prot · GJ0989 · 1996-05-02 00:00:00 — 59 Finansminister ()Herr talman! Det är naturligtvis inte så att KlasEklund på SE-banken sitter inne med några speciellainformationer i denna fråga. Jag betraktar detta somen spekulation eller en gissning. Min uppfattning äratt inte skall ansluta sig tillERM.ERM har en helt annan innebörd än vad dethade när det skapades . Då var deten mekanism som skulle säkerställa att valutorna intefluktuerade särskilt mycket kring ett riktvärde; pluseller minus . Sedan brakade detta system mereller mindre sönder och samman sedan.Ett antal länder, däribland , fick ge upp denfasta växelkursen. För kvarvarande valutor tillåts nusvängningar på plus eller minus . Jag ser alltsåinte i dess nuvarande skepnad som någon bramekanism för att åstadkomma växelkursstabilitet.Långt viktigare än en formell anslutning till ERMär att vi kan fortsätta saneringen av svensk ekonomioch av statsfinanserna. Det handlar om att nedbringaden stora statsskulden, om att hålla inflationen på enlåg nivå och om att få lägre räntor.Hela den ekonomiska politiken är, och bör vara,inriktad på att fortsätta det arbetet. När riks-dag fattar beslut om en eventuell anslut-ning av kronan till EMU, skall vi göra det utifrån enstyrkeposition. Vi skall ha full frihet att välja. Attuppfylla konvergenskriterierna är, och bör vara, ettviktigt krav vare sig man är motståndare eller an-hängare till EMU. Vi skall ha full frihet att fatta detbeslut som vi anser vara bäst för Sverige.Anf. 60 ()Herr talman! Ingen tror att detta är aktuellt - dethar ingen heller påstått. Jag är helt klar över att fi-nansministern tycker att saneringen är viktigare än eneventuell ERM-anknytning.Men frågan gällde inte det. Här talas det om kanske skall få en sådan här an-knytning. Jag upprepar min fråga: Är det rimligt attbeslutet om en eventuell ERM-anknytning fattas föredet att har behandlat EMU? Detta är ju ettmycket stort steg på vägen in i . Enligt min be-dömning är det orimligt att ta det steget innan riksda-gen har tagit ställning till EMU.Anf. 61 Finansminister ()Herr talman! Det viktiga beslut som skall fattas iSverige, i denna kammare, gäller huruvida Sverigeskall gå in i den europeiska monetära unionen, dentredje fasen. Det beslutet skall fattas hösten 1997.Oavsett vad som sker , skall vi intebinda upp oss på ett sådant sätt att vi tvingas välja denena eller andra lösningen. Jag menar att skall full frihet att fatta det beslut som är bästför och för svensk ekonomi. Fram till dessmenar jag att alla våra ansträngningar skall inriktas påatt fortsätta, och fullfölja, saneringen av svensk eko-nomi.Anf. 62 ()Herr talman! Jag har också en fråga till finansmi-nistern med anknytning till detta med EMU: Närkommer riksdag att kunna ta ställning till ettförslag till grundlagsändring när det gäller EMU?Finansministern talar om att skall taställning till om skall gå med i hösten1997. Men skall vi göra det krävs det, som jag sersaken, en grundlagsändring. Således måste förslagföreläggas tidigare än så. När kommerförslag till om detta, eller planerar rege-ringen att kringgå grundlagen i den här frågan?Anf. 63 Finansminister ()Herr talman! Det är för mig obekant om det krävsen grundlagsändring eller inte. Det viktiga i frågan äratt det är här i denna kammare som beslut skall tas.Riksdagen skall inte bindas upp på något sätt genomhändelser eller genom beslut som tas innan avgörandesker i denna kammare.Anf. 64 ()Herr talman! Det kan ju inte vara en helt ointres-sant fråga om grundlag kräver en grund-lagsändring för att vi skall kunna gå med i . Omfinansministern är obekant med detta vill jag fråga:När kommer finansministern att göra sig underkundigom hur det förhåller sig i den frågan?Anf. 65 Finansminister ()Herr talman! Det är naturligtvis ingen oviktig frå-ga. Det har jag heller aldrig påstått. Jag kan bara sägaatt det inte har kommit till min kännedom att detskulle krävas en grundlagsändring för att skallgå med i . Om det är på det sättet, får vi natur-ligtvis