prot · GJ0978 · 1996-03-29 00:00:00 — Den frågan har jag ställt här förut.Jag kan inte förstå att är det enda partisom reagerar så starkt medan andra bara sitter ochlåter detta hända.Anf. 36 ()Herr talman! Mitt anförande formar sig närmasttill en replik på det som har sagt här.Det som är symtomatiskt för be-skrivning av registerfrågorna, Europol- och Scheng-enresonemangen är att hon talar om hur hon tror elleranser att det skall bli och inte hur det faktiskt är tänktatt det skall fungera. målar, liksomMiljöpartiet ofta gör, upp ett slags skräckscenariokring registreringen i olika sammanhang. Mycket avden registreringsskräck som här gjor-de sig till tolk för handlar ju inte om huruvida vi ärmedlemmar i eller om regeringskonferensen skallgöra förändringar. Det handlar mycket mer om vilkaregister vi anser att vi behöver ha i för attkunna utföra en effektiv brottsbekämpning.Det är väldigt enkelt att resa tveksamhet och sägaatt det vore mycket bättre om vi inte hade några regis-ter, i alla fall inga elektroniska register utan i så fallenklare sådana. Jag tycker då att man egentligen bor-de säga att det vore mycket enklare och bättre om detinte fanns någon brottslighet att bekämpa. Det ärtyvärr den omfattande brottsligheten, inte minstgränsöverskridande europeisk eller internationellbrottslighet, som kräver att de medverkande nationer-na skall samverka på olika sätt för att effektivt be-kämpa den. Därför kan man inte inta attityden att alltvore mycket bättre om vi bara inte hade registren,utan vi måste noga diskutera vilka registreringar sombehöver göras för att utföra en effektiv brottsbe-kämpning, både i och i samarbete med andraländer inom EU:s ram och inom ramen för , som ju är ett mer begränsat EU-samarbete.Det är också angeläget att framhålla att de uppgif-ter som förbinder sig att lämna till skall baseras på de uppgifter och de registersom man enligt svensk lag får ha i . Sverigeåläggs ju inte att lämna några andra uppgifter, utanalltsammans grundar sig på den lagstiftning som Sve-rige har för olika slag av brottsbekämpande register.Det finns inte någon majoritet för eller något in-tresse av att flytta väsentliga delar av inrikes- ochrättsligt samarbete från tredje pelaren till första pela-ren och åstadkomma överstatlighet. De frågor som finns inom tredje pelaren skall alltfort finnas där,enligt den majoritet som finns i det betänkande som vihar att behandla.Men man måste ändå med viss sorg konstatera attsamarbetet inom tredje pelaren inte varit tillräckligteffektivt . Därför måste vi naturligtvis funderaöver om bristen på effektivitet i samarbetet inomtredje pelaren skall få leda till att brottsligheten får ettstörre spelutrymme än den skulle få om vi kundeåstadkomma ett effektivare samarbete inom tredjepelarens ram. Kommissionens tänkta initiativrättsyftar ju nämligen till ett bättre och effektivare sam-arbete inom tredje pelarens ram.Jag vill säga några ord också om de s.k. kompen-satoriska åtgärderna och resonemangen kring gräns-kontrollen. Jag kan egentligen hänvisa till vad justi-tieministern sade i sin redovisning av Schengenför-handlingarna och också till vad var innepå när det gäller vissa varor som vi har särskild lag-stiftning om. Det är väl alldeles uppenbart att en frirörlighet över ett stort geografiskt område för perso-ner i grunden är positivt. Det är bra att man kanåstadkomma detta. Sedan förekommer det ju tyvärrbrottslig eller annan verksamhet som man vill för-hindra, och det är därför dessa kompensatoriska åt-gärder behövs. När man har fått den positiva effektenfri rörlighet för personer kan man också med de kom-pensatoriska åtgärdernas hjälp effektivt bekämpabrottslighet eller annan verksamhet som man på olikasätt vill förhindra.Herr talman! Jag har velat lämna dessa synpunk-ter, eftersom resonemang ledertanken till ett slags registrerande samhälle där allt skeropersonligt och på ett icke önskvärt sätt. Därför är detangeläget att understryka vad som faktiskt står i be-tänkandet. Frågorna