läst reserva-tion 8 ordentligt, men jag tycker att det även i denfinns en otydlighet när det gäller avgifter. Jag kommerdärför att avstå från att rösta och trycka på den gulaknappen i alla omröstningar och fortsätta att agiteraför en annan politik.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är trevligt att Wi-dar har gått upp i talarstolen och fört den-na litet ovanliga ideologiska debatt. Den är litet udda isammanhanget. Han sade att jag litet orättvist hadebeskyllt för att vara nyliberal. Jag vetockså att han brukar presentera sig som socialdemo-krat. Men när jag talade om detta tänkte jag på deargument som han har fört fram i tidningar och annatoch som är nyliberala, dvs. att de fristående skolornaskall ses som företag på den fria marknaden. Hansälsklingsliknelse är den som gäller och ,alltså parallellen till friskolorna och kommunerna.Den innebär att konkurrenten skall hållas utanför ochatt det inte på något sätt skall tas hänsyn till konkur-renten. Senast jag debatterade med honom tog hanupp det förslag som han vill ha, nämligen en statligskolpeng. Det sammanföll på alla punkter med detförslag som finns att läsa i budget ,alltså den statliga skolpeng som harföreslagit. Det var skälen till att jag sade detta omNils Lundgren.Jag måste säga att ni antagligen har roligt påFriskolornas riksförbund, eftersom ingenting är sigriktigt likt med socialdemokrater som och med förrepolitiske sekreterare som kanslichef. Det är antagligenväldigt roliga debatter på det förbundet.Jag skulle vilja få krav litet merpreciserade för att det skall bli riktigt intressant. Hansäger att utbildningsresultaten skall mätas. Man skallinte tala om hur undervisningen skall gå till utan detskall mätas. Hur ställer sig till t.ex.insynen? Tycker att det är bra attkommunen har en insyn, eller hur skall mätningarnaske? Skall utvärderingarna vara obligatoriska eller hurär det tänkt? Accepterar dessa delari förslaget? Det är en konkret fråga. Sedan tycker jagatt överdriver själva kontrollappara-ten. Den är ju inte särskilt utformad i det här försla-get. Och problemet med har ju varit inte har skött tillsynen snarare än att man harvarit för noggrann med detta uppdrag.Anf. 94 () replik:Herr talman! För det första oroar och skrämmerkontrollapparater som inte är tydligt formulerade migmer än sådana som är tydligt uttalade. För det andratycker jag att kontrollen skall vara mycket starkareoch tydligare när det gäller två väsentliga områdendär vi fallerar inte bara när det gäller friskolor.Det handlar först och främst om att kontrollen avden som begär att få starta skola måste vara bättre . Som jag ser det bör det ingå vandelsprövningoch annat. De allra flesta friskolor är alldeles utmärk-ta. Det finns en del onödiga som har släppts in påarenan och som lurar föräldrar, och det finns risk föratt de är ute efter att lura till sig skattepengar. Fördetta bör man ha en bättre kontrollapparat. Man böröver huvud taget ha en bättre kontroll av hur skolorstartas och hur de skall ledas.Det andra som vi måste ha en bättre kontroll överär utbildningens resultat, dvs. hur barnen klarar sigmed de kunskaper och de sociala färdigheter som devuxna på skolan ger dem. I det sammanhanget förmo-dar jag att vi bör fundera på examen och ökad kon-troll.Jag kan för berätta att vi förmodli-gen har lika roligt på möten somni hade på möten innanni stelnade till.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag kan tala om för vi fortfarande har mycket roligt i . Menjag kommer gärna på besök till Friskolornas riksför-bund också.Jag tycker att det som nu tar uppär frågor som är intressanta, och man skall i fortsätt-ningen diskutera hur detta skall se ut. Det är natur-ligtvis inte utformat i detalj. Det vore oärligt att sägaatt vi har ett bra system som är detaljutformat t.ex. förkontroll av vandel vid ansökningstillfället. Det skallbli intressant att få vara med och diskutera det i fort-sättningen. Det har inte gjorts inför detta förslag. Jagnöjer mig med detta och hoppas