vidta lämpliga mått och steg så att vi har fullhandlingsfrihet även i den frågan.Anf. 66 ()Herr talman! skall nu starta enkampanj för att informera om den monetära unionen,EMU. Enligt en tidningsuppgift har Finansdeparte-mentet sagt att inte skall delta i denna infor-mationskampanj. Det behöver självklart inte betydaatt vi inte behöver kunskap och information om EMU,men det behövs ett offentligt samtal om detta.På vilket sätt tänker finansministern och stimulera ett offentligt samtal omEMU? Naturligtvis gäller det också att vi bör ökakunskapen om vad detta betyder för svensk ekonomi.Anf. 67 Finansminister ()Herr talman! Jag stimulerar den debatten just nugenom att stå här i kammaren och diskutera dessaviktiga frågor. Jag har gjort det förroch jag kommer att fortsätta att göra det framöver.Vi har inte för avsikt att avsätta pengar för en så-dan kampanj. Däremot är det viktigt att seröver de regelförändringar och anpassningar som kanbehöva göras för det fall att skulle fattabeslut om att vi går in i hösten 1997.En annan sak som det är värt att nämna i det härsammanhanget är att en grupp ekonomer ser överEMU-frågan på uppdrag. Viavvaktar naturligtvis med spänning de bedömningarsom de kommer att redovisa och som jagtror ger ytterligare bränsle till den debatt som vi skallföra och som det är mycket angeläget att vi för i denhär frågan.Miljöproblemet i jordbruketAnf. 68 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksminister . För sedansade miljöminister i en tidningsintervjuatt trafiken och jordbruket utgör i de störstamiljöproblemen.Vi vet att svensk modernäring mycket aktivt hararbetat för att kommma till rätta med miljöfrågornaoch att stora framsteg gjorts. Vi vet också att jordbru-ket är en viktig faktor när det gäller positivt miljöar-bete. Jag tänker på det öppna kulturlandskapet, på denbiologiska mångfalden, på basen för förnyelsebaraenergikällor osv.Min fråga till jordbruksministern blir då: Delarjordbruksministern miljöministerns uppfattning attjordbruket är ett av de största miljöproblemen i Sveri-ge?Anf. 69 Jordbruksminister ()Herr talman! är det så enkelt här i världenatt någonting är antingen gott eller ont bara på det enaeller på det andra sättet. Jag delar uppfattningen attjordbruket bidrar till många positiva miljöeffekter,t.ex. det öppna landskapet. Jag delar också uppfatt-ningen att jordbruket ibland ställer till med mil-jöproblem.Alldeles fick vi t.ex. rapporter om att kvä-vesituationen i är fortsatt allvarlig. Jag trorinte att vi bara kan skylla på grannarna på andra sidanvattnet. Möjligen bidrar vi själva också på något sätt.Jag tror att vi skall vara tacksamma och att vi skallvärdera och även arbeta för att bevara det mycketpositiva som jordbruket står för. Men vi skall natur-ligtvis vara fortsatt medvetna om problemen och taytterligare steg på vägen för att komma till rätta ocksåmed de problem som finns kvar.Anf. 70 ()Herr talman! Jag delar jordbruksministerns upp-fattning att det finns både positiva och negativa sidorinom en näring. Men min fråga var om jordbruksmi-nistern har uppfattningen att jordbruket tillsammansmed trafiken är det största miljöproblemet för Sveri-ge. Det är ju en mycket stor uppgradering av miljö-frågan. Jag menar att detta ger felaktiga signaler ommiljöproblemen i jordbruket.Eftersom jordbruksministern tycks dela miljömi-nisterns uppfattning om denna uppgradering vill jagfråga: Vilket sifferunderlag stöder sig jordbruksminis-tern på när hon delar miljöministerns uppfattning attsvenskt jordbruk tillsammans med trafiken utgör detstörsta miljöproblemet? Vilket faktiskt underlag finnsdet för ett sådant påstående?Anf. 71 Jordbruksminister ()Herr talman! Tillåt mig att säga att jag inte tror attdet här är det mest konstruktiva sättet att hanteramiljöproblemen inom jordbruket. Inte heller är detmest intressant att försöka gradera vilket mil-jöproblem som är det största. Mitt ansvar är jord-brukspolitiken och därför ser jag självklart det som enav mina största uppgifter att vara med och bidra tillatt jordbruket får en så god miljöanpassning sommöjligt.Rapporter och analyser görs kontinuerligt från våramyndigheter och verk, från olika universitet ochhögskolor samt bland forskare. Nog har vi alltså ma-terial som visar att det fortfarande finnsmiljöproblem. Men, som sagt: Det finns mångapositiva effekter och det finns också negativa effekter.De positiva skall vi bevara. De negativa skall vi bliav med.ArbetsrättenAnf. 