prot · GJ0965 · 1996-03-07 00:00:00 — Den visar att jag har rätt och försvarsministern fel.Försvarsministern har för det andra icke svarat påmin fråga varför han trots upprepade påstötningar ickehar besvarat mitt brev av med pre-ciserade frågor.För det tredje och sista: Hur många miljarder harförsvarsministern räknat fel på i budgetpropositionennär det gäller priskompensationsmedel?Anf. 60 Försvarsminister ()Fru talman! Jag kommer med ett par obehag-ligheter till . Startåret för ÖB:s beräk-ningar av verksamhetsindragningen är 1992. Det ärinte det budgetår, 1995/96, då den socialdemokratiskaregeringen efter en uppgörelse mellan Socialdemokra-terna och började sänka försvarsansla-gen. Vad som hände på anslagsfronten mellan 1992och 1995 har man tidigare struntat i att ta med i be-räkningen, och det var mycket som då hände.Stabiliseringspropositionen , alltså underAnders statsrådstid, medförde en urholkningav försvarsramen, men den urholkningen ledde intetill någon minskad verksamhet eller till några organi-satoriska förändringar. Man tog helt enkelt inte tag ifrågan.Vidare medverkade till att invaggaförsvarsmakten i tron att effekten av kronans depreci-ering, den förlorade köpkraften, skulle kompenserasfullt ut. Så skedde inte, och försvarsramen urholkadesännu mera.Fru talman! Jag skall spä på med ytterligare ensak. Min företrädare medverkade till att försvaretbeställde ofinansierat materiel. Enbart projektet var ofinansierat med . Dessaräkningar hittade jag i skrivbordslådornär jag tillträdde i oktober 1994.Anf. 61 Förste vice talman ()Fru talman! Vad försvarsministern säger är intesant. Jag upprepar två frågor. Varför har försvarsmi-nistern i så fall inte svarat på brev med de precise-ringar som jag har krävt? Jag kan förstå varför haninte har gjort det. måste försvarsministern, som ärså duktig på att räkna, svara. Med hur många miljar-der har han räknat fel i priskompensation i den budgetsom han har lagt fram? Det är flera miljarder. Men geoss siffran, herr räknemästare!Anf. 62 Försvarsminister ()Fru talman! Jag har fått många brev från AndersBjörck. Såvitt jag förstår har jag även om det är fattigtställt på många områden ändå svarat på alla brev. Definns i Försvarsdepartementets brevdiarium. Men såhär lätt skall inte komma ifrån den härfrågan!Om jag hade kommit till ett dukat bord när densocialdemokratiska regeringen tillträdde hade dentioprocentiga nedskärningen av försvarsanslagen somriksdagen har beslutat om, och som är mycket mått-full, lett till en mycket måttfull neddragning av verk-samheten. Två femtedelar av den samlade tjugo-femprocentiga verksamhetsneddragningen beror fak-tiskt på saker och ting som fanns före det att den nu-varande regeringen tillträdde.Med andra ord: Hade inte varit sågentil och lättsinnig hade Försvarsmakten dragit nerpå verksamheten. När anslagen drogs ner och för-svarsramen urholkades hade konsekvenserna för den-na kammare inte blivit så stora när vi i årskall ta ställning till försvarsbudgeten. I den här frå-gan är jag verkligen pigg, och jag tar alla möjligadebatter med min företrädare på den här punkten!(Applåder)FastighetstaxeringenAnf. 63 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansminis-tern om fastighetstaxeringsvärdena. Jag fick ett vän-ligt brev som svar på min fråga omdet egentligen var lagligt att åsätta taxeringsvärdensom i praktiken är högre än marknadsvärdet. Fi-nansministern hänvisade där till att det finns tidnings-uppgifter om att LRF håller på att pröva legalitets-principen, dvs. om det faktiskt är lagligt med en delav de taxeringsvärden som har åsatts.Nu vill jag fråga finansministern: man påatt återinrätta fastighetstaxeringsnämnder som harlokalkännedom och kan hindra att det blir övertramp -som har skett på många ställen i - dvs. att detåsätts högre taxeringsvärde än vad det går att sälja enfastighet för?Anf. 64 Finansminister ()Fru talman! När det gäller sakfrågan - en pröv-ning av taxeringsvärden och legalitetsprövning - ärden, som säger, föremål för process.Jag