prot · GK0925 · 1996-11-06 00:00:00 — Vihar egna ord i de debatter som har för-siggått i dagspressen på att detta förhållande råder.Ulf redogjorde för detta på mer än än tim-me. Han betygade att det inte är glesbygden som ärförlustområdet. Förlust blir det de gånger man måstesortera posten i två olika postregioner.Det han gör är att sänka priserna. Han dumpardem i några få städer där det råkar finnas en konkur-rent, och det är därför konkurrenslagen blir tillämplig.Om inte tror på vare sig Posteneller City-Mail har jag väldigt svårt att förstå varförhan inte vill låta , en revisionsby-rå, eller Post- och telestyrelsenverifiera Postens uppgifter. Alla vittnar ju om attPosten inte släpper till uppgifterna. Man verkar hanågot att dölja. Om man har något att dölja kan jagförstå att man slingrar sig - annars borde man ut påplanen och tala om hur landet ligger. Då hade vi intebehövt föra denna typ av diskussion i kammaren.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! sorteras fickman på köpet när man lade ned olika sorteringsställeni strävan till rationalisering. Jag ser samma sak i mitteget län. Posten körs från län till , därden sorteras. Sedan körs den tillbaka. körs till-baka från till län. går utanför.Då blir posten sorterad . Sedan skall dengå tillbaka ut till de olika postkontoren. Då får vi ensituation då posten sorteras . Det blirdyrare.I citykärnorna hämtar man färdigsorterad post hosde stora kunderna. Det måste i rimlighetens namn blibilligare än att sortera posten flera gånger.Varför naglar man sig fast vid att det skall varakonkurrens bara i de stora städerna och inte i gles-bygden?Anf. 131 ():Fru talman! Jag tror inte att det råder någon tve-kan om att Posten har en oerhört stor betydelse förlandet. Även om såväl som företag somsamhället i övrigt har utvecklats och anammat nyteknik och de möjligheter den innebär med rationali-seringar och förbättringar av kommunikationsmöjlig-heter kan man inte ersätta den gamla tekniken på engång. Det kommer att uppstå luckor om vi går försnabbt fram.För ett företag kan portokostnaderna vara en väl-digt stor utgift. För ett litet företag i glesbygd kandenna del av infrastrukturen, dvs. postgången, och dekostnader som den medför ha en avgörande betydelse.Vi menar att man inte skall straffa folk för att deväljer att bo någon annanstans än i en storstad. Tvärt-om skall man göra mesta möjliga för att förbättraförutsättningarna för människor att bo kvar i gles-bygd. Det gäller då att näringslivet har vettiga förut-sättningar även i glesbygd. Vi menar att valfriheten egentligen i viss mån är begränsad på grund avvissa infrastrukturella problem i glesbygden. Det rörvisserligen fler områden än posten.Denna uppfattning tycks i viss mån delas av ut-skottets majoritet. I betänkandet anges följande på s.2: "Enligt utskottets mening är det en mycket viktiguppgift för samhället att se till att hela landet hartillgång till en tillfredsställande postservice till rimligapriser". Utskottets text är egentligen inte ett duggbetryggande. som man anger detta avslårman förslag från de motioner vi harlämnat i detta ärende, som närmare beskriver vilkenambitionsnivå som skulle vara rimlig för denna del avinfrastrukturen.Man kan t.ex. undra vad som avses med"tillfredsställande". Vad är det för någonting? Detinnebär, om utskottsmajoriteten får igenom sitt för-slag, vilket den kommer att få, att 1 500 hushåll även ifortsättningen får klara sig utan postutdelning femdagar . Det innebär att de även i fortsättning-en är bilberoende för att de skall kunna hämta sinpost.Det finns ganska många hårresande exempel ut-över exemplet med de 1 500 hushållen. Människortvingas åka , om inte mer, föratt hämta sin post. Det sker givetvis med bil. Vad kan det motsvara? Jo, enresa från till eller från tillGibraltar. Anledningen till att jag tar upp detta är attjag vill ifrågasätta vår helhetssyn vad gäller trafikpo-litiken. Var tog miljöhänsynen vägen? Märk väl attuppgifterna om sträckan - från till Gibral-tar - gäller ett hushåll.Det tycks råda väldigt delade meningar om vadsom egentligen kan avses med rimliga priser, inteminst med tanke på de turer som beskrivits.Som en konsekvens av att man avslår Miljöpartietsmotion i detta avseende anser utskottet att det är rim-ligt att Posten lägger på extra pålagor för att dela utpost till brevlådor som ligger avogt till. Vad är det förrimligt i det? När en person frankerar sitt brev utgårhon ifrån att hon betalar för att få brevet levererat -inte att mottagaren skall behöva betala en extra avgiftför att minska Postens leveranskostnader och slippaobehaget att behöva lägga ned egen tid, kraft ochkapital på att hämta den post man utgår ifrån att Pos-ten skall leverera till en.Detta kan tyckas vara en väldigt liten och simpelfråga, eftersom det trots allt rör sig om ett begränsatantal personer. Men till dem som tycker att det är enliten och simpel fråga vill jag säga följande: Säg dettill dem som drabbas! Jag anser att det är orimligt intebara för personer som är äldre och har vissa handi-kapp. Det gäller alla människor. Detta är en grundläg-gande förutsättning.Vad gäller Postens turer med Konkurrensverketmåste jag säga att det är fullkomligt groteskt att på detta sätt, trots vitesföreläggande, kringgårKonkurrensverkets beslut. Det måste finnas en rimligbalans mellan olika myndigheter.De senaste turerna vittnar i väldigt hög grad omdet kaos som bolagisering, avreglering och senfärdigsärlagstiftning lett till. Avregleringen av postmarkna-den i genomfördes på ett klantigt och ansvars-löst sätt. Därför sitter vi nu i en fälla, som betyder attstaten inte kommer att ha någon rimlig möjlighet attupprätthålla ens den ambitionsnivå som utskottetuttrycker i och med betänkandet om postlagen och depost- och telepolitiska målen, som dessutom liggerunder den anspråkslösa nivå som degröna förespråkar.Låt oss titta in . Om nu Posten förlorartvisten i menar man att det bliromöjligt att leva upp till det avtal som tecknats medstaten, eftersom tätortsutdelningen är en förutsättningför att man skall ha ekonomisk täckning för rikstäck-ande utdelning. Det är i och för sig inte klarlagt, efter-som tillräckligt underlag, som många andra poängte-rat i denna debatt, för att göra en fullständig bedöm-ning av merkostnaderna inte är tillgängligt.Vad händer då? Jo, om staten inte skjuter till yt-terligare medel upphör med den olönsam-ma utdelningen. Om man inte gör detta, undrar jagverkligen vad skall säga om attPosten AB utan avtal fortsätter att driva postverksam-het långt under produktionskostnaderna om någonannan operatör mot förmodan, eftersom konkurrenseninte precis är knivvass, skulle vilja gå in på den mark-naden. Det är verkligen prisdumpning. Glesbygdenkommer i kläm.Men om man nu vinner i Marknadsdomstolen ochprisdifferentierar på fler än de 19 orter där man nubörjat innebär det en klar försvagning av Posten AB:sintäkter. Det har talats om 730 miljoner i förlust.Sedan blev det 850, och spekuleras det kring 1miljard i förlorade intäkter till följd av den här pris-differentieringen. Vem skall betala det? Avser man attslå ut fler procent av de alternativa operatörerna somlyckats snappa åt vad som kan kallas ynka marknads-andelar? Med det här underskottet ser jag det sommycket svårt att kommer att kunna levaupp till de mål och det avtal som beslutarom. Man kan undra hur kommer att se utsom företag med en så låg soliditet pågrund av en eftersläpande pensionsskuld, särskilt medtanke på de rationaliseringar som genomförts i enmycket dramatisk utsträckning de senaste åren.Vem kommer att bli lidande? Jo, glesbygden. Ominte staten ökar avtalsenlig ersättning dramatiskt trorjag att det handlar om minst en femdubb-ling av nuvarande anslag för att ambitionsnivån inteskall behöva sänkas ytterligare. Detta är naturligtvisunder förutsättning att marknadssituationen inte ge-nomgår dramatiska förändringar.Det finns ett trumfkort kvar i bakfickan för rege-ringen som utskottet låter svischa förbi i sitt betän-kande. Trumfkortet