är ju inte obehandlade, utan dehar diskuterats i justitieutskottet. harsedan i sitt huvudbetänkande tagit upp frågorna ochinstämt i en mycket bred majoritets i justitieutskottetuppfattning i frågorna. Det finns ingen anledning attmåla upp det skräckscenario som görbeträffande själva registerförfarandet. Vad man där-emot kan se, om inte med skräck så i alla fall med stororo och stort allvar på, är den brottslighet som regist-ren och åtgärderna avser att bekämpa. Jag hoppas attvi verkligen kan vara överens om att åtgärderna skallleda till en effektiv brottsbekämpning.Herr talman! Allra sist vill jag ta upp något somjag har glömt att kommentera. De beslut och förslagsom finns i betänkandet innebär inte att en polisstyrkafår möjlighet att arbeta i ett annat land. Den fråganregleras alltfort inom ramen för tredje pelaren, vilketjag tycker är angeläget att understryka.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 37 (mp) replikHerr talman! hade precis sam-ma argument som vanligt.Jag har en fråga till . I proposi-tioner och betänkanden som föreslår att register skallinrättas internationellt står det alltid att vi måste ta itumed den svenska brottsligheten och få ett sjyst regis-tersystem för Polisen.Men det står över huvud taget ingenstans att dessaregister kan sammankopplas med andra register. Detär ju det mål som förespråkas i både Schengenavtaletoch . Varför talar man aldrig om attdet också blir följden? Det är det jag menar vara litetsjukt och litet dolt - att man inte kan tala om vad denyttersta avsikten egentligen är.Göran har inte talat någonting om denoperativa polisstyrkan. har vi ,och det skall gå mycket snabbare. Frågor till rege-ringen - det ställs ju frågor före ett observatörskap -gällde bl.a. detta med att gränsöverskridande över-vakning och förföljande är av avgörande betydelse fördet polisiära samarbetet. Regeringen har svarat att javisst, det är vi beredda att delta i. Så det jag säger imitt anförande är redan en realitet.Anf. 38 () replikHerr talman! Det är inte så att de nationella, ex-empelvis de svenska, registren skall sammankopplasmed något centralt Europolregister för hela Europa.Det förhåller sig inte på det sättet. förbindersig att, under vissa omständigheter, lämna uppgiftersom finns i svenska register. Det är också reglerat hurEuropolregistret får använda de uppgifter Sverigelämnar.Det ligger ju i sakens natur att detta är ett integri-tetsproblem. För de människor som på välgrundadanledning är registrerade enligt svensk lag är detnaturligtvis besvärande att uppgifter också finns i ettEuropolregister. Här är det dock en avvägningsfråga.Man kan inte bara säga nej till register och tro attbrottsligheten då ger sig. Man måste utgå från beho-vet och från verkligheten i det här sammanhanget.Man måste också utgå från vilka åtgärder och metodersom behövs för att man effektivt skall kunna utförabrottsbekämpning.Herr talman! När det gäller frågan om gränsöver-skridande polisarbete är grundinställningen att varjenationell polis skall operera inom sin egen nation.Men om man har en situation där en starkt misstänktbrottsling förföljs och passerar en gräns är väl fråganom det är bra för samhället att man av formella skälmåste sluta med förföljandet och kanske låta brotts-lingen gå fri. Det vore bättre att utveckla metoder församarbete, så att man klarar brottsbekämpningen äveni den situationen.Jag tycker inte att det finns anledning att se så för-enklat på frågan som gör.Anf. 39 (mp) replikHerr talman! Ändå står det i frågorna till regering-en inför att upprättandet av ett funge-rande datoriserat system för utbyte av personuppgifteranses vara en avgörande förutsättning för avskaffandeav kontroll av den inre gränsen. Det står också att detär viktigt att den nationella lagstiftningen tar hänsyntill de bestämmelser som finns i Schengenavtalet.Men detta sägs aldrig någonsin nu när vi inrättat desvenska registren.Jag hade några frågor: Har några automa-tiska databaser? Om svaret är ja, vilka är