vill därför inte kommentera den delen i frågan.Det som och jag har disku-terat, och där vi nog har funnit varandra, är att det iden nya taxeringen finns ett inslag av kantighet somdet gamla systemet garderade sig emot genom att vihade ett omfattande nät av förtroendevalda i taxe-ringsnämnden.Jag har också tidigare i debatt i kammaren uttalatatt jag inte är främmande för att konstruktivt pröva attåterigen utnyttja lekmän för att granska taxeringsvär-den. I vilken utsträckning det låter sig göras i en ra-tionaliserad skatteförvaltning är svårt att säga.Men i grunden har jag på den här punkten sammavärdering som . 65 ()Fru talman! Jag ber verkligen att få tacka finans-ministern för svaret. Jag hoppas på att det kommer attkunna bli ett resultat av finansministerns åsikter ifrågan.Får jag passa på att tacka för de angenäma,trevliga och instruktiva interpellationsdebatter vi harhaft finansministern har varitfinansminister. Det är nämligen sista gången, såvittjag förstår, som jag får anledning att tala till GöranPersson i egenskap av finansminister.Val av statsministerAnf. 66 ()Fru talman! Jag skulle vilja ha litet vägledning avden avgående statsministern inför valet av ny stats-minister. I kommentarerna till regeringsformen sägsdet att skillnaden mellan att rösta för och att lägga nerrösten i ett sådant val är att det i förra fallet handlarom ett direkt stöd och i det senare fallet handlar omett indirekt stöd.Jag skulle vilja höra bedömning,efter lång erfarenhet som statsminister och efter att hadeltagit i ett antal sådana val: Hur bedömer statsminis-tern den politiska och konstitutionella skillnadenmellan det direkta och indirekta stödet? Vad är inne-börden av det? Vilka konsekvenser drar regeringen,eller har dragit, av dessa olika bete-enden i röstförfarandet?Anf. 67 Statsminister ()Fru talman! Det har nog i praktiken varit så attpartierna har haft litet olika uppfattningar på denpunkten och dragit olika slutsatser. Därför tror jag inteatt man kan påstå att det finns en alldeles klar teori påden här punkten. Röstar man för regeringen har mandärmed mer aktivt ställt sig bakom den. Lägger sin röst har man markerat att man inte motsättersig regeringen men därmed också deklarerat att mankanske inte är beredd att gå lika långt i ansvarstagan-de som regeringsunderlag.Ännu viktigare tycker jag emellertid att det är -och talar jag politiskt allvar - vad man går ut ochsäger till väljarna i valrörelsen. Ger man där beskedetatt man t.ex. är en del av den samlade arbetarrörelsen,och ger väljarna intrycket av att om det blir en social-demokratisk regering har man därmed skapat entrygghet för den regeringen, uppfattar väljarna detsom en garanti.Röstar man på det parti som uttalar sådana garan-tier skall man t.ex. inte behöva riskera en rege-ringskris . Det tycker jag kan-ske trots allt är allra viktigast. Där har jag haft en delsynpunkter i det förflutna. Men det kan vi ta i annatsammanhang.Anf. 68 ()Fru talman! Jag kan bara hålla med statsministern,att om det är något parti som utfärdar sådana garantierkan jag helt instämma i slutsatsen. Det har inte någonsom helst relevans när det gäller mitt parti. Men detförmodar jag att statsministern inte heller menade.Jag skulle ändå vilja att statsministern litet grandutvecklade innebörden av det indirekta stödet. När detgäller samarbete med andra partier efter detta val, hardå valet av samarbetspartner någonting att göra medröstbeteendet i valet av statsminister? Jag har ändå avden historiska erfarenheten förstått - t.ex. vid valet avden nya Folkpartiregeringen, jag tror det var -att man inom Socialdemokraterna har dragit ganskabestämda slutsatser av huruvida man har röstat aktivtför eller gett det indirekta stödet.Anf. 69 Statsminister ()Fru talman! är inom politiken. riksdag kan det inträffa saker som gör att en poli-tisk konstellation som kanske inte var så trolig ellertydlig i en valrörelse ändå växer fram under riks-dagsarbetets gång i en viss fråga eller på ett visstområde.Därför tror jag