72 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller arbetsrätten.En förenklad arbetsrätt har ju stor betydelse förföretagens vilja och möjligheter att anställa fler män-niskor. Det är angeläget att något sker ganska snabbt.Arbetsrättskommittén förväntas avsluta sitt arbetenu . Såvitt jag förstår har man där storasvårigheter att komma överens. Hur tänker regeringenagera om det skulle visa sig att kommittén inte kom-mer fram till något resultat?För att ge viss ledning kan jag tillägga att med bred majoritetföreslagit att tiden för provanställning och tillfälligaanställningar förlängs från sex till tolv månader.Anf. 73 Statsrådet ()Herr talman! Regeringen tycker att det är oerhörtviktigt att och Arbetsrättskommissio-nen kommer överens om de arbetsrättsregler somskall råda på arbetsmarknaden. Vi tycker att det är ettbra sätt att gå till väga i stora och svåra frågor och ärmåna om att den svenska modellen behålls. Om såinte skulle ske kommer frågan tillbaka till regeringen.I så fall får vi återkomma senare med förslag.Anf. 74 ()Herr talman! Självklart hoppas också jag att manskall komma överens. Men tar statsrådet och rege-ringen till sig de förslag som kom från om just nämnda förlängning? Invand-rarna har ju större problem på arbetsmarknaden, mendär finner man litet av nya lösningar. Det här får be-tydelse också för andra människor, framför allt för dearbetslösa.Anf. 75 Statsrådet ()Herr talman! Vi har sett att invandrare har pro-blem på den svenska arbetsmarknaden. Det hängerkanske ihop med arbetsrätten, men det hänger ocksåihop med den arbetsmarknads- och näringspolitik somvi har. Jag tror att vi måste se invandrarproblematikeni ett större perspektiv. Vi kan alltså inte bara se tillarbetsrätten.Regeringen har sagt att de arbetsrättsregler somgenom skall komma tillstånd skall beröra unga och gamla liksom små företagsom växt upp och stora industrier som fortfarandefinns kvar samt att arbetsrätten skall vara enkel ochtydlig och så långt som möjligt också rättvis.Anf. 76 ()Herr talman! Att det gäller många fler frågor är viväl medvetna om. Vad som lades fram är ju ett avmånga förslag. Det lades t.o.m. fram förslag för ett årsedan som det inte hänt något med, så där har visamma uppfattning. Men jag hoppas att det snabbthänder något såväl på det här området som på andraområden, så att vi får människor i arbete.Anf. 77 Statsrådet ()Herr talman! Jag önskar också att något händersnabbt. Allra mest önskar jag att lägger fram ett konkretförslag fredag den 10 maj.Besök vid flygförbandAnf. 78 ()Herr talman! Min fråga vill jag ställa till för-svarsministern i anledning av vissa presskommentarerbeträffande det besök som statsrådet med kort varselförra veckan företog vid F 15 i . Uppen-barligen arbetar statsrådet och Försvarsdepartementethårt med frågorna kring den försvarsproposition somskall komma under den närmaste tiden.Möjligheterna till besök på olika berörda förbandverkar trots allt vara begränsade. Med hänsyn tillpressens tolkningar av besöket vid F 15 i Söderhamnär ett motsvarande besök vid södra flygkommandotoch i mycket välmotiverat. Närkommer försvarsministern att göra ett sådant besök?Anf. 79 Försvarsminister ()Herr talman! Det är alldeles rätt att vi just nu arbe-tar väldigt hårt vid Försvarsdepartementet. gårockså åt när vi nu studerar Överbefälhavarens ochÖCB:s förslag. Jag sade när jag fick förslagen den 4mars att sista ordet nog inte är sagt. Det är det hellerinte. Jag fick ta emot 24 uppvaktningar från regioneroch kommuner. har vi tagit emot ett