prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Det är enskyldighet för oss alla.Sedan måste jag upprepa detta med kon-sekvensanalyser. tog själv upp det isitt första inlägg. Hon krävde det av oss. Jag måstebolla det tillbaka till . Moderaternaföreslår mycket kraftiga skattesänkningar både förstaten och kommunerna. De har ett utgiftstak somunderstiger vårt med 94 miljarder. Vad innebär det förde enskilda människorna? Jag tror det är viktigt attMargit beskriver det.Anf. 173 () replikHerr talman! Jag kom faktiskt att tänka på en kon-versation mellan katten och . Alicefrågade vilken väg hon skulle gå. Då frågade kattenvart hon vill komma. svarade att det inte spela-de så stor roll. Då sa katten att det inte spelade någonroll vilken väg hon tog heller.Så är det litet grand med utgiftstaket. Man måstefaktiskt precisera målen betydligt mer. Då måste mangå ned på underliggande nivåer för att se vad man villspara på. Man kan inte vara hur översiktlig som helst.Jag tycker att skall läsa vår motion.Där finns relativt klart angivet vilka områden vi avseratt dra ner på. Jag kan ge ett exempel. Det är fulltmöjligt att höja den reella pensionsåldern. Vi såg attdet gick mycket bra att sänka sjukförsäkringarna. Vihar sett att bara för att man har pratat om förtidspen-sionerna och deras skadlighet har de faktiskt börjatminska.Men måste man ha en politik som gerjobb och inte sysselsättning. Det handlar om verkligajobb. Det har talats mycket om det här tidigare i dag.Det är den politiken som Socialdemokraterna inteklarar av. De tar bort initiativkraft, företagaranda,intresse för utbildning osv. Det är en lång väg att gåtillbaka, och då måste man gå vår väg.Anf. 174 () replikHerr talman! Det är vi som verkligen har presente-rat en hållbar beräkning av utgiftstaket. Det har inteoppositionen gjort. I vårpropositionen har vi pekat påhur stora besparingar som måste göras och vilka be-sparingar det gäller. De är ännu inte fastlagda i detalj.Genomför vi dessa besparingar håller vi också utgift-staket, och det är det viktiga för att vi skall kunnauppnå balans i ekonomin 1998.Anf. 175 () replikHerr talman! Jag försökte i mitt inlägg tala om förBörje och andra här i kammaren att det ärfolkhälsomålet som är väsentligt för , hurmänniskor skall må och leva i vårt fina land på långsikt. Men det vill som socialpolitikerinte bry sig så mycket om.Låt mig ta upp de argument som sade att det är de som har de största margina-lerna som skall bidra. Men låt oss som socialpolitikervända på det. Hur skall det gå med de människor sominte har några marginaler alls? Det är dem jag talarom, deras förutsättningar och konsekvenserna fördem.Vi skall redovisa konsekvenserna, sade BörjeNilsson. Men det är faktiskt regeringen som har resur-ser, personal och annat för att klara av de bitarna. Jagställde frågor till den förra socialministern om ettgemensamt högkostnadsskydd för sjuka och gamla.Hon sade att det fanns bara åtta undersökningar omdetta och att det behövdes en nionde. Det måste väländå vara regeringens uppgift att sköta de frågorna?Låt mig ställa två frågor till arbetsskadekommittén skall lägga framsitt betänkande . I vårt delbetänkande har vi talatom att det viktiga för att få ned sjukfrånvaron är atterbjuda rehabilitering och att korta köerna i vården.Alla politiker, hela kommittén, alla jag träffat är över-ens om detta. I det sammanhanget skär socialdemo-kraterna i anslagen till rehabilitering och i Dagmar-pengarna. Hur skall det fungera, ? Detskulle jag bra gärna vilja veta.Den andra frågan är: Vad händer med de gamlaoch sjuka människor som går till läkare men inte harråd att hämta sin medicin? Hur skall de människornaklara sig? Vilken framtid har de? Hur ser och på folkhälsomålet attdessa människor inte skall ha möjlighet att snabbt blifriska och må väl i vårt samhälle?Anf. 176 () replikHerr talman! tog upp besparingarsom kommer . Regeringen har bara pekatpå att detta kan vara tänkbart, men det är alltså inteberett av utskottet. Vi får återkomma i de