prot · GK0922 · 1996-10-31 00:00:00 — Först skall jag svara på Hans Sten-bergs påpekande om . Jag skall barahelt sakligt notera att utlåtandegällde ett förhandsbesked, ett s.k. icke-ingripandebesked. Det var väldigt vitt hållet, och det är det manhar slagit ned på från sida.Det är inget konstigt i, som jag har sagt,att man försöker reda ut begreppen och skapa klarhet ikonkurrenslagen. Men jag tycker inte att man skall gåtill och försöka ändra ett befintligt förfa-rande innan domstolsprövningen är klar. Men dendebatten kan vi återkomma till när betän-kandet i fråga kommer upp till behandling i kamma-ren.När det gäller samarbetet mellan , , hoppas jag att vi efter denna debatt kanenas, att vi får ett samarbete och att man lämnar ut deuppgifter som behövs.De är starkt förtroendeingivande myndigheter, dekanske främsta som vi har på det här området. Då ärdet naturligt att man skall kunna få full insyn. Det ärbeklämmande att man trots att man använder justRiksrevisionsverket och revisionsfirman inte kan få riktigt all den information manbehöver för att kunna göra en bra prövning av omPosten bryter mot lagen eller har rätt i behandlingenav konkurrenslagstiftningen.Post- och upphandlingar kan ocksåbli aktuella. Jag tycker inte att det är en affärshemlig-het om Posten förlorar pengar på viss glesbygdsdistri-bution eller ej. Man borde kunna belägga det medkommersiell sekretess och reda ut för revisorerna omså är fallet.Om man förlorar pengar är det självklart att manmåste göra en upphandling, men om man inte förlorarpengar, vilket berörda personer vid ett flertal tillfällenpersonligen har sagt till mig, borde man kunna verifi-era detta och lägga det åt sidan.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror det är angeläget att framhållaatt det finns en part i den här diskussionen som vi lättglömmer bort. Det är de personer, småföretag och förden delen också större företag som är oerhört beroen-de av att vi har en fungerande postverksamhet överallt i vårt land - en postverksamhet som man medförtroende kan använda till rimliga priser.Jag menar att det ligger i regeringens men också iriksdagens gemensamma intresse att se till att vi på enöppen postmarknad med ny teknologi i ett globaltsamhälle också klarar postverksamheten i västraVärmland eller inland. Det är, åtminstoneför mig som socialdemokratisk kommunikationsminis-ter, den grundläggande principen för postverksamhe-ten.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:18 om pa-lestiniernaAnf. 40 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omSveriges agerande med anledning av krisen ifredsprocessen i samt om hur Sverigeutformar stödet till utvecklingen av det palestinskasamhället.Pär-Axel beskriver sina upplevelser avde våldsamma upploppen och protesterna på Väst-banken och i . Dessa pro-tester hade primärt sin grund i avsaknad av framsteg ifredsprocessen. Stämmningarna på den palestinskasidan hade provocerats av den israeliska regeringenspolitik, främst vad gäller bosättningar, ochJerusalem.Redan före urladdningen ut-tryckte i kontak-ter med oro över utvecklingen. Med anledningav händelserna på de palestinska områdena pekadeutrikesministern i ett uttalande påatt kan bryta upptrappningen av våldgenom att fullfölja åtagandena i interimsöverens-kommelsen.Pär-Axel frågar vidare om det svenskaagerandet inom FN och EU.Den fredsprocess som initierades liggerutanför FN:s ram. Processens huvudsteg och tidtabellstakades ut i den principdeklaration som parternaundertecknade . I den interna-tionella struktur som stöder fredsprocessens spelar FNen underordnad roll, med undantag för UNSCO, FN:ssärskilda samordnare för de ockuperade områdena.Sverige deltar aktivt inom EU för att utforma engemensam utrikespolitik, bl.a. vad gäller Mellanös-tern. , i vilketjag själv deltog, antog en deklaration om fredsproces-sen med ett klart budskap till parterna att uppfyllaingångna avtal, att visa återhållsamhet samt att säker-het endast skapas genom samarbete.Deklarationen uppmanade att genom