prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — Detbehövs en lång rad förbättringar när det gäller arbets-löshetsbekämpningen, och egentligen är det den viborde ägna oss åt att diskutera, men temat är som sagtvar den kommunala ekonomin.Det andra viktiga handlar om att göra rätt saker.Regeringen har menat att det i den offentliga sektornhandlar om att sätta verksamhet före transfereringar,men som alla andra löften sviker ni även dem genomatt framför allt koncentrera er på att få fram pengar tillatt höja transfereringarna på verksamhetens bekost-nad.Det kommunerna måste göra är att sätta kärnverk-samheterna, vård, omsorg och skola, före äventyrs-bad, OS-satsningar, dansbandsaftnar och ett expansivtkommunalt bolagsdrivande. I skall man justköpa sig en ny friskvårdsanläggning som har varitprivat. I skänker man via de kommunalabolagen pengar till privata bolag, betalar underskotthos entreprenörer som driver danskvällar osv. Dekommunala bolagen i går sammanlagt medmycket stora underskott, drygt miljarden, och manbedriver en osund konkurrens med privata företagsom slår ut jobb. Man använder t.o.m. de kommunalabolagen för avancerad skatteplanering, en skattepla-nering som skatteministern nästan tycker går undergeneralklausulen.Fru talman! Kommunalpolitiken och kommunal-politikerna har ett skamfilat rykte. Det handlar intebara om att man använder plastkort för att gå påporrklubb. Men man kan upprätta sitt anseende ge-nom att se till att utföra medborgarnas uppdrag på ettbättre sätt. Kommunalpolitiker skall inte leka affärmed skattebetalarnas pengar. Om kommunalpolitikervill driva företag är det bättre att de går en kurs istarta eget.Det tredje, fru talman, är att göra de saker manskall göra på rätt sätt. Konkurrensutsättning, entrepre-nader, decentraliserat beslutsfattande osv. är viktigadelar i att göra sakerna på rätt sätt. kom-mun gav efter regeringsskiftet i uppdrag till på att räkna uthur entreprenader och sådant hade fungerat rent eko-nomiskt. Man trodde att man skulle få beskedet att detvar bra att dra in dem, men i själva verket visade detsig att stockholmarna tjänat hundratals miljoner kro-nor på detta. Omräknat för hela landet handlar det omflera miljarder, pengar som skulle kunna användas tillviktig verksamhet.Tyvärr ställer sig socialdemokraterna runt om ilandet på fel sida. Man återställer, drar tillbaka ochsvälter ut verksamheter, ivrigt påhejad av regeringen,som t.o.m. lagstiftningsvägen, när det gäller friskoloroch annat, ser till att man går tillbaka till den renodla-de kommunala driften. Detta är mycket dyrbar dog-matism. Det är en dogmatism som barn och gamla fårbetala genom sämre vård, omsorg och utbildning.Det fjärde handlar om att man trots allt måste halitet mer pengar. I vårt budgetalternativ kunde vi intehitta några stora summor att sätta av till kommunerna.Men vi fick i vart fall ihop 500 miljoner till stimulansför äldreboende, som kanske är det allra viktigaste attklara på ett bättre sätt, och genom överföringar frånförsäkringskassan kunde vi avsätta några hundra mil-joner till att snabba upp vården i stället för att ha devårdköer som den socialdemokratiska dogmatismenhar lett till. Våra förslag till ramar är avslagna, men vihar ändå återigen fört fram det här yrkandet i denmotion som rör skrivelsen. Vi står givetvis bakom det.Det här betänkandet handlar inte bara om nivån påstatsbidraget till kommunerna. Det handlar också omutjämningssystemet. Och, fru talman, det har väl visatsig alltmer tydligt att revorna i välfärden är störst i deutsatta förortsområdena. Det är storstadskommunernasom har svårast att klara ekonomin med de svårapåfrestningar som råder . Vi hade velat att man ikriterierna för utjämningssystemet mycket tyngreskulle väga in de sociala faktorerna, så att framför alltbarn och ungdomar som växer upp i utsatta förorts-områden skall få bättre uppväxtvillkor, någonting somär oerhört viktigt för deras framtid.Vi har accepterat det beslut som regeringen antognär det gällde att använda kommunakutspengarna. Detvar inte precis som vi hade velat ha det. Vi hade velatha pengarna direkt ned i systemet. Men det är ändåungefär samma tankegångar som ligger bakom behöver stödja de utsatta storstadskommunerna,så vi har accepterat det sätt som regeringen har hante-rat detta på.När det gäller skrivelsen delar vi alltså