hänseende-na.Till vill jag säga att den allra vikti-gaste folkhälsofrågan är att människorna har ett arbe-te. Det är det allra bästa. Det är också därför somregeringen lägger fram en proposition i det av-seendet. Det är oerhört väsentligt att människor har ettjobb och att vi får ned arbetslösheten.500 000 arbetstillfällen försvann under regering. Det är viktigt att vi kan skapa jobb ochsysselsättning, och det är på det området som rege-ringen tar initiativ. Men självfallet har en stabil ochbra försäkring också stor betydelse. Ett utredningsar-bete pågår, och där skall vi lägga fast en bra välfärdför framtiden.Anf. 177 () replikHerr talman! Visst är sysselsättningen det allraviktigaste för människor, . Vi lyssnademycket noga till vad ni sade i valrörelsen. Om ni barafick makten skulle ni fixa det här, men det har ni integjort. De förslag som läggs fram är intressantapå några punkter, eftersom de sammanfaller med vadvi i tycker att man skall göra.Men det handlar också oerhört mycket om insatsersom döljer arbetslösheten. Sedan poppar den upp närmänniskor kommer ut och behöver det arbete som delångsiktigt hoppats på. Det är vad det handlar om.Sedan gällde det frågorna som regeringen funderarpå . Det är tänkbart att de kan kommaupp, sade . Då kanske vi kan lösa det härmed tandvården, dvs. att vi inte avskaffar den helt ochhållet utan inser att det faktiskt behövs en tandvård-försäkring i detta land. Då slipper vi efter 15-20 årkonstatera att vi har raserat tandhälsan för stora delarav svenska folket, att vi har raserat tandhälsan för desämst ställda i vårt samhälle. Det är därför vi tyckeratt tandvårdsförsäkringen skall finnas kvar.Det lät oerhört positivt när sade attdet är tänkbart att göra vissa besparingar. Men låt ossdå se vilket välfärdsmål vi vill ha och utifrån det somsocialpolitiker se hur vi skall uppnå det målet. Hurskall vi spara så att vi får den ekonomi som vi behö-ver, som vi har ett välfärdsmål som gör attmänniskor kan leva och må bra i vårt land, oavsett omde saknar marginaler eller är välbeställda? Alla skallkunna omfattas av det välfärdsmålet. Jag ser framemot den debatten senare i höst.Anf. 178 () replikHerr talman! Som jag sade tidigare befann sigekonomin i ett sammanbrott när vi övertog rege-ringsmakten . Det viktiga var att prioritera sane-ringen av ekonomin, och det har också skett genomolika besparingar. Självfallet har det varit kännbart.Om man skall göra besparingar i en välfärd sombyggts upp för att skapa jämlikhet blir det kännbartför en del människor. Därför är det viktigt att manåstadkommer en rättvisa i det hela, och det har vigjort genom vissa skattehöjningar.Vad anser om ochMargit förslag, där utgiftstaket underskridsmed 94 miljarder? Enligt vad jag förstår skall ni sam-verka. Vad anser och omModeraternas skattesänkningar och utgiftstak? Detskulle vara intressant att höra.Anf. 179 ()replikHerr talman! Jag skall inskränka mig till att ta uppsådant som vi verkligen fattar beslut om i riksdagenunder våren, alltså det som gäller tilläggsbudgeten ochsom jag också berörde i mitt anförande.I frågan om tandvårdförsäkringen talade BörjeNilsson i sitt anförande om någorlunda rättvisa ochom att de som har de största marginalerna skall bidramest.Hur tycker att det passar in i denförändring av tandvårdtaxan som skall träda i kraft ihöst? Då läggs besparingen, som vi kristdemokrateraccepterar, ut på ett sådant sätt att de som har lägstkostnader subventioneras mer och de som har högrekostnader subventioneras mindre. Har ni alltså stude-rat detta och sett att de som har de största marginaler-na är de som bidrar mest i det här fallet?Anf. 180 () replikHerr talman! Tandvårdsförsäkringen har diskute-rats under , och det har också gjorts utred-ningar. Vi vet att vi inte har kommit fram till en re-form, en omstöpning av tandvården, men en sådanskall ske. Det är också nödvändigt för att vi skallkunna hålla utgiftstaket och för att kunna göra dessabesparingar.Men en arbetsgrupp skall utforma detta närmare,och det är en fråga