de och hurmånga uppgifter innehåller de? Då svarar man medprecis vad vi har. Dessutom har vi i fattatbeslut om att kommuner nu skall få kontrollera an-ställda på ett sätt som bara staten kunde förut. Kom-munerna har också tillgång till vissa register, och enutökning är på gång där också.Så visst har jag rätt i mina antaganden, och vissthar jag rätt att befara det värsta!Anf. 40 () replikHerr talman! Ja, man kan alltid befara det värsta,och man kan måla upp olika scenarion. Jag tycker attvi som sitter i riksdag och svarar för lag-stiftningen inte bara kan måla upp svarta scenarionoch säga att det kan bli på det ena eller andra sättet.Vi måste faktiskt ta vårt ansvar. Det finns en omfat-tande brottslighet som behöver bekämpas.Om brottsligheten ändrar sina metoder och på oli-ka sätt skaffar sig möjligheter till nya insatser ochåtgärder, är det väl självklart att också det brottsbe-kämpande samhället måste skaffa sig metoder somgör att man kan bli någorlunda effektiv. Man kan inteså att säga tänka bort verkligheten, och bara tycka illaom registren. Man får faktiskt konstatera hur verklig-heten ser ut och bestämma sig för vilka effektivaåtgärder man är beredd att från samhällets sida vidtaför att klara brottsbekämpningen.Anf. 41 ()Herr talman! Jag skall hålla mig till en enda fråga.Andra kristdemokrater har ju tidigare gått igenomvåra ståndpunkter inom andra områden.Om vi skall få förståelse för Europaarbetet hosmänniskor som har en avvaktande eller negativ in-ställning till den europeiska unionen, är det viktigt attinte allt intresse fokuseras på "hårdvaran". Frågorsom mer direkt berör och engagerar människor måsteockså lyftas fram. Framför allt tror jag att den europe-iska unionen måste upplevas som ett instrument för attförstärka de mänskliga rättigheterna och som en möj-lighet när det gäller att ta gemensamma tag mot främ-lingsfientlighet, rasism och kriminalitet.Det handlar inte minst om att förbättra barnenssituation. Ingen föds till rasist eller kriminell. FN:sbarnkonvention har kommit till för att förstärka bar-nens rättigheter. Alla länder i unionen har skrivitunder detta dokument, men inget land lever helt ochfullt upp till det. Inte heller vi i har i dettaavseende någon anledning att slå oss för bröstet medtanke på de larmrapporter om de svenska barnenssituation som har duggat tätt. Vi harmycket att lära av andra länder, men också mycket atttillföra.För många barn i är situationen allt annatän ljus . Barn utnyttjas för barnprostitution ochbarnpornografi. Misshandeln av barn ökar snarare änminskar. Missbruk av alkohol och narkotika går alltlängre ner i åldrarna. Flyktingbarn behandlas somandra klassens barn, och bedöms inte i enlighet medsamma kriterier som inhemska barn. Miljoner barn ihela växer upp utan att få sina mest grundläg-gande behov tillgodosedda. Allt detta innebär brottmot barnkonventionen.I regeringens skrivelse inför regeringskonferensenfinns en skrivning som rör handikappfrågor. Det ståratt handikappaspekter enligt regeringens mening börbeaktas i alla relevanta EG-beslut, utan att EG fårkompetens att lagstifta om handikappolitiken.Det är en utmärkt formulering som också skullekunna användas i fråga om barnens rättigheter. Politi-ken skall självfallet utformas på nationell nivå, menfrågan bör lyftas upp och sanktioneras på överstatlignivå. Det görs bäst om förs in iUnionsfördraget tillsammans med andra grundläggan-de mänskliga fri- och rättigheter.EU:s kommission bör också systematiskt granskaalla förordningar, direktiv och förslag till beslut inomunionen utifrån de konsekvenser de får för barn ochfamiljer.Som en konkret åtgärd för att på ett tydligt sättplacera barnfrågorna centralt i den europeiska unio-nen, bör också verka för att en barnombuds-man tillsätts på europeisk nivå.