kon-kreta åtgärder uppfylla sina förpliktelser och leva upptill sitt uttalade åtagande att fortsätta fredsprocessen.Vid samma möte beslutade EU att stödja den pales-tinska myndigheten, som befinner sig i akut ekono-misk kris, med 20 miljoner ecu.Vid i början av inneva-rande vecka enades man om att utse ett sändebud föratt följa fredsprocessen. Den anseratt detta är ett bra beslut som är ägnat att främja EU:sdialog med parterna.Pär-Axel berör också biståndet till pa-lestinierna. Det är en mycket relevant aspekt.Fredsprocessen bygger ju på ett samarbete mellanIsrael, palestinierna samt det internationella samfun-det. Det internationella ekonomiska och politiskastödet till fredsprocessen är en central del av dettasamarbete.Den israeliska av säkerhetsskäl motiverade politi-ken att spärra av de palestinska områdena från Israeloch från varandra undergräver mycket snabbt förut-sättningarna för en fungerande palestinsk ekonomi.Det internationella biståndet till palestinierna kan intekompensera för de avsevärda kostnader de israeliskaavspärrningarna innebär för den palestinska samhälls-ekonomin. Dessa kostnader kan uppgå till så mycketsom per dag. Biståndssatsning-arna sker i ett sådant läge i ett mycket ogynnsamtklimat.Vad gäller det svenska biståndet till de palestinskaområdena på och i uppgår bud-getramen till 180 miljoner /96. Därtill kom-mer projekt och andra insatser som finansieras urandra anslagsposter, t.ex. för näringslivssamarbeteoch krediter.Biståndet är inriktat på områden av betydelse försåväl omedelbara som långsiktiga behov. Mycketkortfattat består biståndet av följande delar:Budgetstöd kanaliserat genom Världsbanken.Sysselsättningsskapande åtgärder, där Sverigesamordnar en lokal arbetsgrupp med deltagandeav FN-organ och andra givare.Barnens situation, där stöd lämnas genom Unicefoch till den palestinska myndigheten för att ge-nomföra den palestinska handlingsplanen för bar-nens skydd och rättigheter.Förvaltningsbistånd.Infrastruktur, bl.a. avlopps- och dagvattenprojekt.Fem svenska företag har lämnat anbudpå detta projekt.Hälsovård.Demokrati och mänskliga rättigheter.Kultur och medier.I sammanhanget kan även noteras att en ansenligdel av de svenska bidragen till FN:s hjälporganisationför palestinaflyktingar, för dethär året, används till förmån för flyktingar på Väst-banken och i Gaza.Stödet till de lokala enskilda organisationerna ären fråga som främst rör hur SIDA utformar och kana-liserar det svenska biståndet. På SIDA är man välmedveten om den betydelsefulla roll som de pales-tinska enskilda organisationerna spelar, inte minst föratt främja respekten för de mänskliga rättigheternaoch bidra till uppbyggnaden av ett aktivt civilt sam-hälle på demokratisk grund.Anf. 41 ():Fru talman! Jag skrev den här interpellationen iöstra efter en intensiv och nedslående dagpå . Det är nu.Vi hade mött många organisationer och ideellt ar-betande palestinier. De hade erbjuditinformation och kunskap om det då extremt tillstäng-da läget efter konflikterna i början av september.Vägspärrar och höjd israelisk beredskap med tankarutanför Nãbulus hade gjort den palestinska oron del av vår egen.Jag vill tacka statsrådet för svaren. Jag höratt ministern hyser samma oro som många andra.Den 20 januari var jag en av flera hundra deltaga-re i EU:s observatörsstyrka i samband med det pales-tinska valet. Även om inte heller då hadeinneburit någon reell förändring för det palestinskafolket, fanns det en anda av förhoppning. Fastänfredsprocessen inneburit fler stängda gränser, flervägspärrar, mer trakasserier och fortsatt bosättnings-politik, växte då en dröm i det palestinska samhället.Unga och äldre som vi mötte talade om sin framtids-tro och om glädjen över att varaefterfrågade för att avge sina röster.Nu, , var förhoppningarna gru-sade och hoppet flämtade svagt. På sjukhuset i Ramal-lah låg skottskadade palestinier, unga och äldre. Förläkarna var det uppenbart att nya direktiv gällde förde israeliska soldaterna. Man hade skjutit för att döda.Skottskadorna