som vi får följa med stort intresse ifortsättningen. Jag menar ändå att förslaget är rimligtsom det föreligger i betänkandet. Kds får ha andrasynpunkter på det.Anf. 181 ()replikHerr talman! Jag är uppriktigt förvånad. Jag serinte var logiken finns. Vi kristdemokrater har accepte-rat besparingen från och bespa-ringen . Arbetsgruppen skall jobba med hurdet skall se ut , vad jag förstår. Hur det skallse ut från är klart utskrivet i pro-positionen, inte i stora drag utan i detalj.Man höjer subventionen från till fördem som har kostnader mellan och ,och man sänker subventionen från till fördem som har kostnader upp till 13 500kr. Detta är ju omvänd fördelningspolitik!Anf. 182 () replikHerr talman! Tanken är att tandvården också skallvara förebyggande. Man skall få människor att frånbörjan sköta sina tänder bättre. Det är därför taxesys-temet är uppbyggt på det sätt som anges i propositio-nen. Det är alltså ett förebyggande syfte.Anf. 183 FÖRSTE VICE TALMANNENJag får upplysa om att ytterligare 36 talare är an-mälda till dagens talarlista. Avsikten är att försökaavsluta kammarens plenum , vilketemellertid blir beroende av den återhållsamhet somledamöterna visar i den fortsatta debatten.Anf. 184 ()Herr talman! Den diskussion som pågår ochsom kommer att pågå i kammaren, är orsakad av destora besparingar som vi har ålagt oss för att klara densvenska ekonomin. Man kan inte spara utan att det gereffekter på ett eller annat område.Inom socialförsäkringssystemen har vi varit vanavid att kunna vara ganska spendersamma och lägga utstora summor. Vi har motionerat flitigt om små för-ändringar . Det har sedan gjort attsystemen också har blivit lappverk. Det som de frånbörjan varit menade att ge har kanske gått förlorat.Det är väldigt svårt att hålla styr på alla de här områ-dena.Vi kan också avläsa ett stort motstånd från mångahåll när det gäller de besparingar som vi tar ställningtill . Det har alltid funnits när vi har diskuteratbesparingar i transfereringssystemen. Man vill skyddade svaga grupperna. Det har vi inte heller alltid lyck-ats göra tidigare. Ett av de stora problemen när manförändrar i socialförsäkrings- och transfereringssys-temen är att det är stora pengar som finns, för demsom har små omständigheter. Det är alltså stora be-sparingar att göra vid små förändringar även där.När det gäller tandvårdsförsäkringen har riksdagentagit emot ett antal propositioner från olika regeringar,men inte kunnat acceptera något av förslagen. Ocksåinom det området krävs nu en förändring och en be-sparing som jag tror kan ge effekter för dem som haren dålig tandhälsa. De allra flesta som besöker tandlä-karen betalar bara eller därunder för sin tand-vård. De som har kostnader därutöver har något störrebehov. De utgör den största gruppen, och man har idet här förslaget också lagt in den största subventio-nen för den gruppen. Det tycker jag är alldeles riktigtatt man gör. De som betalar därutöver har stora kost-nader. Det är helt riktigt. Men man skall inte väntamed sin tandbehandling tills man hamnar i den grup-pen. Det är viktigt att man sköter tandhälsan så attkostnaden blir lägre.Förslaget innebär också att kostnader för ädelme-taller inte är bidragsgrundande. Det kommer att ökabesparingen. Även situationen när det gäller högkost-nadsskyddet i tandvårdsförsäkringen kommer därmedatt förbättras.Jag hoppas att den arbetsgrupp som tillsätts geshandlingsfrihet och att det finns en parlamentariskförankring på ett eller annat sätt, så att man också kanfå en enighet för förslaget i riksdagen.Jag har synpunkter på det som har aviserats i pro-positionen, men jag avstår från att framföra de syn-punkterna här. Jag hoppas på att kunna göra det i ettsenare skede i stället.Reservation nr 54 i finansutskottets betänkandestöds också av . Den berör barn- ochungdomstandvården. Det är bara en miss att det intefinns med i reservationen.Det fanns ett förslag om att högkostnadsskyddet iläkemedels- och läkarförmånen skulle höjas till 2 500kr. Anledningen var densamma - kostnaderna ökar,pengarna minskar och man måste på något vis snabbtse till att man får en balans. Visserligen är förslagetfrån HSU 2000 framlagt, och tanken är att det ocksåskall sättas i sjön . Men det högkostnads-skydd som införs innebär att kostnaderna ocksåkommer att begränsas. Vi har i utredningar och påandra ställen sett att om man inför kostnadsbefrielseför en förmån så ökar också konsumtionen. Det gälleräven läkemedelskonsumtionen. Förhoppningsvis skalldet här också begränsa överkonsumtionen av läkeme-del.Det finns en stor oro hos en del av debattörerna attsjuklön innebär att egenföretagare inte kommer attanställa människor. Men jag kan inte se att den över-kompensation som varit under de år som gått sedansjuklönen infördes också har inneburit att man haranställt fler människor. Jag tycker därför att det ar-gumentet inte håller. Det har funnits en klar överkom-pensation. Men i dagens proposition aviseras också ensänkning av arbetsgivaravgifterna, och förhoppnings-vis ger det ett incitament för att anställa fler männi-skor.Innan sjuklönen infördes fick ju de små arbetsgi-varna betala de stora arbetsgivarnas kostnader försjukfrånvaro. Det var ett av skälen till att sjuklöneninfördes. Att perioden nu förlängs lig-ger helt i linje med försöket att komma ifrån de storasystem som inneburit att man inte haft kontroll översjukfrånvaron i företaget. Detta kan ge den möjlighe-ten.Centerpartiets förslag om ett grundtrygghetssys-tem vinner enligt min mening alltmer terräng. Det ären snårskog av olika transfereringssystem. Förslagetinnebär ett skydd för de svaga. Det är en samordningav transfereringssystemen och det ger också en be-sparing. Jag är helt övertygad om att vi snart kommeratt kunna ta ställning till ett enklare och överskådliga-re transfereringssystem, som också innehåller engrundtrygghetstanke för framtida behov.Anf. 185 () replikHerr talman! Jag skall inskränka mig till ett kortinlägg.Det är arbetsgivarna i de små företagen, , som är oroade när det gäller sjuklönen. är man också oroad. Detbrev som jag har fått är ställt även till Centern.Vi får väl se vad svarar de synskadade i denfrågan.Men jag tänkte på en annan fråga som är oerhörtviktig för mig och för . Det gäller de funk-tionshindrade. Jag frågade om centerpartister ochsocialdemokrater inte har mött funktionshindrade. Jagvet att , som har så lång erfarenhetfrån både socialt arbete, sjukvårdsarbete och riks-dagsarbete, väl har mött de här människorna. Jagkänner också ideologi i den här frågan. Hurkan ni då klämma åt de här människorna och återför-visa vissa grupper till kommunerna? Hur kan ni ställavissa grupper utanför möjligheten att få assistanser-sättning? Den är ett lyft för dessa människor. Det gårinte för oss andra att förstå vilken förmån det har varitför dem att få den chansen. Hur har ni kunnat lämnadem i sticket?Anf. 186 () replikHerr talman! Först till sjuklönen och effekter försynskadade. Jag antar att menar effekteröver huvud taget för personer som ofta är frånvarandepå grund av sjukdom. Men det finns ett skyddsnät.Man kan som arbetstagare i en skriftlig framställningtill be om att få vara ansluten tillförsäkringskassans system. På det viset får man ocksåett skyddsnät så att man kan få en anställning. Denmöjligheten bör prövas av de arbetshandikappade.Min förhoppning är att man också skall vara mergenerös när ett sjuklönesystem med ytterligare 14dagar nu införs, så att man inte enbart räknar kortasjukperioder utan även litet längre sjukperioder. Dåkan även dessa grupper få den förmånen.När det gäller de funktionshindrade förstår inte jagvad menar. Vi återförvisar inga funk-tionshindrade till kommunerna. Om hadeläst vår motion hade han klart kunnat se att vi bestämthävdar att kommunerna inte skall ha det ansvaret. Detär också det beslut som har fattat. Vi harinte heller genomfört så stora besparingar som förstaviserades när det gäller och till just funk-tionshindrade.Jag har i en träff med alla dessa handikapporgani-sationer dagen efter det att utskottet