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 10.Eftersom denna reservation är tvärpolitisk, utgår jagfrån att den också kommer att få stöd av kammaren.Anf. 42 ()Herr talman! Miljöpolitiken handlar om livschan-ser, om så grundläggande frågor som rätten att andasfrisk luft och dricka rent vatten.Vi som lever och verkar nu måste lämna en värld iekologisk balans till våra barn och barnbarn, så attäven de får vara med och uppleva hagmarker ochhumlans surr.För mig som liberal är det uppenbart att det be-hövs samarbete mellan alla folk för att klarauppgiften att rädda miljön. Genom ett tätt nätverk avhandel, kultur och politisk samverkan säkrar vi enstabil utveckling av ekonomin, demokratin och fre-den. Det är en förutsättning för en positiv utvecklingockså på miljöområdet. Ingenting är nämligen såmiljöförstörande som fattigdom, ofred, ofrihet och enallmän huggsexa om naturresurserna. Men då krävsdet också något mer. EU måste bli världens bästamiljöorganisation. Det ställer en hel del krav på för-ändringar av unionen. Det ställer också stora krav påSveriges regering att gå före och visa vägen. Folkpar-tiet anser att det är nu som måste kämpa föratt de här förändringarna genomförs. Det är nu påregeringskonferensen som vi kan sätta agendan förframtiden. Det är nu som vi kan förse unionen med deverktyg som behövs för att man skall kunna ta itu medmiljöproblemen.Det första kravet, herr talman, är att hänsyn tas tillmiljön och att det bör slå igenom på samtliga politi-kområden. Vi måste se till att man genomför en håll-bar utveckling av de grundläggande fördragen. Efter-som regeringskonferensen framför allt handlar omändringar av grundläggande regler, vilket vi har hörtunder gårdagens och förmiddagens debatt, är detviktigt att man skriver in viktiga principer i fördrags-texterna och att man genomför ändringar av besluts-regler.När behandlade rege-ringens skrivelse om det svenska miljöarbetet i EU,föreslog att kravet på en hållbar utveck-ling skall skrivas in i fördragstexterna. Besluten frånFN:s miljökonferens i innebär ett åtagandeatt verka för en hållbar utveckling. I skrivelsen omregeringskonferensen omnämns besluten från . Detsägs att de bör påverka . Men regeringenblir inte mer konkret om hur det skall gå till än att densäger att ett miljömål för jordbruket bör skrivas in iRomfördragets artikel 39. Det är bra. Vid behandling-en av förra årets skrivelse om miljöarbetet i EU an-förde emellertid jordbruksutskottet: "Enligt utskottetsmening bör verka för att principen om enhållbar utveckling införs i EU:s grundläggande för-dragstexter." Tydligen hade det beslutet i utskottet,som var enhälligt, inte någon betydelse när regeringenutformade den skrivelse som vi nu diskuterar.Nu har vi tillfälle att konkretisera oss här i kam-maren. anser att principen måste kommatill uttryck i fördragstexten genom ett tillägg i arti-kel 2 om hållbar utveckling och medborgarnas rätt god miljö som ett av EU:s mål.Det andra kravet, herr talman, är att miljöarbeteteffektiviseras genom att man låter fler beslut fattasmed majoritet. EU skall kunna införa gemensammamiljöskatter med kvalificerad majoritet.Bo Könberg har för del redovisat denståndpunkten tidigare. Jag skall därför inte gå in pådetta i detalj. Men av ändringen i fördraget bör detframgå vilka föroreningar som kan avgiftsbeläggas.Det bör också framgå att intäkten tillfaller det enskil-da medlemslandet och att avgifterna i fråga är mini-miavgifter. Den allmänna skattepolitiken faller själv-klart även i fortsättningen under den nationella kom-petensen. Det här är ingen motsättning. Om vi villvara de som påpekar och som styr och stöder utveck-lingen av miljöpolitiken, så måste miljöskatter ochavgifter ändå vara miljöpolitiska frågor i EU-sammanhang.En sådan regeländring som vi har skisserat skullegöra att frågan om en gemensam nivå på koldioxids-katt förs närmare sin lösning. Växthuseffekten är ettav de stora hoten mot jordens människor och ekolo-giska system. Vi vet inte hur snabbt och hur mycketklimatet kommer att förändras. Men vi vet att växt-huseffekten kan leda till ökade temperaturer, stormar,översvämningar och torka. Den hotar miljön och enbalanserad ekonomisk och social