inte att det går att dra slutsatsen på grundval av omröstningen vid en regeringstillkomst kan bedöma hela mandatperioden. Det kankomma att inträffa saker som gör att två partier finnervarandra och det utvecklas ett samarbete som t.o.m.kan leda fram till regeringsombildning och koalition.Jag tror inte att man kommer längre än vad jag härhar sagt. Markerar man ett direkt stöd genom attrösta för har man en starkare förpliktelse att bidra tillpolitisk stabilitet. Talmannen uppfattar det på detsättet i de föregripande diskussionerna. Lägger sin röst har det partiet ett något mindre ansvar.Längre tror jag inte att jag kan komma.Behandlingsköerna i sjukvårdenAnf. 70 BO ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialminis-tern om operations- och behandlingsköerna inomsvensk sjukvård. De var under en mycket ettstort problem för sjukvården, men förstås allra mestför dem som väntade. Efter en folkpartimotion tillriksdagen infördes den s.k. vårdgarantin frånden . därefter minskadeköerna tydligt, och det blev en klar förbättring för demänniskor som behövde hjälp.Härom veckan kom en rapport som visade att kö-erna har växt avsevärt . Endelförklaring är förstås sjuksköterskestrejken, men detär som sagt bara en delförklaring.Min fråga är: När bedömer socialministern attväntetiderna till dessa angelägna operationer ochbehandlingar är nere på den nivå där de var innansocialministern tillträdde?Anf. 71 Socialminister ()Fru talman! Det är faktiskt ganska svårt för migatt ange något exakt datum. har tillskrivit regeringen och bett omförnyade diskussioner med anledning av just denbakgrund som talar om. På några områ-den har köerna blivit alltför långa. Regeringen harpåpekat att den är beredd att fortsätta diskussionernamed Landstingsförbundet.Jag vill dock understryka att sjukvårdshuvudmän-nen i en nyligen tecknad överenskommelse om vård-garanti har åtagit sig att på olika sätt tillse att dennaföljs upp. Vårdgarantins principer om exempelvisväntan på operation och annan behandling skall följas.Om det egna inte kan klara av att tillmö-tesgå önskemålen skall det finnas möjlighet att väljanågon annan sjukvårdsgivare.Anf. 72 BO ()Fru talman! Jag har förstås stor förståelse för attsocialministern inte kan ange exakt vilken dag ellereftermiddag vi är tillbaka i den situation vi befann ossi före regeringsskiftet.Min fråga avsåg mer att alla de människor som ärberoende av denna hjälp skulle få en antydan om närdetta skulle kunna ske. Sett ur regeringens och soci-alministerns synvinkel är läget gott, i och med attSocialdemokraterna efter det förra valet har såvälregeringsmakten i som makten i praktiskttaget alla de svenska landstingen.Jag vill alltså upprepa min fråga: När ungefär trorsocialministern att vi är tillbaka i den situation vibefann oss i före regeringsskiftet?Anf. 73 Socialminister ()Fru talman! är ju inte någon oerfarenriksdagsledamot. Han vet att den fråga han ställer ärlitet grand som frågan: "Har ni slutat att slå er make? "Om man över huvud taget aldrig har börjat är detnaturligtvis en mycket svår fråga att svara på.Jag vill upprepa det jag sade tidigare. På några avde områden där det finns problem kommer mansäkert ned till kortare kötider, bl.a. bero-ende på återhämtningen efter den strejk som har varit.På andra områden kan det föreligga behov av insatserfrån sjukvårdshuvudmännen i form av omorganisatio-ner och särskilda insatser.Som jag sade kommer regeringen också att ta upp endiskussion med sjukvårdshuvudmännen med an-ledning av den skrivelse de har sänt till regeringen. Iskrivelsen påpekas en del problem som uppstått ianslutning till strejken.Arbetslösheten bland kvinnornaAnf. 74 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern. I nuvarande arbetsmarknadsläge är detkvinnorna som är förlorarna. Enligt den statistik frånSCB som kom för knappt en månad sedan ökadeantalet arbetslösa kvinnor nästan likamycket som antalet arbetslösa män minskade.Under en lång period har männens arbetslöshetminskat och kvinnornas ökat. I regeringens syssel-sättningsproposition saknades beredskapför denna utveckling, som redan hade börjat med fullkraft. ligger fakta på bordet.