prot · GJ09101 · 1996-05-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1995/96:101Onsdagen den 29 majKl. 9.00 18.0119.00 - 21.11Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 maj.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:208 och 209 till socialförsäkringsutskottet1995/96:210 till utrikesutskottet1995/96:213 till finansutskottet1995/96:215 och 216 till näringsutskottet1995/96:217 till skatteutskottet1995/96:218 och 219 till trafikutskottet1995/96:220 till konstitutionsutskottet1995/96:223 till jordbruksutskottet1995/96:224 till bostadsutskottet1995/96:225 till lagutskottet1995/96:226 till jordbruksutskottet1995/96:228 till socialutskottetSkrivelse1995/96:199 till försvarsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU25Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /96:AU7och AU154 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 23 majUbU10 Huvudmannaskap för gymnasial utbild-ning, m.m.Mom. 1 (ändrade regler för anordnande av gymnasialutbildning m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 för utskottet68 för res.11 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 23 c, 21 fp, 19 v, 16 mp, 12 kdsFör res.1: 68 mAvstod: 1 sFrånvarande: 21 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU20 Vissa kompletteringar till elreformenKammaren biföll utskottets hemställan.NU25 Avveckling av bankstödetMom. 2 (fortsatta verksamhet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet68 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 23 c, 22 fp, 19 v, 16 mp, 12 kdsFör res. 1: 68 mFrånvarande: 20 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU12 Avgifter enligt lagen om allmänna vatten-och avloppsanläggningarMom. 3 (miljöanpassade avgiftsuttag)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:265 för utskottet36 för res. 348 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 68 m, 23 c, 22 fp, 11 kdsFör res. 3: 19 v, 17 mpFrånvarande: 20 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 1 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU30Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggningRegeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation m.m. (avsnitt 1-13)Anf. 1 ()Fru talman! Överallt där offentlig makt utövasmåste det finnas insyn och kontroll. Det är ett väsent-ligt inslag i demokratin.Konstitutionsutskottets granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggningär en del av kontrollmakten så som den är reglerad iregeringsformen, en av våra grundlagar.Riksdagens revisorer granskar att den statligaverksamheten är effektiv och når sina mål. Riksda-gens ombudsmän, , granskar att de anställda tjäns-temännen följer lagarna. Riksdagsmännen kan ocksåställa frågor och interpellationer för att skapa insynoch kontroll. Men det finns även andra medel: en fripress, fria medier och offentlighetsprincipen enligtvilken alla kan få insyn.En av mest framgångsrika exportproduk-ter är JO. Flertalet länder har en ombudsmanefter svensk förebild. Just nu introducerar vi offent-lighetsprincipen inom ramen för den europeiska unio-nen. var t.ex. KU på besök i tre olikaländers parlament och informerade om offentlighets-principen.Sverige kan genom att sprida kunskap om kon-trollmakten ge viktiga bidrag internationellt till attmänniskor blir behandlade lika enligt lagen och se tillatt det inte förekommer mygel eller skumraskaffärer iden offentliga maktutövningen.Under det senaste året har runt om i vårt land enrad politiker och tjänstemän avslöjats med att hamissbrukat sin ställning.Med all rätt är människor upprörda och besvikna.Också jag är det. Men i all sin ilska kan man också haett annat perspektiv. Man kan nämligen vara tacksamöver att vi har en sådan insyn och kontroll att förövar-na upptäcks, avsätts och i grova fall döms.När vi propagerar utomlands för vår kontrollmaktär ett viktigt inslag att tala om att dess främsta syfte