heter koncessionsavgifter. Visstkan det vara en lösning. Men jag undrar vad som äravsikten bakom utskottets luddiga formulering att omPosten inte längre förmår att upprätthålla en grund-läggande postservice bör den kunna befrias från den-na uppgift eller få ersättning härför.Redan nu har man alltså gett vika för Postenshårdnackade inställning och flaggar för att den lag-stiftning man vill besluta om och teckna ett avtal ominte kommer att efterlevas. Det är intressant att noteraatt man uppenbarligen har så liten tilltro till de poli-tiska beslut man själv stöder. Jag tror att det finns fåsaker som så underminerar förtroendet för de politiskabesluten.Koncessionsavgifter är en intressant lösning, kan-ske den enda lösningen. Men då återstår självfallet enfråga om konkurrens. Om dessa avgifter införs bety-der det ju att själva konceptet för de små lokala opera-törerna som vi hört om riskerar att stjälpas helt. Dåhar vi om möjligt ännu mindre konkurrens än vad vihar . de gröna förutsätter att politiskabeslut kommer att efterlevas. Det är också avsiktenbakom reservation 5, som jag vill yrka bifall till.I ljuset av det jag sagt vill vi höja ambi-tionen för den rikstäckande grundläggande postservi-cen i förhållande till vad majoriteten föreslår. Det ärsjälvfallet mycket positivt att regeringen föreslagitförbättringar, och vi anser att de prisregleringar rege-ringen föreslår är förbättringar. Men jag tycker att detär synd att den inte har kunnat tillmötesgå Miljöpar-tiets relativt anspråkslösa förslag.Sedan finns det en annan sak som jag tycker ärviktig att nämna i det här sammanhanget. Staten ägerav olika anledningar flera bolag. Som ägare har statenett ansvar att se till att dessa företag föregår med gottexempel. Så tycker jag inte är fallet just . Av kon-takter jag haft med anställda på Postens olika kontorhar jag fått den uppfattningen att det ärroligt att arbeta på Posten. Arbetsbelastningen ärmycket hög.1991 och 1992 stod Postens anställda för överhälften av alla arbetsolyckor i . Detta har se-dan sjunkit betydligt, men situationen för de anställdapå Posten är fortfarande ansträngd. Detta är visserli-gen framför allt en fråga för parterna, dvs. Postensledning och facket, och i andra hand en fråga förPostens styrelse, men det hindrar mig inte från attuttrycka min ilska över att ett statligt ägt bolag inteföregår med gott exempel på det här området.10 % av de anställda på postterminalerna i ,och är visstidsanställda. Merpartenfår sina avtal förlängda med en månad i taget. Det härär tydligen ett helt lagligt förfarande, och det är yttersttveksamt om kan göra någonting åt detta.Det ställer jag mig starkt frågande till. Men situatio-nen förtjänar att uppmärksammas. Dessa anställ-ningsvillkor innebär en mycket stor psykisk påfrest-ning på de anställdas familjer och dem själva.Anledning till att jag tar upp detta är att jag anseratt det bör vara en sammanvägd bedömning av Pos-tens förändringar. Det har vi också nämnt i reserva-tion 10. Vi vill ha en sammanvägd bedömning avvilka konsekvenserna har varit av de förändringar somPosten genomgått . Det gäller delsglesbygden, dels på vilket sätt de utökade möjlighe-terna att tillhandahålla finansiella tjänster har gettekonomiskt genomslag i Postens ekonomi osv.Vi anser också att man bör lyfta fram frågan omhandikappades tillgång till teletjänster. Det har viockså motionerat om. Vi har föreslagit att det skallbekostas av operatörerna själva. Det är tveksamt omdet finns underlag för att genomföra en sådan föränd-ring , men vi får aldrig glömma de här männi-skorna. De hamnar ofta efter just på grund av att dehar särskilda behov. Jag menar att ytterligare sakerkan göras i det här avseendet.