utveckling i helavärlden. Den är ett hot mot människors frihet ochmänniskors rätt att växa. Kampen mot växthuseffek-ten förs bäst om så många länder som möjligt sam-verkar. Helst bör alla länder i världen delta med lik-nande åtgärder. Men det vore en fördel om EU kundegå före i dessa frågor. Det skulle ha en enorm effektför viljan att agera globalt om en stor grupp avance-rade industriländer tog ett gemensamt initiativ i dennafråga.Koldioxidskatten liksom andra miljöskatter kanockså bli en bra bas för konkreta försök med skatte-växling. En grön skatteväxling gynnar inte bara mil-jön utan skapar också sysselsättning och nyskapande.Höjda miljöskatter skapar åtminstone tillfälligt ut-rymme för att sänka vissa andra strategiska skatter.Herr talman! När de här förändringarna genom-förts, finns det också kraft nog i EU att vidta de kon-kreta åtgärder för en bättre miljö som organisationengenast skall börja med. Det är att minska koldiox-idutsläppen, förbättra luftmiljön och att ta in länder iÖst- och som medlemmar.Hur stor är då chansen att vi skall få se de här för-ändringarna genomföras? Ja, om man ser vilka ma-joriteter som kan bildas i denna kammare ser framti-den ganska dyster ut.Trots att var positiv tillatt krav på en hållbar utveckling skulle föras in i för-dragen är inställningen betydligt svalare. Trotsatt det troligen är väldigt många av kammarens leda-möter som inser värdet av en gemensam europeiskkoldioxidskatt verkar det som om kommer attmotarbeta att sådana regler skall införas med majori-tetsbeslut. Detta är märkligt, eftersom vi hade endebatt i kammaren då en av moderaternasledamöter aktivt i debatten talade om hur viktigt detvar att man skulle kunna vidta åtgärder mot växt-huseffekten och koldioxidutsläppen. Men genom sittenvetna försvar av miljösyndarnas rätt att blockeraframsynta beslut spelar regeringen nu tillsammansmed ihänderna. Då är socialdemokratiskt leddaregering mycket mer progressiv. I regeringens för-handlingsuppläggning är nämligen just ett upphävan-de av vetorätten mot miljöavgifter en viktig del.Kommer att förhålla sig till det danska försla-get på ett sådant sätt att man kommer att rösta neddet?Herr talman! Jag måste ställa ännu en fråga i dettasammanhang. Är koldioxidutsläppen inte lika farliga som de var i onsdagens debatt för ?Kommer att rösta nej till Danmarksförslag att avskaffa vetorätten mot miljöavgifter?Även om jag kanske inte får något svar i denna de-batt, kommer vi ändå att få en första indikation när viskall gå till votering senare i dag.Herr talman! Jag vill med det anförda yrka bifalltill reservation 20 från och kds samt tillreservation 24 från Folkpartiet.Jag vill avsluta med att säga att det är glädjandeför oss som arbetar med miljöfrågor att debattens sistadel hålls , eftersom det nog är första gången somvi talar under ljusets inflytande i denna kammare ommiljöfrågor.Anf. 43 () replikHerr talman! Jag tycker att det som var mycket bra och mycket intressant. Hon sadeatt det är nu som det finns en livschans, att vi måsteandas frisk luft, att vi måste ha ekologisk balans, att viskall ha hagmarker och kunna höra humlans surr, attvi skall ha samarbete i , att det är nu som Sve-rige kan sätta agendan och att EU måste bli världensbästa miljöorganisation.Jag tycker att det mesta av det som hon sade varväldigt bra. Men frågan är hur det kommer sig attFolkpartiet just i den viktiga skärningspunkten mellanmiljö och en mer fundamentalistisk syn på frihandelbackar. Hela den samlade internationella miljörörel-sen har ställt ett krav som är större än alla andra påregeringskonferensen, nämligen att man skall låtavarje land gå före, dvs. att ha en generell rätt att ställahårdare miljökrav på varor, eftersom just varor ärVästeuropas kanske största problem, större än skor-stenar och annat.Med tanke på fantastiska argumen-tation för miljön i EU undrar jag varför hon inte kanacceptera att varje land har den rätten att gå före. Omman kopplar detta till "galna ko-sjukan" kan manockså