stortantal uppvaktningar från fackliga organisationer.Jag vill se ett och annat ställe på plats. Eftersomjag inte hade varit vid F 15 i tidigare ochfick ledig, sade jag att vi skulle åka tillSöderhamn. Det gjorde vi. Jag fick ställa ett stortantal frågor och fick svar på de frågorna. Vi bearbetarnu en hel del material. Jag kommer nog att åka ocksåtill vad tiden lider.Anf. 80 ()Herr talman! Jag tackar försvarsministern för be-skedet. och var inte med på ned-läggningslistan när det gäller ÖB:s förslag. Därför harinte på samma sätt uppvaktat departemen-tet. Det är mot bakgrund mot alla de uppgifter som påolika sätt i dessa sammanhang kommer fram väldigtväsentligt att försvarsministern också besöker platsersom kan komma i fråga för frågans belysning.Jag tackar för beskedet.Vattenförsörjningen i världenAnf. 81 ()Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-ter har kommit en mycket oroande rap-port från FAO som visar en än mer oroande situation ivärlden när det gäller vattenförsörjningen. De nordaf-rikanska kommer att drabbas aven påtaglig vattenbrist , med deflyktingströmmar som det kan medföra, de konfliktersom kan komma att uppstå och det mänskliga lidandesom detta innebär.Därför undrar jag om rapporten från kommeratt användas av ministern på något konstruktivt sätt.Det är väldigt viktigt att vi gör vad vi kan för attundvika en kommande konfliktsituation och detmänskliga lidande som problem med vattenförsörj-ningen i det berörda kommer attinnebära.Anf. 82 Jordbruksminister ()Herr talman! Det är en mycket stor, allvarlig ochviktig fråga som tas upp. Det är självklart att vi tar delav rapporten från och försöker använda den pånågot konstruktivt sätt.Till hösten, , hålls i ett stortvärldslivsmedelstoppmöte, som rör livsmedelssitua-tionen över huvud taget. Vatten är ett viktigt livsme-del. Diskussionen om vattentillgångarna i världen äroerhört viktig, och vi följer den mycket noggrant ochvill givetvis så gott vi kan i vårt eget inhemska age-rande men också i vårt internationella samarbetekonstruktivt bidra till att lösa de här problemen.Skattereformens effekterAnf. 83 ()Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet var en av konstruktörerna bakom skattere-formen. Den gillas av många som har goda ekono-miska förutsättningar. Frågar man en låginkomsttaga-re eller en boende i hyresrätt vad han eller hon fick utav reformen, blir nog svaret att det blev en rejält höjdhyra.Skattereformen skulle vara fördelningspolitisktneutral. Därför skulle låginkomsttagarna kompenserasmed höjda bostadsbidrag. minskar bostadsbidra-gen i två omgångar med jämfört med dagenskostnader.Frågan blir: Hur blir det då med den fördelnings-politiska neutraliteten i skattereformen? Tänker minis-tern titta närmare på den saken och i så fall kommamed förslag till förändringar i systemet?Anf. 84 Finansminister ()Herr talman! är det inte jag som handläggerskattefrågor i regeringen, utan det gör jag blev direkt apostroferad och hade någonroll i den tidigare skattereformen, skall jag väl ändåsvara på frågan.Det har gjorts en utvärdering av skattereformen.För att göra en lång historia kort skall jag bara sägaatt den utvärderingen ledde till resultatet att högin-komsttagarna, den tionde decilen, fick ett bättre utfallän vad som var avsikten när reformen konstruerades.Däremot fick de inte ett bättre utfall än det genom-snittliga utfallet. Man kan säga att den utjämningsef-fekt som låg bakom intentionerna i skattereformen harenligt utvärderingen inte förverkligats. Å andra sidanhar inte utvärderingen pekat på att det skulle ha blivitnågra ökade klyftor som följd av skattereformen.Det är naturligtvis många osäkerheter i en sådanutvärdering. Det påpekar också författarna själva.Många faktorer är svåra att bedöma. Därför har denockså skickats ut på remiss för att man skall få insynpunkter från en rad olika remissinstanser. Det därfår sammantaget läggas till grund för den bedömningsom regeringen kommer att göra i sinom tid.Sedan inträffar det en