ärpreventivt, dvs. kontrollen och insynen skall vara såeffektiv att ingen medvetet vill eller vågar misskötasig. Så fungerar det faktiskt i i huvudsak.Det visar sig ofta att när fel har begåtts är det t.ex.revisionen som har varit slapp. När tidningarna harlegat på latsidan eller när oppositionen har varit kvästfrodas också myglet.KU:s granskning har sålunda nått sitt mål den dagsom vi inte har någonting att anmärka på.Under en följd av år har det förts en diskussion omkonstitutionsutskottets roll och hur vi sköter vårtuppdrag. Är det en konstitutionell och administrativgranskning som vi gör eller handlar det mer ellermindre om politik?För några månader sedan anordnade konstitu-tionsutskottet ett seminarium om konstitutionsutskot-tets granskning. Rubriken löd: Juridik och/eller poli-tik. Vi tyckte att också granskarna skulle granskas.Det är inom parentes sagt en nog så aktuell debatt närdet gäller medierna. Vem granskar granskarna?Resultatet av seminariet blev både ros och ris, meni huvudsak tror jag att bedömningen var att det helablev godkänt.Den kritik som framfördes var att granskningen ivissa fall blev mer politisk än juridisk. En annan kritikvar att riksdagsledamöterna ofta föll för mediernaslocktoner om en anmälan till konstitutionsutskottet.Vi får ju ofta frågor från journalister som har avslöjatnågonting om vi inte skall fullfölja deras jobb med enanmälan till konstitutionsutskottet.Jag skall ta upp ett exempel från det gångna åretför att belysa att kritiken inte alltid träffar rätt.Årets mest uppmärksammade affär är den omMona . Den innehåller både juridik och politik.Den juridiska delen har varit föremål för konstitu-tionsutskottets beslut. Åklagaren vände sig till konsti-tutionsutskottet för att få klarlagt vem som skullehandlägga en eventuell brottsmisstanke. kom i sin oväld och enligt regelbokenfram till att polis, åklagare och eventuellt domstolskulle sköta saken. Vi gjorde bedömningen att etteventuellt brott inte föll inom ramen för statsrådetstjänsteutövning.Om hade tagit över gransk-ningen av brottsmisstanken hade faktiskt gentemot andra medborgare. För att åta-las i krävs nämligen - till skill-nad från det som krävs för att åklagaren skall väckaåtal - att det misstänkta brottet skall vara grovt.Den politiska delen av affären sköttes helt vid si-dan av , av medierna och i hu-vudsak inom det socialdemokratiska partiet. Ingenriksdagsman har anmält frågan till konstitutionsutskot-tet, trots uppståndelsen i medierna och trots ivrigaförfrågningar från journalister om inte saken bordegranskas av utskottet.I dagens betänkande återfinns dock ett resultat avSahlinaffären. Genom den har konstitutionsutskottetuppmärksammats på att saknar enextern revision. Vi konstaterar att det är otillfredsstäl-lande att saknar en löpande externrevision. Vi förutsätter att det kommer ett förslag omett införande av en sådan.Vi vet att mottagaren, dvs. i första hand regering-en, läser våra granskningsbetänkanden mycket noga.Så har redan skett i det här fallet. I går kom till riks-dagen regeringens förslag till en ny budgetlag. Trotsatt utskottets betänkande ännu inte har behandlats häri kammaren redovisar regeringen konstitutionsutskot-tets uttalande om behovet av extern revision i rege-ringskansliet. Regeringen lovar att återkomma med ettförslag.Jag tycker att Sahlinaffären är ett bra exempel påen strikt avgränsning mellan den juridiska, den admi-nistrativa och den politiska granskningen. Gransk-ningen när det gällde brottsmisstanken fördes tillåklagaren. Den politiska granskningen hölls inommedierna och inom närmast berört parti. Den admi-nistrativa granskningen behandlades av konstitu-tionsutskottet och har snabbt anammats av regeringen.Fru talman! Mest uppmärksamhet röner de frågorsom har anmälts till utskottet av en riksdagsledamot.Men en mycket tung del av granskningen består avden s.k. administrativa granskningen som utskottetutför på eget initiativ utan särskilda anmälningar. Jagskall här redovisa något om resultaten av den gransk-ningen, som ju skall debatteras under det här avsnitteti dagens debatt. De mer spektakulära delarna avgranskningen - om jag får kalla det så - återkommervi till senare under dagen.Som vanligt konstaterar utskottet att vi har enmycket sen utgivning och publicering av de lagar somriksdagen har fattat beslut om. av författ-ningarna ges ut efter den stipulerade tiden, dvs. fyraveckor före ikraftträdandet. Vi har sagt oss att vi intekan hålla ut och år in att konstatera detta, utan vimåste nu fördjupa oss ytterligare i den här frågan. Visäger att vi skall återkomma med en särskildgranskning av de lagar som vänder sig till allmänhe-ten. Myndigheter klarar nog av att följa riksdagsde-batter, propositioner och beslut och de vetvad som gäller. Men man kan inte påräkna att allmän-heten skall kunna göra det på samma sätt.Utbildningsdepartementet har under årens loppgång på gång dykt upp i vår granskning. När vi tittarpå författningsutgivningen, vilka ligger då i topp närdet gäller sen publicering? Jo, Utbildningsdeparte-mentet. framförde departementetoch regeringen krav på täckande av överskridande avUtbildningsdepartementets eget anslag. Riksdagentvingades bevilja 25 extra miljoner till Utbildningsde-partementet. Det rörde sig om ett överskridande somhade ackumulerats under en följd av år.När utskottet granskade konsultupphandlingenkunde man konstatera att det rådde en betydande bristpå dokumentation inom departementet. Det var svårtatt bilda sig en uppfattning om vad som egentligenhade hänt. Utskottet konstaterar att det finns en miss-tanke om att bristerna kan beror på dålig organisationoch bristande rutiner inom departementet. Under detkommande året kommer vi att göra en utredning till-sammans med revisorer när det gällerUtbildningsdepartementet.Vi har också efter en anmälan gått igenom fråganom jäv för statsråden. Vi har konstaterat att statsrådetAnders har deltagit i ett beslut som haninte borde ha deltagit i. Han var styrelseledamot ochordförande i då det fattades beslut iett ärende som kom till regeringen.Anders har själv medgivit att han inteborde ha deltagit i beslutet.Vi understryker för vår del att ansvaret för att an-mäla jäv ligger hos statsrådet självt. Det borde hafunnits rutiner som hade hjälpt statsrådet med bevak-ningen av jävsärendena. lovade attett inrättande av sådana rutiner skulle ske, och meddet låter vi saken bero.Med anledning av granskningen av Apoteksbola-get konstaterar utskottet att det har saknats direktivoch instruktioner från regeringens sida om hur hand-läggningen av VD:s anställningsvillkor bör gå till. Omdetta är allmänt förekommande i statliga bolagen,efterlyser utskottet en skärpning vad gäller formernaför hur villkoren för de verkställande direktörernaskall beredas och beslutas.Vi har också påbörjat granskningen av någraganska stora ärenden, som vi återkommer till undernästa år. Vi redovisar i betänkandet hur regeringenhar tillämpat de nya reglerna om offentlighetsprinci-pen när det gäller handläggningen av EU-handlingar.Vi kan konstatera att det är för få ärenden som harbeslutats av departementen och regeringen för att viskall kunna dra några bestämda slutsatser om ifall dethar skett en liberalisering eller om det är en fortsattrestriktiv hantering av bl.a. EU-handlingar.