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 5, menMiljöpartiet de gröna och jag står givetvis bakom allareservationer som är fogade till betänkandet.Anf. 132 PER () replik:Fru talman! Jag noterar tacksamt att stöder uppfattningen att man skall respekteraKonkurrensverkets beslut och domar.Jag vill bara påpeka att Posten försöker höja pri-serna i glesbygden där det inte finns något alternativoch sänka dem i tätorterna där det finns alternativutan att visa att kostnadsbilden är annorlunda på re-spektive ställe. Det är detta harslagit ned på. Jag tycker att det är utomordentligtangeläget att kammaren försöker gå till botten meddetta.För mig är det dessutom utomordentligt anmärk-ningsvärt att ett statligt bolag som förlorar avmarknaden - man har kvar - kan hävda att dethar förluster på uppemot en miljard av detta. Det ärför mig ytterst angeläget att Posten som helhet genom-lyses. Det förefaller som om det finns betydligt merbakom denna rökridå än de små konkurrenter som dettalas om.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Till viss del delar Per ,, jag och uppfattning i denhär frågan. Det gäller framför allt relationen mellanolika statliga organ.Däremot skiljer jag mig betydligt i uppfattningfrån när det gäller Postens ställning. Jaganser att Posten inte bör ha den nuvarande utform-ningen. Jag anser att avregleringen genomfördes påett felaktigt sätt. Jag anser det också i viss månchockerande när Per inledde sitt anföran-de med att tala om en relativt bra konkurrens medvissa brister på postmarknaden. Jag betecknar inte detsom bra.I mina ögon borde Posten se helt annorlunda ut.Det borde vara ett företag med ett samhällsansvar isina direktiv på ett helt annat sätt. Det borde ocksåhar rimligare arbetsvillkor för sina anställda.Anf. 134 PER () replik:Fru talman! Det är nog helt korrekt att vi har olikasyn på delar av frågorna. Men vi har en viss likhet isynen på respekten för andra myndigheter samt att detfinns mycket goda skäl att göra en genomlysning avPosten och se vad det egentligen är som försiggår.Hur kan man över huvud taget hävda att dessa enormaförändringar i rörelseresultat beror på den lilla kon-kurrens det är frågan om?Jag tycker i huvudsak att genomförandet av Pos-tens bolagisering och konkurrensutsättning har varitframgångsrikt. Jag har också fått en verifiering på detav Postens ledning. Det har varit nyttigt för Posten.Men jag förnekar inte att man självfallet måste följaupp detta , precis som vid alla andrareformer. Jag tycker att det är bra att man ser överdem. Jag tycker tyvärr inte att majoriteten i kammarengör det på ett bra sätt. Man går åt fel håll.Anf. 135 ()replik:Fru talman! Jag undrar om inte Per Westerbergborde ha sparat den här repliken till Socialdemokra-terna.När det gäller Posten och respekten för myndighe-ter vill jag tillägga att jag inte anser att konkurrensenhar varit bra. Vi har fortfarande problem. Det beror påatt vissa delar av utdelningen aldrig kommer att blilönsam. Därför finns det anledning att ifrågasätta omavregleringen var bra på det här området. Jag villunderstryka att jag inte tror det, även om Miljöpartietinte på något sätt dogmatiskt förespråkar avregleringeller förstatligande av ideologiska skäl. Vi ser mycketpragmatiskt på detta och analyserar varje enskildmarknad i sig och behovet av avregleringar och beho-vet av konkurrens. Jag anser inte att det här var ettlyckat politiskt beslut. Det finns all anledning attbeklaga det.Anf. 136 PER ():Fru talman! Tillgång till grundläggande postser-vice oavsett adressort och till enhetliga och rimligapriser är en rättighet som är mycket djupt förankradhos svenska folket. Det är också tillfredsställande attvi verkar vara överens om detta här i kammaren. Närdet gäller vilka medel som skall användas för att tryg-ga denna tillgång verkar vi däremot ha ganska olikauppfattningar.Betänkandet TU6 och den lagstiftning som vi nubehandlar har till syfte att i en konkurrensutsatt verk-samhet ge förutsättningar för att trygga och garanteraen fortsatt postservice som överensstämmer med debehov och de förväntningar som finns ute i samhället.Den postlag som här föreslås besluta omutvidgar den nuvarande postlagen till att omfattasamtliga adresserade försändelser upp till 20 kilo.Med förslaget kommer även adresserade men ickeinneslutna