mängd andra saker samti-digt med skattereformen eller efter den som påverkarfördelningspolitiken i samhället. Dessa kan vara för-delningspolitiskt positiva eller negativa, men man kaninte lasta skattereformen i och för sig om det är andraåtgärder som leder till ökade klyftor i samhället. Där-emot är det naturligtvis en realitet för människorna.De upplever inte skattereformen isolerat, utan deupplever summan av allting som händer i samhället,oavsett var orsakerna ligger någonstans.Vårt ansvar som regering är naturligtvis att utfor-ma en fördelningspolitik som är så rättvis som möj-ligt. Det är inte minst viktigt att, i det besvärliga lägesom vi nu befinner oss i, har befunnit oss i några åroch kommer att befinna oss i ännu , sanerastatsfinanserna och få bort det enorma underskott somregeringen ärvde 1994 och som ligger som en dödhand över svensk ekonomi. Innan vi får bort det un-derskottet har vi ingen handlingsfrihet och kan integenomföra reformer eller andra angelägna åtgärder.Därför är det viktigt att den saneringen fullföljs. Våruppgift att se till att den skall få ett fördelningspoli-tiskt så bra utfall som möjligt.Anf. 85 ()Herr talman! Det var ett långt svar på en kort frå-ga. I de remissvar som kommit in till följd av utvär-deringen påpekas en rad brister och fel i utvärdering-en. Bl.a. skriver , generaldirektör förBoverket, i senaste numret av tidskriftPlanera, bygga, bo att skattereformen har medförtsvåra omställningar på bostadsmarknaden för svagareinkomstgrupper. Detta har den kommitté som utvärde-rat skattereformen inte belyst.Det är bra om det kommer in flera synpunkter såsmåningom. De här viktiga frågorna skulle naturligt-vis ha kommit upp tidigare i samband med utvärde-ringen. Det tycker jag är illa skött och dåligt genom-fört.Anf. 86 Finansminister ()Herr talman! Jag har inte haft tillfälle att studeraalla remissvaren. Det är, som jag sade, inte heller mittansvar utan det ansvaret inom regeringen ligger hosstatsrådet . Men ett av syftena med att skicka ututvärderingen på remiss var naturligtvis att få in syn-punkter från en bred grupp av olika organisationeroch andra instanser för att få ett fylligare underlag.Det är mycket möjligt att det finns brister i utvärde-ringen. Jag är dock inte beredd att gå så långt som attsäga att den är värdelös eller icke-användbar. Den hargett oss ett viktigt underlag. är svårigheter-na oerhört stora att värdera en lång rad olika be-ståndsdelar i skattereformen. Man måste ha respektför detta.Den samlade bedömning som vi kommer att görakommer att baseras både på utvärderingen i sig, påremissinstanserna och på våra egna uppfattningar.Monopol inom service- och tjänstesektornAnf. 87 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jämställd-hetsministern.Sverige har en mycket hög förvärvsfrekvens blandkvinnor. Men arbetsmarknaden är hårt könsuppdelad.52 % av kvinnorna arbetar inom den offentliga sek-torn, en sektor som inte minst av ekonomiska skälnödvändigtvis måste krympa. Det är också en mycketviktig jämställdhetsfråga att en del kvinnor som nuarbetar inom den offentliga sektorn också kan erbju-das arbete inom den fria, privata sektorn.Min fråga till jämställdhetsministern blir: Är jäm-ställdhetsministern villig att se positivt på förslag attöppna arbetsmarknaden så att monopolen i någonmån hävs när det gäller landsting och kommuner ochockså se välvilligt på de förslag som finns när detgäller att öppna en tjänstesektor bl.a. inom hemtjänstoch service?Anf. 88 Statsrådet ()Herr talman! Jag läste i en tidning att , ordförande i ,hade sagt att det bästa kunde göraför företagare var att driva en politik somledde till att vi fick låga och stabila räntor. Jag tror atthan har rätt.Jag tror inte att regeringen kan fatta beslut om varde nya jobben skall uppstå och inom vilken branschdet skall löna sig att starta företag. Men vi är oerhörtmåna om att det skall komma nya jobb och om attföretag och människor runt om i vårt lag har en tro påframtiden så att de vågar investera