fundera på varför är en sådan mot-ståndare till ett fullödigt konsumentkrav, nämligen kan lagstifta i olika länder om exempelvis ur-sprungsmärkning. Det är ju på det sättet som vi kan fåen riktig konsumentupplysning. Varför är Folkpartietså rädd för alla miljö- och konsumentfrågor så fort destrider mot en mer fundamentalistisk frihandelsprin-cip?Anf. 44 () replikHerr talman! , vi i tyck-er inte alls att det är något fel i att ge människor in-formation om varor och att märka varor. Jag förstårinte varifrån fått att vi har sagt att detär något som vi inte kan gå med på och att det skullevara ett hinder i handeln. Om detta pågår ju nu endjup debatt i EU. Också i diskuteras dettaingående, utifrån bl.a. genteknikfrågorna.Vi har inte ställt oss på nämnda sida och sagt attkonsumenterna inte skall få information om vad va-rorna innehåller.Anf. 45 () replikHerr talman! Jag förstår att ochFolkpartiet tycker att det är mycket bra om t.ex. olikalivsmedelskedjor arbetar med ursprungsmärkning ochen bra innehållsdeklaration. Jag har dock förstått attFolkpartiet är starka motståndare till att vi får enlagstiftning som innebär att ursprungsmärkning krävs.Min kommentar till gällde huvudsakli-gen miljögarantin.Den samlade internationella miljörörelsens störstakrav på oss politiker inom EU var ju att ge varje landgenerell rätt att gå före och ställa hårdare miljö- ochhälsokrav. Varför kan inte acceptera det?Det finns, tror jag, två reservationer i betänkandet,en från och en från . Det vore braom vi fick stöd från så många som möjligt. Vi i deninternationella miljörörelsen behöver det stödet. Vibehöver alltså stöd.Anf. 46 () replikHerr talman! Det är viktigt, , gemensamt i EU, när miljöproblemen skall be-kämpas, har minimiregler. Det är grunden för att viskall kunna åtgärda de problem som finns. Jag har imitt huvudanförande pekat på flera sådana viktigapunkter.Om vi skulle låta länder gå före, skullede motsträviga länderna komma ännu mera efter.Både och jag vet att om varmotsträvigt och inte införde de miljöregler som deländer skulle införa som gick före och där-med kom efter, skulle vi påverkas av det.Englands skorstenar blir inte bättre av att gårföre. Däremot blir de bättre om vi gemensamt i EUkan besluta om minimiregler. Det är viktigt att ge-mensamt i EU fatta minimibeslut i miljöfrågorna.Anf. 47 ()Herr talman! Det är en något märklig tågordning.Flera har under debattens gång berört att här står vi,, och diskuterar det som vårstatsminister redan har börjat lägga fram Sverigeslinje kring nere i . Det är en konstig demokratiskordning, men det är kanske inte så märkligt. Ordning-en besannar ju mycket av det som flera av oss har sagtsom varit kritiska till EU-systemet som sådant. Ord-ningen här bevisar nämligen att det demokratiskaunderskottet har spritt sig till riksdag.Det finns en klart uttalad motvilja från regeringenssida att få några som helst anvisningar eller riktlinjerfrån riksdag, den folkvalda församlingen.Samma motvilja visas av utskottsmajoriteten. Detframgår av alla möjliga betänkanden. handlardet om Socialdemokraterna, med stöd av Moderater-na. Man visar en ovilja att ge det inflytandesom skulle vara nödvändigt som en styrka för rege-ringen när de olika kraven drivs nere i Bryssel.Jag har alltså litet svårt att förstå denna totalamotvilja att ge tillkännagivanden eller riktlinjer. Detär ju nästintill tabu att få igenom ett tillkännagivande,även där vi är överens. I stället blir det luddiga formu-leringar om att man förutsätter att regeringen aktivtverkar för osv. Vi vet att det är till intet förpliktande.Jag begriper inte detta. Det leder ju till att det blir ettmesigt betänkande. Jag tänker ge tre exempel på det.Det första exemplet, och det har flera här varit in-ne på, gäller detta med en hållbar utveckling. Vi dri-ver kravet att artikel 2 skall ändras. det , och jag vet att ocksådriver det kravet. Det finns ett brett stöd för en änd-ring av fördragstexten på så sätt att en text om enhållbar utveckling skrivs in.