försändelser upp till , som exempel-vis tidningar och tidskrifter, att omfattas av begreppetgrundläggande postservice.Utskottsmajoriteten har samma uppfattning somregeringen om att den grundläggande postservicen börvara i nivå med den som tillämpar i dagoch i nivå med den som diskuteras inom EU. Därskiljer sig vår uppfattning avsevärt från Per Wester-bergs. Vi kan inte tänka oss att stifta en lag som förut-sätter en service som inte finns inskriven i lagstift-ningen.Detta är viktigt, eftersom såväl nya kommunika-tionsformer som andra postoperatörer har börjat kon-kurrera med . Det kan inte förutsättas att enlika omfattande postservice som kan upprätthål-las i den situationen. Genom att bestämmelserna in-förs i postlagen tryggar vi den förväntade standarden.Det råder ingen tvekan om att de nu pågåendeomställningarna inom postbranschen är stora, ja,kanske t.o.m. dramatiska. Fax, elektroniska brev ochnya former för att hantera betalströmmar bidrar för-modligen mer till förändringarna än den konkurrenssom debatten fokuseras på.Föreliggande förslag innehåller också en föränd-ring så till vida att den nuvarande anmälningspliktenför att bedriva postverksamhet ersätts med ett till-ståndskrav. Begreppet tillsynsmyndighet ändras där-med till tillståndsmyndighet. Kraven på att bedrivapostverksamhet kommer inte att förändras. Ingastraffbestämmelser införs i lagen. I stället kan till-ståndsmyndigheten genom vitesföreläggande ingripamot den som bedriver postverksamhet utan tillstånd.Det bör i det här sammanhanget poängteras attPost- och skall pröva om företag somsöker tillstånd har förutsättningar att uppfylla postla-gens krav på tillförlitlighet vid befordran av försän-delser samt kan upprätthålla skyddet för kundernaspersonliga integritet. Det är däremot inte Post- ochtelestyrelsens uppgift att pröva företagens affärsmäs-siga förutsättningar.Bestämmelserna om tillståndskrav har kommit tillför att upprätthålla förtroendet för postföretagensförmåga att bedriva seriös postverksamhet. Men be-stämmelsen har också kommit till för att den somavser att bedriva postverksamhet i förväg skall få engod kännedom om vilka krav som ställs på verksam-heten.Enligt förslaget som vi nu skall fatta beslut omskall den grundläggande postservicen säkerställasgenom att ett nytt avtal tecknas mellan staten ochPosten AB.I statens avtal bör förutom de förändringar somjag nu har pekat på bl.a. framgå- att det skall vara möjligt att få enstaka försändel-ser befordrade till alla oavsett adressort till enhet-liga och rimliga priser inom respektive viktklass,- att servicen även i fortsättningen i normalfalletskall tillhandahållas , dvs. måndag tillfredag och- att nuvarande avtalsparagraf om Posten AB:sskyldighet att samråda om ändringar i postnum-mersystemet kvarstår.Vidare skall det i lagen finnas en uppsägningsbe-stämmelse som gör det möjligt för Posten att begärabefrielse från skyldigheten att tillhandahålla dengrundläggande postservicen. Även kassaservicen skalldet tecknas avtal om med Posten AB.Det förutsätts att servicen skall kunna tillhandahål-las utan kostnad för staten. har också vidtidigare tillfällen slagit fast att alla skall ha tillgång fungerande post- och kassaservice.Med anledning av att den 8oktober avslog en ansökan från om icke-ingripandebesked för ett förfarande med geografisktdifferentierade priser uppgav företrädare för Posteninför utskottet att Postens ekonomi kommer att påver-kas på ett sådant sätt att åtagandena om en dagligrikstäckande brevservice äventyras. beslötdärefter att återremittera betänkandetför att belysa den uppkomna situationen.Som framgår av den ursprungliga betänkandetex-ten är det regeringens uppfattning att , omföretaget inte längre förmår upprätthålla en grundläg-gande postservice, bör kunna befrias från denna upp-gift eller få ersättning för denna.Om Posten AB upphör med servicen förutsätts attPost- och upphandlar tjänsten. Om ensådan situation blir aktuell avser regeringen att åter-komma till med förslag om att de