Ärendena om export av krigsmateriel är alltidkontroversiella och svåra. Besluten styrs av riktlinjeroch praxisutveckling och inte genom lag. Med anled-ning av granskningen av export till aviserar viatt vi skall återkomma med en undersökning av ut-vecklingen av praxis när det gäller s.k. följd- ochkompletteringsleveranser till länder som normalt intebeviljas ny export av krigsmateriel på grund av situa-tionen i landet i fråga.Fru talman! I alla dessa frågor är utskottet över-ens, utom i den sistnämnda, där ochMiljöpartiet redan nu vill ta ställning. De hävdar attregeringen i Omanfallet oförsvarligt har tänjt på riks-dagens riktlinjer. De vill inte avvakta en grundligareundersökning innan utskottet tar ställning.Fru talman! Som utskottets ordförande har jagvelat göra denna ganska ingående redovisningen iinledningen till dagens granskningsdebatt. Jag haravstått från att ta upp de ärenden där libe-ralerna har en avvikande mening i förhållande tillmajoriteten i utskottet. Till detta återkommer vi sena-re under dagen.Anf. 2 ()Fru talman! Årets granskning är i jämförelse medtidigare års granskning mindre omfattande. I vart fallförhåller det sig så om man ser till antalet sidor. Anta-let reservationer är inte heller särskilt många, vilketindikerar att de politiska motsättningarna är ganskabegränsade. Det är främst vapenexporten till har fått de politiska känslorna att svalla. Närahälften av reservationerna i betänkandet berör Oman-ärendet.Det betyder inte att årets granskning är ointres-sant, tvärtom. KU:s betänkande innehåller, precis somBirgit sade, åtskilliga frågor av principielltintresse. Det gäller t.ex. delar av den administrativagranskningen och frågor som rör förhållandet mellanregeringen och de statliga bolagen, utnämningspoliti-ken, krigsmaterielfrågorna och internationel-la militära engagemang.Jag tvingas dock konstatera att det i flera av dessafrågor har gjorts en viss politisk polarisering i be-dömningarna från minoritetens sida. Den politiskapolariseringen i bedömningen av de granskningsären-den som vi normalt kallar gråzoner är måhända denhär gången värd en egen liten vers. Gråzonen i åretsbetänkande är nämligen smalare än den varit påmycket länge, vilket också har framgått väldigt tydligtav alldeles utmärkta anförande, somjag i allt väsentligt är beredd att instämma i.Jag skall inte ge mig in på en förklaring till att dethar blivit så, utan bara uttrycka förhoppningen att detär fråga om en ny trend i utskottets granskningsarbete.Vi socialdemokrater är beredda att medverka i enfortsatt sådan utveckling. Enligt regeringsformens 12kap., 1 §, skall KU granska statsrådens tjänsteutöv-ning och regeringsärendenas handläggning. Vi tror attKU vinner mest respekt på att genomföra detta arbeteså strikt konstitutionellt som möjligt.På några punkter i betänkandet riktar ett enigt ut-skott viss kritik, förvisso mild, mot regeringen och ettpar enskilda statsråd. Det gäller bl.a. jävsfrågan, somBirgit tog upp, och tidsutdräkten samt utseende avledamöter i styrelsen för Statens strålskyddsinstitut.Det är självklart att en regering som är mån om sinöverlevnad märker tyngden i ett enigt uttalande frånKU, som ställer sig bakom, och att rege-ringarna rättar sig efter detta.Fru talman! Jag vill göra några kommentarer medanledning av den administrativa granskningen.När det gäller utgivningen av författningar, somBirgit tog upp, konstaterar utskottet att 1995inte innebar någon förbättring i fråga om expediering-en av nya författningar. Andelen sent utkomna för-fattningar ligger fortfarande på en alltför hög nivå.KU kommer därför i sin fortsatta granskning att när-mare studera vad som ligger bakom de dåliga siffror-na. Precis som underströk är det Ut-bildningsdepartementet som utmärker sig på ett sär-skilt ofördelaktigt sätt när det gäller en hel del sakersom har passerat under de senaste åren.Utbildningsdepartementets administration har un-der senare år utan tvekan varit en tråkig följetong iriksdagen i olika hänseenden. hade vianledning att uttala oss skarpt om de brister som vifann beträffande departementets upphandlingsrutinerunder tiden . Vidare har departementethaft vanan att överskrida sina anslag sedan flera årtillbaka. har vi kunnat konstatera att Utbildnings-departementet syndat mest när det gäller författ-ningsutgivningen. Mot denna bakgrund har vi ansettdet nödvändigt att närmare se över Utbildningsdepar-tementets organisation och rutiner. Vi kommer, somredan har nämnts, att göra