prot · GJ0978 · 1996-03-29 00:00:00 — Manframställer de kompensatoriska åtgärder som ett nöd-vändigt ont, men de är en del av den positiva effektsom vi får av ett utvecklat samarbete mellan Europasstater.Överläggningen var härmed avslutad.2 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att IngegerdSahlström (s) ansökt om fortsatt ledighet -den 16 september.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen meddelade att () skulle fortsätta tjänstgöra som ersättare för § Meddelande om plan för kammarens sam-manträden - 12 juniTredje vice talmannen meddelade att plan förkammarens sammanträden - hadedelats ut till kammarens ledamöter.4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1995/96:134Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:134 av Chatri-ne () Polisverksamheten får jag meddelaatt jag inte kan besvara denna inom föreskrivna tvåveckor.Skälet härtill att har två plenifria veckor(veckorna 14 och 15), tidsbrist i den 16april samt på grund av tjänsteresor veckorna 16 och17.Jag kommer att besvara interpellationen den 25april 1996.Stockholm den 26 mars 1996Laila Freivalds5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:U33 till utrikesutskottet1995/96:N25 till näringsutskottet1995/96:U34-U38 till utrikesutskottet1995/96:Ju20 och Ju21 till justitieutskottet1995/96:Ub21-Ub26 till utbildningsutskottet1995/96:Fö15 och Fö16 till försvarsutskottet1995/96:K30-K32 till konstitutionsutskottet1995/96:Kr7-Kr10 till kulturutskottet1995/96:A20-A25 till arbetsmarknadsutskottet1995/96:Jo17-Jo19 till jordbruksutskottet1995/96:L32 till lagutskottet1995/96:Ju22 till justitieutskottet1995/96:Ub27-Ub33 till utbildningsutskottet6 § (forts. från prot. 77) (forts. UU13)Anf. 26 ()Herr talman! Jag tänkte begränsa mitt anförandetill att gälla enbart skatter och tullar eftersom det varuppe till diskussion under gårdagens långa debatt.Om skattesystemen i kan man rent allmäntsäga att harmoniseringen på den punkten inte harkommit särskilt långt. Det är egentligen bara på mom-sens område som harmoniseringen har blivit fullstän-dig. Man tar ut skatt på i stort sett samma varor, ochman tar ut skatt på samma tjänster. Här i Sverigeanpassade vi oss till de gemensamma reglerna på detområdet redan när vi beslutade om den stora skattere-formen 1990 och 1991.Nu tycker vi socialdemokrater att det är tid att gåvidare på det här området, och det gäller specielltskatterna på kapital. Det är inte rimligt att man skallkunna konkurrera om kapital mellan de olika ländernagenom att sätta extremt låga skattesatser på det. Detskulle kunna bli ett stort problem för på sikt.Därför måste vi när det gäller kapitalbeskattningensträva efter minimiskattesatser även på det området.Det är faktiskt ett område som förutvarande finans-ministern väldigt ofta har talat sig varm för, t.ex. närdet gäller gemensamma regler för beskattning avsparande.Även när det gäller skattekontrollen behövs det enökad och förbättrad samordning inom . Vis-serligen finns det ett stort antal dubbelbeskattningsav-tal som stipulerar ett utbyte av information mellanskatteförvaltningar, och visserligen har Europarådetoch en konvention om ömsesidig handräck-ning i skatteärenden. Den konventionen har under-tecknats av och ett antal andra länder. Detfinns också ett särskilt s.k. handräckningsdirektivinom EU som reglerar just informationsutbytet påskattekontrollområdet i Europa.Allt det här är gott och väl, men instrumenten somjag har nämnt har sina begränsningar. Vissa länderställer sig faktiskt utanför, och i direktivet finns det enrätt att vägra att genomföra efterforskningar ellertillhandahålla information. Därför måste samarbetetoch informationsutbytet mellan EU-ländernas skatte-administrationer ökas.Herr talman! När det gäller de miljöstörande ak-tiviteterna och skattefrågorna i det sammanhanget ärdet ju så att miljöstörande aktiviteter inte tar någrahänsyn till landgränser eller gränser mellan stater överhuvud taget. Den allra största delen av de försurandeutsläppen