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omregeringen nu är beredd att stimulera kvinnornasarbetsmarknad på samma sätt som man har stimuleratden typiskt manliga arbetsmarknaden.Anf. 75 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag tycker inte att beskrivningen attregeringen inte skulle ha varit förberedd på situatio-nen är korrekt.Många drabbas av arbetslösheten, både kvinnoroch män. Männen drabbades hårdast i början av ned-gången , 1992 och 1993. Från mitten av1992 till 1994 skedde en kraftig nedgång i kommuneroch landsting som slog väldigt hårt mot framför alltkvinnorna.Som situationen ser ut har nedgången ikommuner och landsting bromsats. Det sker inte likastora neddragningar av volymen anställda som detgjorde under den förra mandatperioden. Det är det enasom har hänt.Det andra som har hänt är att en större andel av deinsatser regeringen gör för att ge de arbetslösa möj-ligheter till utbildning och kompetens och till att prö-va nya jobb nu kommer kvinnorna till del. Kvinnornasandel i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökarhela tiden. Jag tycker alltså inte att beskrivningen ärkorrekt.Anf. 76 ()Fru talman! Arbetsmarknadsministern tar upputbildning och kompetensutveckling. Då kan manmed sorg och bestörtning konstatera att regeringen harförsvårat möjligheterna - inte minst för ensamståendemammor - att få den kompetensutveckling de verkli-gen skulle behöva.Vi har sett hur de som studerar med svuxa harminskat med en tredjedel . Det är ingen brautveckling. kommer dessutom SCB:s nya rapportsom gäller framtidens jobb. Den visar att de mans-dominerande yrkena kommer att öka, och att behovenav de kvinnodominerande yrkena i stor utsträckningkommer att minska. Jag kan inte se någon riktig be-redskap från regeringens sida för denna utveckling.Anf. 77 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! återkommer med sammaargumentation. Först och främst vill jag säga att anta-let kvinnor som har fått chans till satsningar via ar-betsmarknadspolitiken har ökat.Den intressanta frågan är vad som görs för att för-bättra arbetsmarknaden. Man kan då konstatera attden borgerliga regeringen försämrade arbetsmarkna-den. Under den förra mandatperioden försvann unge-fär 500 000 jobb. Under nuvarande period ökar antaletarbetstillfällen. Visserligen ökar de alldeles för sakta,men det går ändå åt rätt håll.Ett av de områden som förbättrats mest sedandenna regering tillträdde är faktiskt privat tjänstesek-tor. Där går det nu betydligt bättre, och kvinnorna haren större chans. Uppbromsningen av neddragningenav antalet jobb i offentlig sektor är markant. Det för-svann nästan 250 000 jobb i kommuner och landstingunder den förra mandatperioden. På det området ärdet också en stor skillnad. Detta sammanhänger fram-för allt med att denna regering försöker få i gångekonomin, och inte krympa den som den föregåenderegeringen.Anf. 78 ()Fru talman! Jag håller med om det som har sagt.Jag har fått signaler från en del kommuner om attdet inte finns fler ungdomar till Datorteken. Det ärslut på lagret, så att säga.Jag undrar om arbetsmarknadsministern funderarpå att föreslå en regeländring så att arbetslösa kvinnoröver i kompetenshöjande syfte kan få kommatill Datorteken.Anf. 79 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag kan svara väldigt kort på detta. har justdenna fråga om olika gränsdragningar diskuterats.När vi har sett till att alla fått möjlig-het att delta i en aktivitet tror jag att det finns anled-ning att också nyttja de stora investeringar som hargjorts i form av ny teknik och datorer till att ge flerarbetslösa, också dem som är äldre, denna möjlighet.Anf. 80 ()Fru talman! Det var ett positivt svar. Lokaler, da-torkraft och anställda står nu och kostar pengar ochdet vore synd att inte utnyttja detta. Jag tror attväldigt många på arbetsförmedlingarna blir gladaöver detta svar.KonsekvensanalyserAnf. 