justerade proto-kollet och betänkandet fått deras bekräftelse på att deär fullständigt nöjda med detta förslag.Anf. 187 () replikHerr talman! träffar tydligen enviss form av handikapporganisationer, och jag enannan form.LSS-förslaget gör att kommunerna och försäk-ringskassan måste hålla på och diskutera vilka insatserden ena och vilka insatser den andra skall göra. Dennaosäkerhet är inte rimlig för den som är gravt handi-kappad, tycker . Det förslag som regering-en har lagt har stött och kommit överens medregeringen om inom lyckta dörrar. Det är bara attkonstatera det.När det gäller de handikappade och deras möjlig-heter att få anställning om fyra veckors sjuklön införsär det så, , att de inte får någon an-ställning. De kan inte ens diskutera möjligheten attföra över sin sjukfrånvaro till , ochlösa det den vägen, därför att de inte får någon an-ställning. Det är det som är problemet, och det är detsom de handikappade är oroliga för.Anf. 188 () replikHerr talman! Det kanske hade varit bättre om Sig-ge Godin hade läst socialutskottets betänkande ochvad som där sägs om de gravt handikappade. Därframgår klart det som jag har sagt om LASSoch LSS. Jag vidhåller att en prövning måste ske. Degravt handikappade är skyddade enligt det förslagsom har antagit.När det gäller de handikappades arbetsmöjligheteröver huvud taget kan man inte säga att det är sjuklö-nen som gör att de inte kan få en anställning. Dettycker jag är ett mycket kortsynt och märkligt sätt attdiskutera på. Det finns sedan långa tider en viss in-ställning hos väldigt många arbetsgivare, och det ärfel att säga att sjuklönen skulle vara orsaken till den-na.Anf. 189 ()replikHerr talman! Jag vill bara försöka locka ur KarinIsraelsson någonting om den framtida tandvårdsför-säkringen.Det vore nämligen väldigt skönt om vi kunde sän-da en signal från till regeringen redan häroch om att det inte finns någon riksdagsmajoritetför det förslag som aviserats från 1998.Ragnhild Pohanka har från talarstolen klartuttalat syn på denna fråga. är detalltså bara vi har att vänta på. Om Cen-terpartiet inte är berett att skrota den allmänna tand-vårdsförsäkringen, utan vill slåss för att ett allmänthögkostnadsskydd kommer att finnas kvar så tyckerjag att regeringen bör få veta det redan nu.Anf. 190 () replikHerr talman! Jag tycker att det är ett för tidigt ske-de för att diskutera någonting som ligger i något slagspipe line.Det finns naturligtvis skrivningar i propositionensom kan tolkas på ett eller annat sätt. Men propositio-nen har inte sakbehandlats ännu, och jag tycker attden processen får ta den tid den tar.Vad jag tycker är viktigt är att vi fortsättningsviskan behålla en god tandhälsa för den svenska befolk-ningen.Anf. 191 ()replikHerr talman! Jag vill bara avslutningsvis beklagaatt det inte blev någon klar och tydlig signal till rege-ringen om det fortsatta arbetet med tandvårdsförsäk-ringen.Anf. 192 ()Värderade talman! I det betänkande från finansut-skottet som vi nu behandlar finns ett yttrande frånkulturutskottet. Proposition 1995/96:150, som är orsaktill dagens debatt, innehåller inte något egentligt kul-turavsnitt. Vi väntar sedan ganska länge på den kul-turproposition, som beräknas komma . Därförfinns det inte så mycket att aktualisera från kulturut-skottets horisont den här gången.Kulturutskottets andel i finansutskottets betänkan-de gäller utbildningsinsatser för vuxna. Regeringenföreslår i propositionen bl.a. att anslår me-del motsvarande 100 000 studieplatser för vuxna. Avdessa skulle 10 000 platser vara reserverade för folk-högskolorna och de resterande 90 000 platserna förkommunal vuxenutbildning, komvux.I en motion föreslår och jag attsatsningen på vuxenutbildning bör fördelas något merjämnt mellan komvux och folkbildningen. Studieför-bunden har en unik möjlighet att erbjuda pröva-på-studier i en tvångsfri och opretentiös form, skriver vi imotionen. För många människor, som av olika an-ledningar har missat studiechanser , ger juststudieförbunden nya sådana chanser.Nu