över kommer från andra länder, ochden s.k. växthuseffekten är till sin natur global. Därförär det också på detta område viktigt att man samord-nar sin miljöpolitik.Vi tycker för vår del att de ekonomiska styrmedelsom man diskuterade i går, t.ex. miljöskatter, är vikti-ga vapen i den kampen. Vi måste försöka få till ståndgemensamma regler om minimiskattesatser på mil-jö- och energibeskattningens område.Vi vet alla att också på den punk-ten har varit väldigt aktiv och lagt fram förslag som imycket stor utsträckning tillgodoser reservanternasönskemål.Däremot är vi tveksamma till att införa majoritets-beslut, d.v.s. att frångå kravet på enighet när det gällerskatter över huvud taget. Skatterna är en nationellfråga. Det handlar om att se till att den svenska eko-nomin fungerar. Det handlar om att se till att debetoch kredit går ihop. Det är en i högsta grad nationellfråga i vilken vi inte kan lämna ifrån oss bestämman-derätten.I det här sammanhanget skulle jag också vilja säganågra ord om den s.k. skatteväxlingen, d.v.s. tankenpå att höja skatter på miljöstörande utsläpp och imotsvarande grad sänka skatterna på t.ex. arbete. Pådet viset skulle man så att säga slå två flugor i ensmäll - man verkar för en bättre miljö somman också ökar möjligheterna till sysselsättning iSverige.Det är naturligtvis en oerhört tilltalande tanke somvi alla ställer upp bakom. Men jag tror att man skallakta sig väldigt noga för att överdriva betydelsen avdetta med skatteväxling. Det finns ett antal problemsom måste lösas och som inte har lösts.Ett sådant problem är att det är så stor skillnadmellan skattebaserna. Skattebasen för miljöaktiviteterär ju relativt liten medan skattebasen för produktions-faktorn arbete är oerhört stor. Det betyder att inte ensen gång en mycket stor höjning av miljöskatterna kanåstadkomma någon större sänkning av t.ex. arbetsgi-varavgifterna. Dessutom finns det ett problem som desom har talat sig varma för skatteväxling har bortsettfrån helt och hållet, nämligen att skattebasen för demiljöstörande utsläppen och aktiviteterna per defini-tion försvinner - det är ju själva meningen med atthöja skatten på just de aktiviteterna - somskattebasen för arbete växer, eftersom sysselsättning-en, per definition också det, skall öka.Inget politiskt parti i är egentligen mot-ståndare till skatteväxling, men frågan är under ut-redning i . En stor och viktig utredning pågårom det här. Jag för min del och socialdemokraternakan inte se någon som helst anledning att föregripadenna utredning. Varför skulle vi göra det, när detfinns så oändligt många frågetecken som måste rätasut? Först måste utredningen vara färdig, och sedan tarvi ställning. Därefter kan vi agera nationellt och inter-nationellt.Därför skall jag be att få yrka avslag på reserva-tionerna 23, 24, 25 och 26.Skatteutskottet har också i sitt yttrande till utri-kesutskottet haft synpunkter på tullens roll inom deneuropeiska unionen. Det gäller först och främst ut-formningen av den s.k. inre gränskontrollen.Det är en oerhört viktig fråga eftersom det handlarom just det som vi alldeles diskuterade, nämligenatt vi till varje pris och med alla till buds ståendemedel måste försöka stoppa inflödet av narkotika ochandra farliga saker till Sverige.Den inre gränskontrollen skall , förmodli-gen på mycket lång sikt, avskaffas. Den skall ersättasmed andra åtgärder som är minst lika effektiva somden inre gränskontrollen - de mångomtalade kompen-satoriska åtgärderna. Vi har faktiskt sett väldigt litetav dem . Därför menar vi socialdemokrater attgränskontrollen inte kan avskaffas. Den måste varakvar . Därför är det också bra attregeringen nu lägger fram en proposition om den inregränskontrollen.Det är väl ingen hemlighet att den propositionenföreslår att vi skall behålla exakt de åtgärder somfinns och dessutom förstärka den inre gränskon-trollen.Därmed är kraven i reservation 39 mer än väl till-godosedda. Jag yrkar därför avslag på den reservatio-nen.Herr talman! har jag kommenterat i stort