fanns i huvudet och i bröstet. Då heli-kopter sattes in över demonstranterna hade man förförsta gången också människor som var skadade, oftatill döds, ovanifrån. En läkare besköts och träffadesunder sin läkarinsats. En sjukvårdare sköts då han baren bår. Detta visar ett kusligt förakt för människor.Enligt uppgifter i medierna var det som sagt tydligt nu sköt för att döda.Mot denna bakgrund, som är välkänd för alla, ärdet möjligen litet oroande att inte tydli-gare kan beskriva eller se FN:s roll i sammanhanget.Självfallet är det korrekt att fredsprocessen nu skerutanför FN:s ram. Men FN måste väl anses vara bun-det vid de resolutioner och konventioner som tydligtunderkänner politik, som strider mot folkrät-ten. roll i säkerhetsrådet borde väl i dettasammanhang kunna innebära särskilda utmaningar iutvecklandet av en ökad press för att skapa en lösningpå detta nu så urgamla problem.Den israeliska bosättningspolitiken, som tagitny fart, är nämligen ett brott mot vad som gäller fören ockuperad nation gentemot det ockuperade områ-det. I ett TT-telegram i går berättades att Netanyahusregering nu fördubblar de ekonomiska insatserna förexpansion av bosättningar på . Vi talar nuom 140 000 bosättare på 145 olika platser i de pales-tinska områdena. De kräver ny mark, nya vägar, ex-propriation av palestinska ägor och mycket annat.Därför är det naturligtvis angeläget att i sä-kerhetsrådet utvecklar FN:s arbete och insatser i den-na fråga.Anf. 42 SKÅNBERG (kd):Fru talman! efterlyser i sin in-terpellation ett ökat tryck på . Förvisso har Israelen viktig del i konflikten. Där övergrepp från israelisksida sker och kan bevisas skall de naturligtvis fördö-mas. Men jag menar att interpellationen, och ävensvaret, inte sätter trycket där det först och främst börsättas - nämligen på och en presskonferens deklareradepremiärminister att å sin sida varitberett att underteckna den framförhandlade överens-kommelsen om staden i ett par veckors tid.Han deklarerade att det nu enbart i ett fåtal frågoråterstod delade meningar, men att de palestinskaförhandlarna uppenbarligen inte fått klartecken avYassir att underteckna överenskommelsen omHebron. Man får alltså det bestämda intrycket attArafats Europatur nu enbart går ut på att förhala för-handlingarna till dess presidentvalet i har avlöpt.Det är alltså enligt min mening inte som behö-ver ökat tryck för att Hebronfrågan skall lösas, utandet är som behöver en uppmaning att ge klar-tecken till sina förhandlare.Pierre sade i ett pressmeddelande den 5oktober att måste avstå från åtgärder som sabo-terar . Jag efterlyser för balansens skulluttalanden från statsrådet om att PLO måste avstå frånåtgärder som saboterar . Trots att PLO iOsloavtalet har förbundit sig att avstå från våldspå-tryckningar och att bekämpa terrorism har Arafatupprepade gånger offentligt uppmanat till Jihad, he-ligt krig, mot . Han har prisat terrorister somt.ex. , mer känd som "ingenjören".Voice of återgav hur Arafatdagen innan hade bemött klagomål från arabiskastyresmän i över de judiska bosättarna därmed att bryskt tillrättavisa dem med orden: "Vad nudå? Har stenarna tagit slut för er i ?" rapporterar hur Arafathetsat palestinier att bekämpa med "alla till-gängliga medel". Tidningen rapporterar den 4oktober om hur inför de palestinska styrkorna iGaza sagt följande om dessa: "De ska strida för ,och de kommer att döda och bli dödade. ärvårt land och vår huvudstad. "Fru talman! Det allra mest allvarliga är ändå attPLO inte ändrat sina grundsatser, där man förnekarstaten rätt att existera. fattadePNC beslutet att ge PNC:s lagutskott rätt att ändraPLO:s grundsatser. Detta skulle göras inom sex må-nader, men det har ännu inte gjorts. Enligt Osloavtaletskulle PLO ändra sina grundsatser i detta avseendesenast . Men som sagt; det har integjorts.Enligt skulle palestinierna överlämnamisstänkta terrorister till . Det har de inte hellergjort. I stället har flera terrorister anställts av denpalestinska polisen. Också på flera andra punkter harpalestinierna brutit , t.ex. när det gälleråtagandet att avväpna paramilitära band och beslagtaillegala vapen m.m.Med en sådan förhandlingspartner är det begrip-ligt om vill trygga sin säkerhet. Därför börPierre uppmana palestinierna att hålla sig tillOsloavtalet.Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! Det är självklart att den tragiska följe-tong för det internationella samfundet som konflikteni utgör också fortsatt kommer att enga-gera oss mycket kraftfullt. Regeringen kommer i di-rekta kontakter med de israeliska och palestinskamyndigheterna - jag avser att resa dit om ett parveckor - inom EU:s ram, inom Barcelonaprocessensram, inom FN:s ram, under den konferens som skalläga rum i och i samtal med ameri-kanska myndigheter fortsätta att hävda de grundläg-gande förutsättningarna och principerna för en fredliglösning.Nu finns - framförhandlat under stormöda, under internationell välsignelse och garanti.Men det finns en part som efter valet i ifrågasät-ter avtalet. En part - den israeliska sidan. Det är densom vill inleda förhandlingar om de förhandlingarsom redan är avslutade. Detta är ett av de stora pro-blemen framöver.Tuve Skånberg har skrivit många detaljerade frå-gor till mig och också fått svar här i . Nusäger han att det är palestinierna som förhalar detta.Enklast kan jag svara honom genom att återge vadden amerikanske talesmannen i State Department iWashington sade i går. Då företog sig nämligen detamerikanska en mycket ovanlighandling. Det gick nämligen ut och dementerade denisraeliska regeringens historieskrivning. Israelernaanvänder precis samma ord som Skånberg, ochsäger upprepade gånger att det är och det pa-lestinska förhandlingsteamet som medvetet förhalaren överenskommelse om israelisk truppreträtt frånHebron. Detta går den amerikanska företrädaren utoch dementerar. Han säger att det är fel och att detinte överensstämmer med fakta när den israeliskaregeringen pekar på att det bara är palestinierna somförsenar samtalen. Kan det sägas tydligare och av enmer framträdande person?Efter detta, så sent som i går, har nyheter kommitom att israelerna tydligen avser att bygga 8 000 nyabostäder. nämnde också detta. Detsker visserligen inte i strid mot bokstav,men väl mot dess anda. Det försvårar fredsprocessenytterligare, och det utgör ett nytt och allvarligt hinderför den.Anf. 44 ():Fru talman! Det är alldeles klart att det finns väl-digt många delfrågor att diskutera inom denna fråga.Jag inser att tiden inte räcker till allt. Skånbergsmedverkan i debatten har väl inte tillfört frågan någotnytt. Men jag vill ändå återge ett av dagens TT-telegram där det står att den judiske extremisten iHebronkonflikten har delat ut ett flygblad som upp-manar bosättarna att skjuta palestinska poliser och attöver huvud taget provocera dem genom att spotta pådem och förbanna dem. Detta är språkläget där nere,mitt i spänningen. Att ha samma språkliga dialog härhemma i eller i andra delar av världen hjälperinte situationen i och i Palestina.Och även om jag, statsrådet , har litet svårtatt just nu ta mig upp ur den här konflikten och denoro som jag känner i mitt eget hjärta för det som sker,skulle jag ändå vilja att vi kunde byta några ord omutvecklingen av det civila palestinska samhället.Det visar sig att det inte är alldeles enkelt att skapaförtroende och hitta de vägar som behövs för att ut-veckla det palestinska samhället. Vi kan i vår utveck-lade demokratiska struktur ibland ha svårt att argu-mentera för den demokratiska legitimiteten. Hur skalldet då inte vara i , där man ständigt stöter sinfot mot gällande avtal och de ständigt förändradegränser som sätter upp? Jag tycker ändå att manskall peka på att en färsk opinionsundersökning blandpalestinierna säger att är beredda attsatsa på fredsprocessen. Jag tycker att det är impone-rande efter det som sker där nere.Andra opinionsundersökningar talar om att mandock har problem med den egna verksamheten. Män-niskor känner ingen kontakt med det lagstiftanderådet, deras parlament. säger