att debatten fortsät-ter. Jag tycker inte att avståndstagandet har varit sådrastiskt.Anf. 96 (m):Herr talman! Jag hade inte tänkt begära ordet idenna debatt även om jag har varit en intresseradlyssnare. Men när debatten börjar spåra ur fullständigttycker jag ändå att det finns anledning att påpeka det.Jag tycker först och främst att skall beFriskolornas riksförbund om ursäkt därför att hanbeskyller människor som har engagerat sig för enbättre utbildning i vårt land för att vara nyliberaler.Han använder ordet som ett skällsord. Jag råkar vetaatt det finns människor och ganska många olika parti-er som arbetar inom . Väldigtmånga av dem har arbetarrörelsens grundvärderingarsom bas för sitt politiska agerande. När man gör den-na typ av nidbilder och stämplar människor agerarman ungefär som ett stort parti brukar behandla demänniskor som tänker litet annorlunda. Jag hade öns-kat att den här yngsta parti hade förmåttsstå för något mer av förnyelse än vad som har visats idenna fråga.Anledningen till att jag begärde ordet var att Gun-nar i ett inlägg tog upp en artikel som jagtillsammans med några andra skrev när utredningenom friskolorna presenterade sitt förslag. Jag har inteartikeln med mig till kammaren, så jag har inte kunnatläsa den igen. Men det som hade retat upp GunnarGoude var att jag skrev att det handlade om en kom-munalisering av friskolorna. , det är påföljande sätt:Det förslag som står bakomhandlar om att kommunens möjligheter att avgöra omen friskola skall godkännas eller inte ökar. har i debatten talat om friskolorna som en delav det lokala skolväsendet, vilket jag till stor del kaninstämma i. Hon har också talat om det val som mangör när man väljer mellan fristående och offentligaskolor som ett val som skall vara likvärdigt. De fristå-ende skolorna skall vara litet mer lika de offentliga.Det får inte vara så stora skillnader. Då hamnar manväldigt nära en situation där man kan använda be-greppet björnkram, om känner till det.Det innebär att man nästan kväver den som man om-huldar. Det är precis det som är risken med de förslagsom nu läggs fram. Det talas om insyn.Vad det handlar om är ju att kommunerna ges ökadebefogenheter att granska sina konkurrenter, de kon-kurrenter som dessutom är beroende av kommunensvälvilja eftersom kommunen bestämmer bidragetsstorlek. Om en verksamhet granskas av, om skolansexistens är beroende av och om den ekonomiskaverkligheten i en skola avgörs av kommunens skolsty-relse eller motsvarande, då ligger man mycket nära enkommunalisering. Jag står fullt ut för vad jag skrev iden artikeln, eftersom det är precis på det sättet somjag uppfattar detta förslag. Det är många som oroarsig över förslaget av det skälet, många små grönaskolor runt om i landet. Det finns människor frånolika partier med olika politiska värderingar somt.o.m. har kämpat mot lokala politiker för att derasskola skall leva.Jag kommer från . Vi har en friskola iTännäs. Den finns där inte därför att befolkningen iTännäs röstar på eller nyliberalerna, omnu sådana finns där. Den finns där därför att byalagethar samlat sig kring tron på skolan mitt i byn, trots attkommunen inte anser att man har råd eller lust attdriva den skolan.Det är de här små människorna som kommer attdrabbas av det beslut som och Socialde-mokraterna är beredda att fatta . Man skall veta att detta är en folkrörelse som harstor kraft och stort engagemang. Jag är övertygad omatt debatten kommer att fortsätta. Vi är många somnoga kommer att följa upp den.Till sist skulle jag vilja säga några ord till GunnarGoude. Det här förslaget, som snart skall gåtill beslut om, innebär enligt er så mycket positivt.Gunnar sitter som kommunfullmäktigeledamoti kommun. Kommunpolitiker skall man tropå, det har jag fått lära mig i debatten. Är GunnarGoude beredd att lova här och att man i Uppsalakommer att se till att de fristående skolorna behandlaslikvärdigt med de kommunala? Jag råkar nämligenveta att det finns bra friskolor i som inte ensfår sina kostnader täckta