settalla de reservationer som finns till betänkandet ochsom behandlar just skatteområdet. Jag skall be att fåyrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 27 () replikHerr talman! När vi hade folkomröstningen kundevi från socialdemokratisk sida höra att EU skulle bliett stort miljöprojekt och att man skulle använda deverktyg som fanns för att påverka EU i miljövänligriktning.En av de viktigaste sakerna för att påverka är attlåta kvalificerad majoritet gälla när det handlar om attsätta lägsta nivå på miljöskatter, någonting som Mil-jöpartiet i har drivit, något som den grönagruppen i och hela den internatio-nella miljörörelsen driver. Jag undrar vad Socialde-mokraterna menade när de inför folkomröstningensade att man skulle använda alla de till buds ståendeverktygen för att vrida EU rätt. En enad internationellmiljörörelse menar att just det här är ett av de allraviktigaste verktygen. Det intressanta är att det bara ärSocialdemokraterna och som motsättersig detta. Alla andra i denna kammare är överens omatt det är viktigt.Dessutom får man ofta höra att vi inte kan höjamiljöskatter i därför att det är konkurrenss-nedvridande gentemot andra länder. Här har vi enmöjlighet att faktiskt minska konkurrenssnedvrid-ningen.Vi har i vårt parti aldrig varit emot överstatlighet imiljöfrågor, det vet säkert . Det drev vi idenna kammare långt innan EU-konceptet fanns.När det gäller skatteväxling är jag förvånad överdet resonemang för. I konvergenspro-grammet fick vi in en text om att regeringen skullearbeta för skatteväxling.Det stora scoopet för de journalister som eventu-ellt lyssnade på är att skattereformen1990/91 var en anpassning till EU. Det hävdade vi då,med det förnekade Socialdemokraterna. Jag hoppasatt hela den svenska politiska journalistkåren lyssnadepå . Skattereformen 1990/91 var alltså enanpassning till EU.Anf. 28 () replikHerr talman! är sannerligen en ut-omordentligt dålig lyssnare. Vad jag sade var att detsvenska momssystemet hade anpassats till EU. Detkan ingen bestrida, inte ens en gång har varit oerhört viktigt för oss därför att det harunderlättat handeln över gränserna och bidragit till attvi har fått en så bra handel med andra länder.Sedan för ett mycket egendomligtresonemang om majoritetsbeslut. I den första reserva-tionen till huvudbetänkandet uttalar sig BirgerSchlaugs partikamrat mycket kategoriskt mot över-statlighet. Efter vad jag kan förstå är det fråga om attsläppa efter en del på det kravet när man nu kräverkvalificerad majoritet, som har varitmed om att kräva i bl.a. en avvikande mening tillskatteutskottets betänkande. Han är alltså inte riktigtkonsekvent på den punkten.Skatter är, som jag sade, någonting som vi be-stämmer själva. Det handlar om vår ekonomi, våramöjligheter att få ordning och reda i finanserna.När det sedan gäller skatteväxling är vi intressera-de av att arbeta med den frågan, men det finns ett stortantal frågetecken som måste rätas ut. Är det överhuvud taget möjligt att genomföra en skatteväxlingtekniskt och praktiskt? Det vet vi inte. Vilka skatter ärdet som vi skall sänka och vilka skall vi höja? Miljö-partiet vill genomföra skatteväxling både gentemotarbete och gentemot fastighetsskatt. Man skall avskaf-fa fastighetsskatten. Det kostar ,och det skall tas på miljöskatter. Hur skall det gåihop? Det är en omöjlighet att klara.Anf. 29 () replikHerr talman! Både och vi menaratt skatteväxling är någonting väldigt stort, det hand-lar nämligen om . De totalaskatteinkomsterna inklusive sociala avgifterna påarbete är på 400 miljarder. Ändå kommer skatten påarbete att vara väldigt hög i fortsättningen.Vår politik när det gäller överstatlighet stämmer,helt konsekvent, precis överens med vad vi har sagtsedan partiet startade : När det gäller miljöfrågorvill vi ha överstatlighet och när det gäller EU vill vit.o.m. att lägsta miljönormer skall antas av Europapar-lamentet, dvs. att vi går längre i denna fråga än LarsHedfors. Vi tycker nämligen att miljöfrågorna gärnaskall på en ännu