att de har bristandeinformation. av palestinierna tycker attrådet representerar dem. Det hänger delvis sammanmed att de inte har lyckats få ut parlamentets diskus-sioner i medierna - TV eller radio. Men det handlarockså om att man är missnöjd med hur den palestins-ka myndigheten under ledning faktiskt levere-rar det som parlamentet beslutar.Jag skulle därför vilja återknyta till den fråga jagställde om hur vårt stöd till den palestinska demokra-tin ser ut, men kanske också skärpa punkten något närdet gäller stödet till organisationer. Statsrådet hänvi-sar till SIDA:s stöd. Men frågan är om det inte i dethär läget skulle vara mycket motiverat att ett mernormalt bistånd också är med och stöder det civilasamhälle som rör organisationsvärlden i Palestina.Anf. 45 SKÅNBERG (kd):Fru talman! menar att minasynpunkter på den här interpellationen inte har tillförtnågot. Det har tillfört en sidas syn på saken, nämligenIsraels sida, och det har sitt värde. Jag menar att Israelskall kritiseras när de förgriper sig mot mänskligarättigheter. Tro inget annat! Men palestinierna gördetsamma - och jag har citerat med så god källhän-visning jag har varit mäktig. Detta tillför någontingoerhört väsentligt till debatten. Jag har inte fått höranågon kritik eller något tillrättavisande till PLO:stillkortakommanden av statsrådet . Vi delar allasynen att inte kan ta sig friheter och bombaflyktingläger. Det råder ingen oenighet om det.Men däremot har PLO upprepade gånger svikitOsloavtalet. Skottväxlingen i Ramalla öppnades avpalestinierna enligt alla tillgängliga uppgifter. Det härsättet att pressa ger ju bara hökarna i Israelmedvind och försvårar fredsprocessen. Vi behöver enbalans. Inte sant, statsrådet ?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Balansen och vägen till fred finns ut-stakad i FN:s resolutioner och allra tydligast och mestdetaljerat i . Det är framförhandlat ochundertecknat. Läget förändrades genom en ny rege-ring i . Det är legitimt att man tänker igenom dethela, men med som går av förseningar attgenomföra riskerar man nya konfrontatio-ner och nya liv. Skriv under avtalet en gång för alla!Genomför detta! Då lindrar man konfliktriskerna. Detär huvudkravet från det internationella samfundet.Till vill jag säga en sak. Efteratt ha stött palestiniernas rättmätiga krav på att bli etteget folk med ett eget territorium , om de så villoch i samförstånd med grannarna, är det nu mycketviktigt att vara med och bidra till utvecklingen av demänskliga rättigheterna och till demokratiseringen.Där brister det av naturliga skäl. När man har varit enbefrielserörelse har man inte sett till demokratin påallvar.Därför ger vi också ett stöd till organisationer förmänskliga rättigheter. Det är oerhört viktigt. Det finnsockså ett omfattande nätverk från kristna rörelser,internationella center, fackföreningsrö-relsen, ABF m.fl. till deras syster- och broderorgani-sationer på den palestinska sidan. Det är viktigt, ochdet stödet kommer man få även i fortsättningen frånregeringen.Anf. 47 ():Fru talman! Jag uppskattar att Skånberg sä-ger att det är rätt att kritisera dem som förgriper sig ien sådan här process. Det är bara det att jag inte harhört Skånberg kritisera dem som gör det såflagrant i det här läget, nämligen Israel.Den gamle mannen tog min hand och sade genomvår tolk: "Tack för att ni är här på valet den 20 janua-ri. har någonfrågat mig om min mening. Jag är beduin, palestinieroch kan inte läsa. Jag fick hjälp med röstningen avmin son." Sedan frågade han mig: "Tror ni att vi nufår ett eget land och ett liv i fred? "Och även om vårt samtal den gången skuggadesav en väldig judisk bosättning på en hög kulle straxsöder om det debatterade , var hela besöket ijanuari sådant att jag kunde gratulera honom ochönska honom en ny framtid. hade jag inte svaratlika enkelt på hans hälsning.Därför vill jag bara uppmana ministern att fortsät-ta att stödja det vi kan göra i vårt land, i EU och FNför en stadig och permanent fred i området.