genom de bidrag som de får . Det är väl sådant som nu i kraftav den här reformen kommer att ändra på. Det skallbli spännande att se vad som händer just i Uppsalakommun de närmaste månaderna.Anf. 97 ():Herr talman! börjar känna vissdragningskraft till talarstolen när de ideologiska skill-naderna börjar komma fram, och det tycker jag är bra.Det finns två väldigt olika ideologiska bakgrundertill varför man skall stödja friskolorna. Den nyliberalaär en - jag vet inte vilket ord jag skall använda för attdet inte skall vara något förolämpande i det. Jag kän-ner många trevliga och bra nyliberaler. Men nylibera-lerna står alltså för en fri marknad där marknadskraf-terna skall få vara den drivande kraften för utveck-lingen. Här handlar det om skolorna. Man talar omkommunen som konkurrent i stället för att som WidarAndersson ha klart för sig att kommun betyder ge-menskap.I accepterar vi inte detta. Något på-hopp på är det inte fråga om.Däremot är det fråga om en blygsam anmärkning motden information som har gått ut från det förbundet,som jag tror är vilselett av politiker som har slarvatmed sanningen när det gäller att beskriva förslagetoch informera medlemmarna i förbundet. Man fårbara beskrivningen av en ideologisk grund förfriskolorna. Ingen skall tro att meddelanden från detförbundet går ut utan beskrivning av varför Miljöpar-tiet värnar friskolorna.Det är alldeles riktigt att det finns många ute ifriskolorna som känner sig främmande inför sitt för-bund. Det är en av olyckorna med den här kampanjen.Det kommer antagligen att ta rätt att återställaförtroendet för , det endaförbund som friskolorna har och som vi har saknatlänge. Jag har själv varit friskollärare ochjobbat på en ungdomsskola i fem, kan det här utanoch innan och vet hur väl förbundet behövs. Men detfår inte profilera sig hårt i politiska frågor utan skallvara neutralt för att alla skall kunna känna sig trygga isitt förbund.Anf. 98 (m):Herr talman! Jag utgår från att debatten mellanGunnar och kommeratt fortsätta.Jag vill gärna säga att jag inte anser mig vara nyli-beral utan konservativ i ordets absolut bästa bemär-kelse, nämligen i den meningen att jag anser att manvid politiska beslut skall dra nytta av erfarenheterna.Och erfarenheten i svensk utbildningspolitik visar attom man vill värna rätten att välja skola och se till attfristående skolor kan växa och leva, behövs det ga-rantier på nationell nivå. Annars blir rätten något somär beroende av i vilken kommun man har turen att boi.Anf. 99 ():Herr talman! Det handlar inte bara om ens rätt,utan om tvås rätt. Hur är det med de kommunala sko-lorna? Hur är det med kommunala glesbygdsskolor?Det finns fler sådana än fristående.Alla skolor skall ha samma rätt. Vi i Miljöpartietvärderar skolorna oavsett huvudman lika. Låt oss sägaett en fristående skola skulle vilja starta i en norr-ländsk glesbygdskommun, i en ort som ligger relativtnära två tre kommunala glesbygdsskolor och detskulle få till effekt att kommunen inte orkar med dethela utan blir tvungen att lägga ner glesbygdsskolor-na. Skall då säga ja till det därför att detskall vara fri etableringsrätt utan hänsyn till eleverna ide kommunala skolorna? Vi tycker inte det i Miljö-partiet. Vi tror att det ligger en risk i att släppa dekrafterna lösa. Man bör se till det rätta för eleverna idet fallet.Anf. 100 (m):Herr talman! Sanningens minut är tydligen nära,eftersom vi nu får veta vad som gäller, nämligen attom kommunfullmäktige i t.ex. anser atttännäsborna varken kan eller borde driva skola, dåskall de inte heller få göra det. Tack vare den reformvi har haft har invånarna där från alla partier kunnatstarta och driva en skola av god kvalitet. Och faktiskthar kommunen inte gått över styr ekonomiskt, utant.o.m. klarat sig ovanligt bra för att vara en Norr-landskommun. Det är erfarenheten, och det är denerfarenheten ni miljöpartister inte vill ta till vara införfortsättningen.Anf. 101 ():Herr talman! är det dessbättre så att det inte ärkommunen som har beslutsrätt. Vi har