högre överstatlig nivå, i eninternationell miljödomstol. Det här har vi drivit se-dan partiet startade.Det intressanta är att argumentet från Socialdemo-kraterna när det gäller miljöskatter alltid varit att dekan snedvrida konkurrensen. har man ett verktyg,nämligen EU, som Socialdemokraterna själva hävdarär ett verktyg. Då använder man inte det. Då skallSveriges regering som en av de regeringar som påstårsig värna miljön gå emot sådana förslag som hela deninternationella miljörörelsen ber och bönar att densvenska regeringen skall genomföra. Socialdemokra-terna har stöd av bara . Borde det inteförskräcka, ?Anf. 30 () replikHerr talman! Att vi skulle vara motståndare tillmiljöskatter är ett ganska fantastiskt påstående. skattereformen var en enda jättelik skatteväxling.Vi höjde skatterna på miljöområdet i många avseen-den, införde skatter på svaveldioxid, införde moms pådrivmedel. sänkte vi skatten på arbete.Skatteväxling är inget nytt. Vi har alltså genomfört enmycket omfattande skatteväxling på det området. Vihåller på att diskutera att höja koldioxidskatten, dethar vi inte dragit oss för att göra.Birger påstår att det skulle vara möjligtatt genomföra en skatteväxling på 100 miljarder kro-nor. Såvitt jag vet är det mer än vad hela skattebasenför just miljöstörande aktiviteter utgör. Varifrån skallBirger ta de ? Detskulle vara väldigt intressant att veta.Anf. 31 BO () replikHerr talman! Jag lyssnade med intresse på LarsHedfors, hans oro för miljö, försurning, växthuseffektm.m. Där är vi överens. Jag lyssnade på hans pläde-ring för ekonomiska styrmedel för att minska mil-jöproblemen. Där är vi också överens. Han var ange-lägen om att få till stånd gemensamma regler inomEU på det här området, något slags minimiregler. Därär vi också överens.Sedan hörde jag honom yrka avslag på och argu-mentera mot de fyra reservationer där man vill få tillstånd den ändrig som skulle göra det möjligt att fågemensamma regler, dvs. att ta bort vetorätten mot attinföra en lägsta nivå för miljöstörande verksamhet.Jag själv och många andra har försökt att förståhur det hänger ihop, vad det är som gör att socialde-mokratin, tillsammans med , så hårtkämpar emot tanken på att man skulle fatta beslut omskatt på miljöförstöring inom Eu med kvalificeradmajoritet. I går ställde jag den frågan till statsrådetBjörn . Jag fick då svaret att det hade attgöra med att det kunde vara svårt i samband medförtida kärnkraftsavveckling. Hur det gick ihop be-grep jag aldrig riktigt. har jag lyssnat på LarsHedfors och fått höra att det har att göra med att manmåste få debet och kredit att gå ihop i ett land. Vi äröverens om att detta är angeläget. Men jag har inteförstått det heller.Därför har jag två frågor till . På vil-ket sätt skulle ett gemensamt beslut om minimireglerför miljöförstöring i försämra de svenskamöjligheterna att få debet och kredit att gå ihop? Vadär det som gör att den danska regeringen inte tycksbekymra sig om detta?Anf. 32 () replikHerr talman! Det är fullständigt klart för alla att visocialdemokrater är för en samordning av miljöskat-terna med minimiregler. Däremot har vi svårt attacceptera att det skall ske genom majoritetsbeslut, avbl.a. det skäl som jag anfört tidigare: Skatter är ennationell angelägenhet. Dem skall vi sköta själva ochinte lämna över till andra. Svenska folkets urgamlarätt att sig självbeskatta skall vi inte ge avkall på, BoKönberg.Sedan uppstår det naturligtvis ett antal problem.Den ena skattebasen är så stor och den andra är såliten. Då kommer vi in på skatteväxlingen. Det är juett problem. Men när det gäller miljöskatt måste vi -innan vi uttalar oss för majoritetsbeslut, skatteväxlingetc. - fundera över vad en miljöskatt är för någonting.Var går gränsen mellan miljöskatter och icke mil-jöskatter?Jag skall ta upp ett exempel som jag hoppas att BoKönberg vill kommentera. Det gäller den mångomta-lade beskattningen av s.k. tjänstebilar eller förmånsbi-lar. Är det en miljöskatt eller är det en skatt som är tillför att dra