81 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern. Statsministern har lång erfarenhet, och jag harrelativt kort erfarenhet av riksdagsarbetet och somledamot.Konsekvensanalyser används ofta med gottresultat på andra politiska nivåer, men saknas oftaenligt mig i denna kammare inför viktiga beslut. Re-geringen och utskotten har naturligtvis mer bak-grundsmaterial, men även där skulle detta kunna för-bättras och föras vidare som ett bredare beslutsunder-lag till kammaren. revisorer har ocksåbehandlat detta i sin rapport nytt eller avveck-la? Den publicerades så sent som i går.Delar statsministern min uppfattning i frågan attdet behövs ett bredare beslutsunderlag i kammaren?Anf. 82 Statsminister ()Fru talman! Jag delar i princip den uppfattningen.Jag gav uttryck för detta i min sista partiledardebatt -den senaste partiledaredebatten mer generellt sett. Därsade jag att jag upplever att många frågor och mångabeslut som vi skall fatta är så komplexa. Tidiga-re kunde man klarare se konsekvenserna av ett riks-dagsbeslut.Det är naturligtvis olyckligt att det är på det sättet.Vi har delvis samma problem ute i kommunerna. Menju bättre underlag man har desto bättre är det. Efter-som frågorna är mer komplexa och mer svåröver-skådliga ökar önskemålet om beslutsunderlag.Samtidigt vill jag säga att allt för ofta hamnar vi sompolitiker i den situationen att vi inte har det. Det gårinte att få fram det ideala beslutsunderlaget. Skulleman vänta på det skulle man få vänta för länge för attfatta ett beslut. Det är den avvägningen vi ständigthar att göra.NäringspolitikenAnf. 83 (m)Fru talman! Socialdemokraterna har ju under årti-onden gjort kampen mot arbetslösheten till en av sinastörsta och främsta förtroendefrågor. ser arbets-lösheten ut att öka mer än t.o.m. under den senasteborgerliga regeringsperioden, som av Socialdemokra-terna ju annars utmålas som avgrundens år. T.o.m.finansminister , bl.a., har på senare tidtvingats inse att det är inom näringslivet snarare äninom den offentliga sektorn som framtidens jobbmåste skapas. Han har t.ex. i en intervju i efterlyst en näringspolitik som stimulerartillväxt.Min fråga till är: Tror finansminis-tern att en socialdemokratisk politik som bl.a. utmärksav en diskriminerande beskattning av fåmansbolag,förinbetalning av moms, statens förmånsrätt vid kon-kurs och företagsrekonstruktion, diverse dolda löne-och sjukförsäkringsskatter som kallas för avgifter osv.verkligen är ägnade att stimulera näringsliv och före-tagande, tillväxt i sysselsättning och ekonomi.Anf. 84 Finansminister ()Fru talman! skulle kanske erinrasig uppgiften om 50 000 konkurser i små och medel-stora företag och fråga sig varför de inträffade underden tid då han kunde påverka näringspolitiken. Svaretpå den frågan är sönderkörda statsfinanser, skyhögränta och fallande tillväxt.Nu har vi genom ett mycket konstruktivt samarbe-te med vänt utvecklingen vad gällerstatsfinanserna. Vi har en mödosamkamp framför oss att också klara de sista delarna isaneringsprogrammet. Det bästa som småföretagenkan få är offentliga finanser i balans, stabila lågaräntor och folk som har kraft att efterfråga.Den typ av frågeställningar som upp är sådant vi alltid kan lösa på ett eller annatsätt. Men är inte det första på plats, såsom det inte varför , går det riktigt snett. 50 000 kon-kurser vittnar om detta.Anf. 85 (m)Fru talman! Jag efterlyser fortfarande ett försöktill svar från finansministern på frågan om hur hantänker sig att en tillväxtskapande och stimulerandenäringslivspolitik skall se ut i socialdemokratisktappning. Den kan ju inte bara bestå av balans i denoffentliga ekonomin. Man måste väl göra något somockså stimulerar näringslivet och företagandet om viskall få flera jobb i näringslivet? Det tycks ju varafinansministerns uppfattning att vi skall ha det.Anf. 86 ()Fru talman! Eftersom det här kanske är sista gång-en vi har chansen att ställa frågor till ihans egenskap av finansminister och eftersom hanupprepade