till-ståndspliktiga postoperatörerna genom en särskild lagskall betala en avgift som skall finansiera denna ser-vice.Med utgångspunkt i vad som står i det ursprungli-ga utskottsbetänkandets text föreslår utskottsmajorite-ten nu att regeringen bör överväga den uppkomnasituationen och återkomma till med enredovisning av vilka åtgärder som kan behöva vidtasför att målet om en rikstäckande postservice skallkunna uppfyllas.Förslaget skall inte ses som ett ställningstagandetill relationerna mellan och eventuellakonkurrenter. Det rör sig inte heller om någon be-dömning av utslag. Till TorstenGavelin skulle jag vilja säga att förslaget är ett ställ-ningstagande för att alla oavsett bostadsort - gles-bygd, landsbygd eller stad - skall ha en väl fungeran-de postservice. Av det skälet har jag svårt att förstå deargument som framförts i de reservationer som harlämnats med anledning av förslaget.Redan nu ersätter staten för upprätthållan-de av kommersiellt icke-lönsam kassaservice. I fort-sättningen skulle ges i uppdragatt på samma sätt som sker med handikappser-vice och beredskapsåtgärder upphandla den icke-lönsamma kassaservicen. Upphandlingsförfarandetskapar, som vi ser det, bättre förutsättningar att fåservicen till en rimlig kostnad.En bärande del i förslaget till postlag är också attförsändelser skall befordras till enhetliga och rimligapriser. För att garantera en rimlig nivå på portot skalldärför det nuvarande pristaket för privatpersonersinrikes befordran av brevförsändelser kvarstå. Detinnebär att avgiften inte får stiga snabbare än denallmänna prisnivån.Skälet till att en prisreglering på en konkurrensut-satt marknad föreslås bestå är att det för närvarandeinte finns något som tyder på att en fungerande kon-kurrens för normalbrev kommer att uppstå inom över-skådlig tid.Prisregleringen skall även ses i ett vidare perspek-tiv. Den påverkar inte bara prissättningen på enstakaförsändelser utan har även en indirekt återhållandeeffekt på övriga porton för brev.När det gäller möjligheten att säkerställa en rik-stäckande befordran av adresserade tidningar ochtidskrifter, är det likaledes här angeläget att prisernainte utvecklas ogynnsamt. Vi bör betänka att detfrämst gäller privatpersoner och företag på landsbygdoch i glesbygd.Utskottsmajoriteten föreslår därför att regeringenfår ett bemyndigande att träffa avtal om avgiften förbefordran av vissa tidningar och tidskrifter.Som jag tidigare nämnde förändras Postens verk-samhetsområde genom ett förändrat beteende hoskunderna. Det innebär naturligtvis också att man föratt upprätthålla en god service till alla, oavsett varbostadsort, måste förändra servicens former.Landsbygdsservice i form av bilåkande lantbrev-bärare har successivt byggts ut ochomfattar ca 600 000 hushåll. Lantbrevbärarentillhandahåller såväl kassaservice som förmedling avbrev. Det är en mycket uppskattad service ute i byg-derna.Omstruktureringar har också gjorts av kon-torsverksamheten. För att behålla nivån på servicenhar postkontoren i många fall kommit att ersättas medentreprenadlösningar, som tidigare nämnts i debatten,t.ex. Post i butik eller s.k. Närpost.Fortsatta omstruktureringar kommer med all san-nolikhet att bli nödvändiga i takt medförändringar på postmarknaden.I det här sammanhanget skulle jag också kunna taupp den fråga som , berörde, nämligen det somkommit utskottet till känna beträffande avgifter ochlantbrevbäringens service.Jag konstaterar att den regel som Posten arbetarefter inte har förändrats . De avgiftersom man har gått ut med har avsett tilläggsserviceutöver den tidigare avtalade postservicen. Tyvärr harPosten fått litet kritik för att man har erbjudit tillägg-stjänster. Det känns väl inte riktigt bra för , vad jag kan förstå.Men i betänkandet finns alltså inga försämringarav vad som varit, och Posten avser nu att medett brett underlag göra en utredning. Under tidenutredningen pågår skall man inte tillföra några nyaavgifter.Antalet hushåll som inte får tillgång till dagligservice kommer inte att öka.