in pengar till samhället, en skatt som skallbidra till en likformig beskattning av alla inkomster?Om anser att det är en miljöskatt, hurskall vi då avgränsa den skatten i förhållande till and-ra förmånsskatter? Det skulle vara väldigt intressantatt höra hur vill göra den gränsdragning-en.Anf. 33 BO () replikHerr talman! dök det upp som jag var rädd föratt det skulle dyka upp, nämligen den obotfärdigesförhinder.När skulle försöka att svara på minfråga på vilket sätt en gemensamt beslutad regel ommiljöskatter i skulle försämra möjligheternaatt få debet och kredit att gå ihop, tog han upp fråganom avgränsning. Det är alldeles uppenbart att detfinns gränsdragningsproblem, men det finns det näs-tan jämt - det borde en person som sysslar med skat-ter vara mer medveten om än de allra flesta.Frågan gäller helt enkelt: Skall vi kunna åstad-komma ett gemensamt golv i utan att ett ellerett par länder kan sätta stopp för detta? Det enda svarsom jag har fått av i den här debatten äratt skatter är en nationell angelägenhet. Ja, det var juden frågan som jag ville diskutera. Är det möjligt att -som den danska regeringen föreslår och som föreslås ireservationen - att åstadkomma en tingens ordningdär man i detalj slår fast vilka miljöskatter som fåranvändas, att pengarna skall hamna hos landet ifrågaoch att det rör sig om ett golv eller inte? Den danskaregeringen tycker det. De flesta partier i denna kam-mare tycker det. , de övriga socialdemo-kraterna och tycker inte det. Det är be-klagligt.Anf. 34 () replikHerr talman! gör det väldigt enkeltför sig genom att tala om den obotfärdiges förhinder.Han bortser helt ifrån de praktiska och tekniska pro-blem som finns. Dem struntar han i. Dessutom bortserhan från att det är oerhört viktigt att vi på det härområdet har en självbestämmanderätt när det gällervår egen interna ekonomi.Angående ett gemensamt golv är vi fullständigtöverens. Det kan vi naturligtvis sträva efter på andrasätt. Det har gjort - inte utan fram-gång, skulle jag vilja påstå. Så den frågan förs framåt.Eftersom tar upp detta med skatte-växling vill jag något ytterligare kommentera det. Detskulle vara intressant att höra hur villlösa problemet när den ena skattebasen - den somskall finansiera den andra - krymper medan den andraväxer. Hur skall vi lösa det problemet? Det finnskanske lösningar, , och dessa skall plock-as fram av en utredning, ,där är representerat. Varför skall vi före-gripa denna utredning? Låt den få arbeta färdigt.Sedan kan vi ta ställning. Det finns ingen anledningatt skynda på. Vi kommer att få massor av chanseroch tillfällen att verka för skatteväxling, både natio-nellt och internationellt. Så ta det lugnt!Anf. 35 (mp)Herr talman! De rättsliga frågorna, som jag kom-mer att tala om här , ingår i tredje pelaren i Ma-astrichtfördraget. De är alltså mellanstatliga. Miljö-partiet vill att dessa frågor skall ligga kvar där. Mångakrafter strävar efter att överföra dessa frågor till förstapelaren och därmed göra dem överstatliga, t.ex. asyl-rätt, flyktingfrågor, narkotika, polis och tull.I regeringens skrivelse föreslås också att kommis-sionen skall ges initiativrätt på det området inomtredje pelaren där kommissionen intehar sådan rätt. Det gäller alltså straffrättsligt samarbe-te samt tull- och polissamarbete. Institutionernas rollskall också stärkas.Vi har sökt observatörsskap när det gällerSchengensamarbetet, och det är ju väldigt tragiskt. Dåskyndar vi på allt det som egentligen borde bearbetaspå ett mycket djupare sätt.Man talar om att det är så besvärande med inregränskontroll. Där har vi reserverat oss genom vårreservation 39. Kontroll låter negativt. I stället harman skapat positiva ord: fri rörlighet för personer ochkompensatoriska åtgärder. Det är ju ingen människasom begriper vad det ordet betyder. Om man går utoch frågar vanligt folk vad som menas med kompen-satoriska åtgärder, är det ingen som kan svara på det.Sedan säger man att det hela skall bli effektivareoch systematiskt. Men vad som i själva