uppfatt-ningen att det behövs litet mer pengar mot bakgrundav den situation som råder. Men vi kan faktisktinte riktigt acceptera de metoder som man använder,en sorts kreativ bokföring och plottrande med statis-tik. Och vi kan inte acceptera det sätt som återbetal-ningsskyddet har hanterats på. fram budgetpropositionen, enskrivelse där man ändrade det man hade tänkt frånbörjan, , senare, använderman för att utfärda en garanti. Det ären mycket märklig konstitutionell hantering. Det är ettorimligt sätt att jobba, och vi kräver att författning omberäkningen utfärdas för framtiden och att garantinsvärde klargörs.Jag yrkar bifall endast till reservation nr 1, ävenom jag givetvis står bakom alla reserva-tioner till betänkandet och ber att få önska de avkammarens ledamöter som inte deltar i replikskifteframöver en god jul.Anf. 89 ():Fru talman! För att vinna i en debatt skall man habra argument och helst skall man ha svaga motstånda-re. har vi hört och tala om att detbara är genom fler privatjobb som vi kan förbättraden offentliga ekonomin. Det är ett starkt argument.Hur stark är nu motståndaren? Ja, den motståndare dehar tänkt sig är ytterligt svag, för den existerar inte.Finns det någon här i kammaren som hävdar någotannat än och i den här frågan tyckerjag att den ledamoten skall anmäla sig som talare. Detär liksom ett poänglöst argument ni för fram. Vi tyck-er så här allihop. Då kan vi lämna det.Jag tycker att det var intressant och håller medHedquist även på en annan punkt. Han konstaterar attkvaliteten nu går ned i den offentliga sektorn. Ja, detär sant. Hur skall vi nu förbättra kvaliteten? Hedquisthar ett recept. Dra in pengar! Det kan man väl inte. Såär det väl inte, att kvaliteten kan tänkas öka om viminskar anslagen ytterligare. Det finns ingen männi-ska som kan tro det på allvar. Det kommer att bli ännusämre kvalitet. Det inser alla. Detta sagt för att få litetlevande debatt.Ett vanligt grepp i de här debatterna är att tala omhur verkligheten ser ut bakom siffrorna och talen.Ofta när jag lyssnar tillsammans med människor sägerde: Tänk om politikerna visste hur det är. Då brukarjag säga till de människorna: är ni väldigt snällamot politikerna som tror att det här beror på att deinte vet. Det är klart att , och statsrå-det vet hur det är, självklart. De har ju föräldrar, barnoch barnbarn. Vi vet hur det är. Jag brukar säga tillfolk: Det är mycket värre än så, de vet precis hur detär. De gör så här i alla fall. Det är inget beröm, det härär . Ni moderater vet hur det är, men ni driverden politik ni driver i alla fall. Det är värt klander.Lennart talade om produktivitet. Detfinns en grundläggande skillnad mellan industri, vårdoch omsorg i kommunerna och tjänsteproduktionen.Följande lärde jag av . Han är industrialist -jag lyssnar ofta på industrialister - han är den somsålde dammsugare. Han sade en gång att det handlarom att spara tid. Vård och omsorg handlar om att getid. Det är den grundläggande skillnaden.När min mor är på ett sjukhem och det skall instal-leras en maskin som lyfter min mor ur sängen, innebärdet givetvis höjd produktivitet. Men när personalensätter sig ned för att tala med min mor, läser den lappjag lagt vid bordet och där jag berättar hurdant minmors liv har varit, sitter och inte städar, då kanske deti någon mening innebär sänkt produktivitet. Men det innebär stärkt kvalitet. Man ägnarsig åt det man skall göra. Det här är väldigt viktigt attbesinna.Så har det diskuterats om kommunerna bör ha mereller mindre pengar. Det är en irrelevant diskussion.Det är ungefär lika poänglöst som att skriva tomtelis-tor, sådana som barn skriver till tomten. Det är ingenidé att diskutera det, alla vet vi att kommunerna behö-ver mera pengar. Det finns ingen som kan ge kommu-nerna hur mycket pengar som helst. Den som sägerdet är i så fall en tomte och bör bära en mask så inte ser rodnaden på kinderna. Då kan man na-turligtvis ge hur mycket som helst. Men kan vi gemer? Ja, vi i hävdar att man kan gemer. säger: Det bör vara mindre. Folk-partiet säger: Mer pengar. kommeratt säga att det bör vara mer. kommer attsäga: Mer. Det är bra. Och vi säger: Mer. Socialde-mokraterna och kommer att säga: Det vet viinte. Man har ingen julklapp att lämna i den här frå-gan, utan man säger: Det får vi se till påsk, för julenvarar ända fram till påska. Då öppnar