tycker kulturutskottets socialdemokrater lik-som och jag, och förresten även cen-terpartisten, vänsterpartisten, miljöpartisten och krist-demokraten i kulturutskottet att den i propositionenangivna fördelningen mellan komvux och folkbild-ningen inte skall betraktas som en gång för alla fast-lagd. Vi tycker att vissa av de 90 000 platserna förden kommunala vuxenutbildningen skall kunna om-fördelas till folkbildningen.Finansutskottet gör inget annat ställningstagandeän kulturutskottet. Det kan vi läsa i finansutskottetsbetänkande. Därför yrkar jag bifall till det avsnittet ibetänkandet.Värderade talman! Det är inte ofta vi här i Sveri-ges riksdag kan se resultatet av våra besked till rege-ringen redan innan vi fattat det formella beslutet i ettärende. I den situationen är vi dock i dag.Jag har befarat att det är för få i denna riksdag ochi regeringen som har kunskap nog om svensk utbild-ningshistoria för att i tillräcklig grad värdesätta folk-bildningens möjligheter. Jag vill i det här anförandetmarkera kulturutskottets tydliga anvisningar till rege-ringen när det gäller folkbildningens - studieförbun-dens och folkhögskolornas - roll i vuxenutbildningen,trots att vi tydligen redan är tillgodosedda genomregeringens nya proposition.Jag har känt att det är viktigt att inför dagens so-cialdemokratiska besättning både i riksdag och i re-gering - och givetvis även inför alla andra partier -påminna om att folkbildningen har haft en avgöranderoll för demokratins utveckling i . Folkbild-ningen har också gång på gång tagit ansvar för att gesvenska folket möjligheter till livslångt lärande. Närnya kunskapsklyftor har märkts mellan generationernahar studieförbund och folkhögskolor haft både viljaoch pedagogiska modeller för att överbrygga kun-skapsklyftorna.När staten behövt extra utbildningsinsatser infört.ex. den nya författningen ochfolkomröstningen om energi , särskildavuxenutbildningsinsatser i språk och matematik, in-formation om den europeiska gemenskapen och omdatorernas möjligheter har studieförbund och folkhög-skolor ställt upp med kompetens, stor flexibilitet ochpedagogisk finess.Moderaterna visar tyvärr gång på gång att deknappast har något intresse av att stödja folkbildning-ens insatser för dem som har allra störst behov avutbildning i vuxen ålder. Som vanligt yrkar Modera-terna avslag på regeringens förslag till ökat stöd förfolkbildningen.Värderade talman! Av proposition 1995/96:222,som regeringen presenterat , framgår bl.a. attregeringen har läst kulturutskottets yttrande till fi-nansutskottet om en omfördelning av resurser från deförordade 90 000 platserna i den kommunala vux-enutbildningen till folkbildningen. Regeringen marke-rar tydligt att komvux inte skall anordna all den ut-bildning som den särskilda vuxenutbildningssatsning-en kommer att leda till. Folkbildningen, och inteminst studieförbunden, kommer att ha viktiga uppgif-ter inom ramen för den satsning som kommunerna fåransvaret för att organisera.Värderade talman! Jag är mycket nöjd med dendel i den nya propositionen som gäller vuxenutbild-ningssatsningen. Regeringen skriver att en delegationskall få regeringens uppdrag att under ett inlednings-skede fördela medlen och följa den verksamhet som iövrigt är kommunernas ansvarsområde.Nu gäller det för regeringen - och givetvis för ossalla - att medverka till att de intentioner som liggerbakom uppfattning också kan påverkakommunernas val av utbildningsanordnare i den nyasatsningen på vuxenutbildning. Jag hoppas att varjekommun skall låta folkbildningen vara med och läm-na erbjudande om insatser, så att inte kommunernaslentrianmässigt enbart låter den egna komvux-organisationen bära allt ansvar. I den bevakningenhoppas jag att delegationen som regeringen skalltillsätta blir till nytta.Anf. 193 ()Herr talman! Efter mig är det bara 32 talare kvar.Jag skulle vilja börja med att säga att jag tycker attdet finns en sak som finansutskottet har missat, enkulturfråga som inte kommer att behandlas i kom-mande kulturproposition.