just konstateratatt enligt förslaget har kommunen, i stället för dennidbild som ni har spridit, ingen beslutsrätt i frågan.Det är alltså som neutral myndighet somhar att fatta beslutet i frågan. Skulle inte friskolanvara nöjd med beslutet har man full överklaganderätt isvensk domstol. Närmare en neutral behandling trorjag inte man kan komma i det här landet. Jag tyckeratt den är fullt tillfredsställande. Det handlar inte allsom att lämna utrymme för några kommunala över-grepp enligt lagstiftningen.Låt oss då försöka att tillsammans genomföra dethär på ett sätt som gör att riskerna för skador blir såsmå som möjligt med tanke på de missuppfattningarsom nu finns ute i landet om vad förslaget innebär.Jag ser gärna att de borgerliga partierna ställer uppoch arbetar positivt i denna fråga. Det vore välgöran-de.Anf. 102 (m):Herr talman! skall ta hänsyn till omkommunen tycker att det är dyrt eller organisatorisktbesvärligt. Där hade fel.Jag förstår att vädjar till oss alla attförsöka minimera riskerna och skadorna med detförslag ni nu är beredda att driva igenom.Anf. 103 ():Herr talman! Jag har svårt att förstå på vilkenpunkt jag hade fel. Jag säger att kommunen inte harnågon beslutanderätt. däremot har att tahänsyn till vad som händer med eleverna i det kom-munala skolväsendet som helhet på lång sikt för attundvika negativa effekter. Där skiljer vi oss åt, det äralldeles riktigt.Jag tycker att förslaget är bra. tyckeratt det är ett dåligt förslag, och längre än så kommervi tydligen inte i det här läget.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU5 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgetenför /96Mom. 1 (tidigareläggning av offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp, mp, kd)Votering:160 för utskottet109 för res. 17 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 16 c, 9 vFör res. 1: 62 m, 20 fp, 1 v, 14 mp, 12 kdAvstod: 1 s, 6 vFrånvarande: 25 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 v, 4 mp, 3 kdMom. 2 (stimulansersättning)1. utskottet2. 3 (v)Votering:165 för utskottet20 för res. 3100 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 7 m, 18 c, 1 fpFör res. 3: 3 fp, 17 vAvstod: 58 m, 1 c, 16 fp, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 c, 6 fp, 5 v, 5 mp, 3 kdKarin Falkmer (m) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja. () anmälde att hon avsett att avstå från attrösta men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbets-lösa inom de allmänna försäkringskassorna)Kammaren biföll utskottets hemställan.AU3 konvention och rekommendation omdeltidsarbeteMom. 1 (konvention och rekommendation omdeltidsarbete)1. utskottet2. 1 (v)Votering:258 för utskottet17 för res. 114 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 20 c, 20 fp, 12 kdFör res. 1: 17 vAvstod: 14 mpFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdUbU4 Fristående skolor m.m.Mom. 1 (skolans värdegrund)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:188 för utskottet99 för res. 12 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 20 c, 17 v, 14 mpFör res. 1: 67 m, 20 fp, 12 kdAvstod: 2 sFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdMom. 2 (kravet att fristående skolor skall vara öppnaför alla)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kd)Votering:168 för utskottet119 för res. 22 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 17 v, 14 mpFör res. 2: 67 m, 20 c, 20 fp, 12 kdAvstod: 2 sFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdMom. 6 (bidrag till fristående skolor på grundskoleni-vå)1. utskottet2. 8 (m, c, fp, kd)Votering:168 för utskottet119 för res. 82 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 17 v, 14 mpFör res. 8: 67 m, 20 c, 20 fp, 12 kdAvstod: 2 sFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdMom. 14 (uppföljning och utvärdering av friståendeskolor)1. utskottet2. 16 (m, c, fp, kd)Votering:168 för utskottet118 för res. 163 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 17 v, 14 mpFör res.