det i samarbete med Riks-dagens revisorer.Regeringen biträds i sitt arbete av ett stort antalorgan med skiftande uppgifter och olika rättslig sta-tus, som har nära anknytning till ochsom i vissa fall kan anses ingå i det. Utskottet har påeget initiativ genomfört en granskning av de s.k. bila-ga 4-kommittéerna och funnit att bilden av dessaorgan inte är särskilt klar. I många fall är det svårt attförstå varför man inte låter kommittéer av detta slagvara just traditionella kommittéer, vilket bl.a. skullemedföra full insyn i deras arbete. Utskottet menar attinsynsfrågan är särskilt viktig när det gäller bilaga4-kommittéer som har ställning som fristående myn-digheter. Regeringen bör därför, anser vi, i nästa årskommittéberättelse redovisa vad som gjorts medanledning av årets granskning.Fru talman! Jag skall också, precis som BirgitFriggebo, kommentera frågan om jäv för statsråd.Statsrådet och f.d. statsrådet har varit föremål för utskottets intresse när detgäller deras befattning med ett regeringsärende angå-ende permutation av Stiftelsen . I en utfrågning inför utskottet har An-ders medgivit att han inte borde ha deltagiti detta regeringsbeslut. KU delar naturligtvis denuppfattningen och framhåller i sin bedömning att detyttersta ansvaret för att jäv anmäls ligger på varjeenskilt statsråd. Utskottet konstaterar vidare att detkan vara svårt för ett statsråd att på egen hand bevakaeventuella jäv i regeringsärenden och att det inomregeringskansliet måste finnas klara rutiner och sys-tem som förhindrar sådana situationer. Det är viktigtatt understryka att det gäller att hålla goda marginaleri dessa frågor i fortsättningen.En annan principiellt och konstitutionellt intres-sant fråga som KU behandlat är friheten för ledningeni en statlig myndighet eller ett statligt bolag att delta isamhällsdebatten när det gäller den egna verksamhe-ten. Enligt utskottets mening har myndigheterna attgrundlagsenligt följa den politik som regering ochriksdag lagt fast. Den dialog som förs mellan rege-ringen och myndigheterna bör bygga på ett ömsesidigtförtroende. Det får emellertid inte hindra att manibland talar om för varandra att man inte är helt ense.Det är närmast självklart att bolagens styrelser ochverkställande ledningar är lojala och inte motarbetarstatsmakternas politik. Verkschefer och verkställandedirektörer i statliga bolag har naturligtvis samma rättsom alla andra medborgare att delta i samhällsdebat-ten. Men de bör, enligt utskottets mening, vara med-vetna om sin ställning när de ger sig in i debatter omfrågor som rör den egna verksamheten. Det de sägerkommer med rätta att uppfattas som myndighetenseller bolagets uppfattning. Därför kan det bli svårig-heter om åsikterna är kontroversiella.Fru talman! I de frågor som jag berört harutskottet lyckats hålla en klar konstitutionell linje. Detär först när vi närmat oss krigsmaterielexporten somen del ledamöter återfaller och lämnar den konstitu-tionella tanken. De flummar ut i en politisk gråzon.Bra exempel på detta är frågan om regeringens ut-nämning av ledamöter i det nya exportkontrollrådetvåren 1996 och frågan om exporttillstånd för att exportera elektronikpaket för ettmarint ledningssystem till . På helt onödigagrunder blev det strid mellan och rege-ringen i samband med utnämningen av ledamöter i detrådgivande organ som är knutet till den nya inspek-tionen för strategiska produkter.Miljöpartiet hävdar i sin reservation att regeringenskulle ha frångått praxis, hanterat utnämningsmaktenpå ett felaktigt sätt och ställt kravet på parlamentariskanknytning på ett alltför sent stadium. Det är baramiljöpartiet i utskottet som envist hållt sig kvar vidden ståndpunkten. Alla andra i utskottet har konstate-rat vid granskningen att har fel på allapunkter, att regeringen har handlat formellt korrektoch i överensstämmelse med etablerad praxis. Minkollega kommer senare i debattenatt göra en mer fyllig kommentar