och prova nyamarknader.Jag är också mån om att vi skall se på den service-och tjänstesektor som finns , där där vi vet attmånga kvinnor på arbetsmarknaden jobbar svart medolika hemarbeten. Jag vill att denna svarta arbets-marknad skall bli vit. Hur vi skall gå till väga med detfår vi anledning att återkomma till.Anf. 89 ()Herr talman! Det är visserligen mycket bra medlåga och stabila räntor. Tyvärr är det inte så mångakvinnor inom den offentliga sektorn som har någonstörre fördel av detta.Jag ser det som en oerhört viktig jämställdhetsfrå-ga att monopolen inom hela vårdområdet och service-sektorn hävs.Vi har i färskt minne JämO:s förtvivlade försök attfå upp lönerna för kvinnor inom vården. Enligt minuppfattning kommer vi aldrig att lyckas med detta omdet inte finns konkurrerande arbetsgivare inom dennatypiskt segregerade sektor av arbetsmarknaden.Kan jag tolka jämställdhetsministern så, att honkommer att se mycket positivt på förslagen om attbryta upp dessa monopol, vilket skulle ge kvinnornasamma möjligheter att tillgodogöra sig lägre räntor,att ha fler arbetsgivare att välja mellan och att kunnastarta egen verksamhet?Anf. 90 Statsrådet ()Herr talman! Det finns ingenting som hindrarmänniskor att starta alternativ till den offentliga verk-samhet som finns. Anledningen till att man inte gördet i så stor utsträckning kan vara just räntenivåerna.Det kan också vara så att man tycker att den verksam-het som bedrivs inom offentlig sektor är bra och attdet därför inte finns någon anledning att konkurrera.Anf. 91 ()Herr talman! Jämställdhetsministern säger att detinte är någonting som hindrar. Nej, men man arbetarinte på samma villkor. Det finns bl.a. hindrandemomsregler som gör att man som enskild och drivan-de ett tjänsteföretag inte kan konkurrera med denoffentliga sektorn. Det är oerhört viktigt att regering-en tar itu med detta.Anf. 92 Statsrådet ()Herr talman! Jag tycker att det vore bra om flerkvinnor startar företag. Det görs nu flera utvärdering-ar om t.ex. olika typer av företagslån. Det kvinnligaföretagarstöd som finns och som har använts harvarit oerhört effektivt. Det är mycket få av de företagsom kvinnor har startat som har gått omkull. Väldigtmånga har lyckats väldigt bra.Sveriges försvarskraftAnf. 93 ()Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern.I partiorganet i politiken förraåret uttalade försvarsministern att han gör bedöm-ningen att militära slagkraft faktiskt kommeratt öka trots en besparing på . Sedermera har juriksdagen - vilket torde vara bekant för kammarensledamöter - fattat beslut om en 25-procentig nedrust-ning av det svenska försvaret. Även ÖB har lämnat enredovisning som visar att försvarseffekten minskar.Jag vill fråga försvarsministern om han fortfarandegör den bedömning som han uttalade och iså fall om han anser det önskvärt att militäraslagkraft ökar.Anf. 94 Försvarsminister ()Herr talman! Det brukar aldrig vara fel att myn-digheter utsätts för besparingskrav eller effektivise-ringskrav. Det finns det många bevis för i Sverige.Myndigheter har fått dra ned på sin personal ochorganisation. Ändå har man kommit att uträtta minstlika mycket efter en omorganisering som man uträtta-de före. Ett långt liv i politiken har lärt mig att tuffaeffektiviseringskrav och rationaliseringskrav när detgäller den statliga byråkratin och de statliga myndig-heterna inte bara är av ondo. De har i stället visat sigvara ganska bra och värdefulla. På den punkten harmoderater och socialdemokrater i den här kammarenvarit tämligen överens. Det är bra att utsätta ocksåden offentliga sektorn för en kostnadskontroll.Mitt uttalande i Aktuellt i politiken förraåret motiverades av detta. Vid det tillfället rörde detsig om den 10-procentiga besparingen. Sedan fick jagerfara - och det har jag debatterat i dennakammare - att det fanns något som hette Överbefäl-havarens svarta hål. Försvarsmakten gjorde sedanberäkningar av köpkraften från 1992och framåt - alltså inte bara som jaghar varit försvarsminister.