Överläggningen var härmed avslutad.8 § FrågestundAnf. 48 övergår till frågestunden. Frågor be-svaras av arbetsmarknadsminister , justitieminister , kulturministerMarita , statsrådet , statsrådetYlva och statsrådet språketAnf. 49 ():Fru talman! Jag har en fråga till jag uppfattar är ansvarig för de allmänpolitiskafrågorna i dag.Vi talar ju alla om utbildningens betydelse. Vid endebatt mellan och mig trycktejag på att vi måste sätta utbildningen i fokus. Jagpoängterade bl.a. att goda kunskaper i svenska språketär av avgörande betydelse för individens möjligheteratt hävda sig på arbetsmarknaden samt för att hindrautanförskap som är grogrund för mycket ont. LailaFreivalds försvarade i sin tur regeringens gåva på 40miljoner till bl.a. LO med att pengarna skall användasför utbildning. Regeringen vill ju också ha breddadintagning till högskoleutbildningen. Denna ambitionhar nu resulterat i att avkall görs på godkänt avgångs-betyg i bl.a. svenska språket.Min fråga till är hur borttagandeav kravet på godkänt betyg i svenska språket enligtregeringen är tänkt att skapa ökade förutsättningar förinvandrares integration i det svenska samhället. Hurär det tänkt att det skall medverka till framgång i denprioriterade kampen mot arbetslösheten och till ennödvändig generell kompetenshöjning i ?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom jag har ansvar för gymnasie-skolan och vuxenutbildningen, är jag också delvisansvarig för behörighetsreglerna till högskolan.Jag kan berätta för att det inte är såatt vi har tagit bort något krav på godkänt i svenskaför att bli behörig till högskolestudier. I stället har viinfört krav på att man skall vara godkänd i minst90 % av de kurser som man har läst i gymnasieskolaneller vuxenutbildningen för att få den grundläggandebehörigheten till högskolestudier.Det tidigare systemet var, som kan-ske vet, utformat så att det inte krävdes att man vargodkänd i något ämne för att man skulle vara behörigtill högskolan. Det enda kravet som ställdes var hade genomgått gymnasieskola eller motsvaran-de. Men det ställdes inga krav på att man skulle varagodkänd i något särskilt ämne.Vi har skärpt kraven, och tog beslut iden frågan i våras.Anf. 51 ():Fru talman! Till vissa delar är det en skärpning. Åandra sidan är det en uppmjukning. Det tycker jag inteatt vi skall behöva diskutera.Jag tycker att det är intressant att jag får svar avskolministern eftersom min fråga inte är så begränsad.Det är inte en fråga om skolan eller högskolan, utan ihögsta grad en allmänpolitisk fråga.Vi har bristande kompetens i jämfört medmånga andra länder, vilket är av stor betydelse förmänniskors möjligheter att komma in på arbetsmark-naden. Vi har ett stort problem i när det gällerinvandrarungdomar som går igenom skolan utan attha tillräckliga kunskaper i svenska språket. Det intebara hindrar dem från att komma in på en redan kärvarbetsmarknad, det bäddar också för stora socialaproblem och riskerar att leda till kriminalitet.Om regeringen inte har en grundsyn på hur mankommer åt dessa problem är det bara att beklaga.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Också skolministern är kapabel att be-svara vissa allmänna frågor om de även berör utbild-ningens område.Det finns ett stort problem med de barn och ung-domar som inte får tillräckliga kunskaper igrundskolan eller gymnasieskolan.Deras stora problem är dock inte att de forsar in ihögskolestudier. Tvärtom hamnar de ofta på mångasätt utanför samhället. Vi gör många insatser för atthjälpa de barnen och ungdomarna, särskilt de som harett annat modersmål än svenska och ett annat ur-sprung.Den här regeringen har föreslagit och riksdagenhar beslutat om att återinföra svenska som andraspråksom eget ämne i grundskola och gymnasieskola och ivuxenstudier. Det har vi gjort för att kunna ge detbästa stödet för andraspråksinlärning, vilket är enannan typ av språkinlärning än när man fortsätter attutveckla sitt modersmål. Vi ger särskilt stöd för attstärka svenska språket i skolorna i särskilt invandrar-täta områden.