påståendet att det är genom samarbetetmed som man fick ned räntan, skulle jagvilja be honom att något utveckla vad det var somåstadkom budgetsaneringen och den fallande räntan.Vilka andelar faller på olika partier när det gälleruppgörelser om budgetsaneringen?Anf. 87 Finansminister ()Fru talman! Jag är ledsen, , menden typen av matematik såsom styrning av ekonomiskpolitik där man tror att man med något slags direktöversättning av beräkningar till det ekonomiska livetskall kunna förklara saker och ting har ju tillämpats ivissa politiska och ekonomiska system, och det har jugått väldigt snett. Det fungerar inte i heller.Det handlar om att vinna förtroende på en mark-nad, att ha en öppen marknadsekonomi och att se tillatt man skapar stadiga villkor för den ekonomiskapolitiken. Det kanske var så att det var först när vilyckades träffa en överenskommelse över blockgrän-sen som det blev accepterat riktigt på allvar ocksåutanför det här huset på de finansiella marknaderna.Det är väl där svaret ligger. Den som tror att man kanräkna på det ena eller andra sättet i det här samman-hanget kommer nog att bli besviken.Henrik S Järrel frågar efter ett näringspolitisktprogram och hur man skall stimulera företagen. Därär jag något mindre specifik. Jag tror inte att vi skallgå ut och speciellt stimulera företagen. Jag tror att enallmän ekonomisk politik ger den bästa grunden förföretagen i en öppen marknadsekonomi. Dit hör stabi-la offentliga finanser, ett väl fungerande utbildnings-system och en lönebildning som fungerar.Det är på den nivå som vi i den här kammaren ochi regeringen kan göra insatser för att underlätta förföretagandet. Om man går för långt i detaljeringsgradhamnar man lätt i regleringarnas värld, och det trorjag inte ens att önskar.Anf. 88 ()Fru talman! Jag tänker fortsätta med det somHenrik S Järrel började med. Många ställer sig i dagfrågan varför vi inte har fått fler nya jobb trots hög-konjunktur och tillväxt. Är det så att regeringensständiga förändringar av ekonomiska spelregler förarbete och företagande helt har urholkat förtroendetför politiker och för makten?Ändrade spelregler skapar otrygghet. Otrygghetskapar inga nya jobb. Otrygghet leder till att männi-skor avstår från att ta risker och passiviseras. Inga nyaföretag bildas, och inga företag vill växa, i alla fallinte i . Misstänksamheten mot politikenskrämmer bort det välbehövliga risktagandet ochframtidstron. är nu på väg in i en lågkonjunk-tur. Ingen vet hur djup den blir, men många befarardet värsta.Låt mig upprepa fråga. Är fi-nansministern beredd att för bästa införalångsiktiga ekonomiska spelregler som stimulerararbete och som bidrar till risktagande, framtidstro ochinte minst förtroende? Eller är det viktigare att tillgo-dose fackets och LO:s intressen?Anf. 89 Finansminister ()Fru talman! Stabila spelregler är låg ränta, inte500 % i ränta, . Stabila spel-regler är 100 000 nya jobb, inte 50 000 konkurser.Konjunktur är inte något som enbart gäller Sveri-ge. Vi är en del av en världsekonomi. De arbetslös-hetstal vi nu upplever i och den utveckling vikan se framför oss delar vi med t.ex. ochden regering som sitter där.Om man på det sättet sätter in i ett inter-nationellt perspektiv tror jag att det ger en del avförklaringen. kan vi konstatera att vi genom enframgångsrik ekonomisk politik åtminstone harkommit så långt att vi kan börja mäta oss med om-världen vad gäller dessa förutsättningar. Det var interiktigt fallet sedan.ArbetslöshetenAnf. 90 ()Fru talman! I dagens tidning kan man läsa olikadystra utsagor, t.ex. alla kurvor pekar fel och rasardet utför.Min fråga är till statsministern. Jag utgår ifrån attIngvar tycker att detta är en mycket dysterutveckling. Det handlar om en arbetslöshet på 13 %.Jag vill faktiskt ge statsministern, som jag förmodarogillar arbetslöshet, det här tillfället att i den sistafrågestunden lämna ett litet mer offensivt budskap omvad Socialdemokraterna avser att göra för att ned-bringa arbetslösheten.Anf. 91 Statsminister ()Fru talman!