verket göm-mer sig bakom dessa ord talas det inte om. Jag tyckeratt det är väldigt fegt att vi inte har fått i gång dennadebatt. Men eftersom två stora partier - Socialdemo-kraterna och - är så fruktansvärt enigavill de ju inte ha en debatt om dessa frågor. Det ärdärför som jag försöker att lyfta fram dem i dag.De kompensatoriska åtgärderna innebär att manskall inrätta register, ett stort databasregister där näs-tan alla människor i kommer att vara registre-rade. Så är målen. Först skall det föras register i varjeland. Jag som sitter i justitieutskottet har fått ta del av flera propositioner där mankommer med förslag om dessa nationella register.Brottslingar som är dömda är redan registrerade idataregister. Men godkände vi ett registerdär misstänkta människor kan registreras. Sedan sitterdet en utredare som kommer att föreslå att man skallkunna registrera sådana människor som kan kommaatt begå brott. Det handlar om olika grader av miss-tanke, och det hela är väldigt diffust. En sådan pro-position är nu på gång.Det skall också inrättas ett analysregister med be-stämda brottsområden och särskilda filer. Där skallman kunna få information utöver andra kriterier, t.ex.uppgifter om vittnen, offer och andra uppgifter ompersoner. Det kan röra sig om mycket känsliga uppgif-ter.När vi har inrättat alla dessa nationella registerkan de då kopplas ihop med ett stort dataregister somEuropol skall ha förfoganderätt över.Det är inte nog med dessa register, det finns ocksåplaner på ett DNA-register, och det skulle ju varakronan på verket.Dessutom är våra svenska pass väldigt lätta attförfalska. Det är också målet med detta samarbete, attvi skall få ett med fingeravtryck som kankopplas till detta elektroniksystem.Detta är vad de kompensatoriska åtgärderna inne-bär.Det har inte heller förts någon riktig diskussionom vad polissamarbetet innebär. Men det innebär att,när vi nu går in i , att poliser kangå in i olika länder över gränserna. Det råder också enhelt annan kultur på det rättsliga området och förpolissamarbete i andra länder. I Europols konventionstår det t.ex. att tjänstemän skall ha tystnadsplikt,avhålla sig från varje handling och yttrande somskulle få negativa konsekvenser eller göra så att Eu-ropol framstod i dålig dager. Det låter för svenskaförhållanden väldigt konstigt och inte som en önsk-värd utveckling.Det finns kulturella skillnader mellan polis i deolika länderna. Hur skall vi kunna tackla detta? Synenpå data och datakvalitet är också väldigt olika.Skall sedan denna polisorganisation ingå i förstapelaren och bli överstatlig, så utgör det ju rent av etthot. Då kan alltså Europol gå in i svenska dataregisteroch spaningsregister utan att myndighetervet om det. Detta är en realitet som vi måste diskute-ra.Men varje gång man för sådana här ämnen på tal heterdet att man är negativ och att man svartmålar. Men nunär är på väg att skriva under Schengenavtalethar vi märkt att det inte är svartmålning. Det är ju såhär det är, men det är få människor som känner tilldet.I och med att man nu bygger upp Europol får mangemensamt kontor, gemensam utrustning och mantalar om gemensam straffrätt. Hur långt är det då tillden gemensamma operativa styrkan? Det är ju bara entidsfråga. har också föreslagit detta införregeringskonferensen, och antog isin rapport inför regeringskonferensen att Europol börges operativa befogenheter. Även i har partier- , kds och - skrivit motionerom att vi skall ha en gemensam operativ organisation.Vi vill alltså ha en gränskontroll, för vi tycker attett samhälle där personer kontrollerar andra männi-skor och där det finns personlig kontakt är myckethumanare än ett samhälle där man bygger upp elek-troniska övervakningssystem. Dessutom har densvenska regeringen nu godkänt hemliga övervak-ningskameror, och det kommer ytterligare förslag omövervakningskameror på allmänna platser. Så nu är vilångt ifrån just personlig kontakt och omvårdnad.Allting skall ske på ett systematiskt sätt. Är det dettasamhälle vi vill ha?