i ärendet.I Omanärendet har vi fått den största anhopningenav avvikande meningar. , ,och har i olika kombina-tioner kritiserat regeringen i reservationer. När detgäller huvudfrågan står det emellertid fullständigtklart att regeringen i detta ärende följt riktlinjernasintentioner om respekten för mänskliga rättigheter.Utskottets majoritet slår också fast att regeringenhanterat beredningen av ärendet på ett godtagbart sättmed hänsyn till de omständigheter som rådde våren1995. Jag skall senare i debatten på denna punkt åter-komma med ytterligare kommentarer.Försvarsminister har också varitföremål för utskottets granskning. Det gäller delsfrågan om medverkan i Partnerskap för fred, delsfrågan om . Jag nöjer mig härmed att konstatera att utskottsmajoriteten inte funnnitnågot som helst skäl att kritisera försvarsministernsagerande i dessa båda ärenden.Fru talman! Jag yrkar på godkännande av konsti-tutionsutskottets anmälan och avslag på samtligareservationer.Anf. 3 Förste vice talman ()Fru talman! Detta är den andra KU-granskningensedan regeringsskiftet . Det kan då vara rimligtatt göra en jämförelse mellan hur regeringarna Carls-son och sköter sitt ämbete och hur det gicktill under 1991-1994.Låt oss först konstatera att vi formellt sett i daghar en enpartiregering. är det, precis som påden borgerliga tiden, faktiskt en minoritetsregering.Varken den borgerliga eller den socialdemokratiskaregeringen har egen majoritet i . Vi har enpartiregering. Man skulle naturligtvis kunna troatt regeringarna och skulle fungeramer effektivt visavi och myndigheterna - sålär oss handboken. Jag talar nu om effektivitet admi-nistrativt sett. Man skulle också kunna tro att rege-ringarna och skulle klarat sig medbetydligt färre politiska tjänstemän i statsrådsbered-ning och departement och att det t.ex. inte skullebehövas någon samordningsfunktion av det slag somfanns 1991-1994 i det samordningkansli som varlokaliserat till statsrådsberedningen. Det borde rim-ligtvis handla om en strömlinjeformad, effektiv mak-tutövning med ett minimum av samordningsfunktioneroch politiska tjänstemän.Fru talman! Granskningen har visat att det inte ärså. Det är i praktiken samma siffror när det gällerpolitiska tjänstemän för denna enpartiregering som förden förra fyrpartiregeringen.Man har t.o.m. infört en ny politisk nivå. Titelnbiträdande statssekreterare har införts. De inrangerasnu bland de politiska tjänstemännen, de som skallavgå i samband med ett regeringsskifte.Man kunde t.ex. tycka att de samordningsfunktio-ner jag just nämnde, som fanns i statsrådsberednigen,nu inte längre skulle behövas. Det skulle räcka meden betydligt mindre krets kring statsministern. Så har,som jag sade, inte blivit fallet.Jag vet inte om man skall göra en elak tolkningoch säga att det är den splittring inom socialdemokra-tin som vi har sett så mycket av under det senaste åretsom är orsak till att det i själva verket behövs mersamordning inom socialdemokratin än vad som be-hövdes mellan fyra borgerliga partier eller om detfinns andra skäl. Man har kanske en mindre rege-ringskompetens och behöver därigenom ökat stöd pådetta område. Det kan man spekulera om.Vi kan också konstatera att frågor om jäv inte hartagits på tillbörligt allvar. Den förutvarande KU-ordföranden, nuvarande statsrådet ,höll ju när han var KU-ordförande den ena moralpre-dikningen efter den andra - och han är en god mora-list när han känner för det - om hur eländigt det varmed jävsproblematiken under den borgerliga tiden.Då var det fel på det mesta. kan vi konstatera attstatsrådet har erkänt att han bordeha anmält jäv i en viss fråga. Jag tycker att det hedrarhonom att han inte har försökt konstra i KU på denpunkten.Därmed borde väl udda vara jämt, men det intres-santa är att det vid dessa utfrågningar har konstateratsatt den förre KU-ordföranden inte har gjort någonting.Inte har han tagit upp jävsproble-matiken i regeringen.