vi vårt paket,senast den 15 april.Det är dåligt att vänta så . Ni väntar så längemed att ge besked att kommunerna börjar planera förbudgeten för . Det kan inte vara så att nivill ha valfläsk. Inte, nej. Ni borde lämna beskedtidigare.Vi har sagt att har råd med det. Varför harSverige med detta? Jo, därför att budgetsaneringengår fortare än väntat. Om jag reser till mormor till juloch märker att det går fortare än väntat, vad gör jagdå? Jag saktar farten för säkerhets skull. För säkerhetsoch kvalitetens skull kan man sakta farten och ge mertill vård och omsorg än annars, eftersom saneringengår fortare än väntat. Det är den rimliga slutsatsen.Regeringen drog den motsatta slutsatsen och säger: Vihöjer farten. Mycket underligt!Bör det jobba fler eller färre med vård och omsorgoch utbildning? Vi vet inte riktigt vad man säger. Menvi säger att fler bör jobba med de här sakerna. VadModeraterna säger vet jag inte, de kanske har privatalösningar. Men den som säger att färre skall jobbamed vård och omsorg säger att arbetslösheten skallbestå på en dramatiskt hög nivå, eller också tror manatt industrin och handeln fullkomligt kommer attexplodera i sysselsättning, eller så vill man kortaarbetstiden extremt snabbt. Vi säger att det skall varafler.Min poäng, statsrådet, och övrigadebattdeltagare, är: Hur skall vi ha det i kommunsek-torn? Skall det vara fler eller färre där? Då säger vi attdet skall vara fler. Vad säger ?Det vet vi inte. Socialdemokraterna brukar säga: Vihar förhandlat fram ett uppsägningsstopp. Det ärgrejer det.Vad innebär ett uppsägningsstopp? Ja, det innebäringet annat än att man säger att den genomsnittligaåldern av de anställda bör öka. Det är det enda. Ge-nomsnittsåldern skall bli högre. Vad är det för bramed det då? Är det bra över huvud taget? Samtidigtkombineras det här stoppet med ett anställningsstopp.Det är många i kammaren som var här . Jag var inte det, för jag föddes . Men jaghar läst på. Då pratade man om ochHopp-Jerka. Vad har vi i kommunerna? Ja, vihar inte så mycket pojkar, utan det är kvinnor somarbetar där. kan vi kanske tala om . Det är väl bra när , ochGerd får behålla jobbet. Men hur ser det ut för Jennyoch ? Finns det någon som kankomma in i sektorn? Nej, man har stängt dörren. Omman bor i och jobbar inom vård och om-sorg, kan man få jobb om man flyttar till ?Nej, man har låst dörren. Man har stängt för ungdo-men. finns inte.Det här försämrar kvaliteten alldeles oerhört. Manhar alltså en dynamisk och rörlig marknadsekonomipå privatsektorn, och så håller man på att skapa någonoerhört udda kommunsektor. Man har något slagsstavnsbånd, som man hade en gång i . Hardu fått anställning, skall du stanna, du må icke flytta.Det är så vi har inom den offentliga sektorn. Det ärmycket dåligt för kvaliteten. Vi får ingen kun-skapsöverföring mellan generationer. Vi får allt äldresom blir allt slitnare.Det här, , måste ni ta itu med ochändra på, öppna dörren. Det säger faktiskt inte duggom hur många sysselsatta det är. Det finns en naturligavgång i form av pension. Men vi måste få in ungdo-men även i den offentliga sektorn, i vården, i barnom-sorgen, i äldreomsorgen. Skall vi till slut bara har 55-plus som skall jobba i äldreomsorgen och med barnenpå daghemmen? Så kan vi väl inte ha det.Ge en chans! Det är vårt budskap.Det finns pengar till det. Det är bra för kvaliteten. Detär bra för skattebetalarna och mycket viktigt. Kan vifå ett svar är jag oerhört tacksam.Fru talman! Jag kommer att begränsa mig till attyrka bifall till reservation under mom.1, som är den viktigaste punkten där.Vid en frågestund frågade jag statsrådet omdet inte var så att det blev pengar över på flyktingmot-tagandet. Nej, sade , så är det inte, snälleBäckström, det kan inte bli pengar över på sådant.Det är bara att läsa i protokollet för att se att det varjag som hade rätt och statsrådet som hade fel. Detblev över 1 miljard över innevarande budgetår. Rege-ringen och Socialdemokraterna skall nu satsa påkommunernas flyktingpolitik, och då tar man 200miljoner från ett konto, 200 från ett annat, samman-lagt 400 miljoner. Ni hade kunnat ta den miljard somblev över från anslaget till flyktingpolitikunder innevarande budgetår. Då hade vi haft merpengar i "kommunakuten". Det hade ni bort göra.Min taletid är förbrukad, fru talman, men jag åter-kommer i repliker.Anf. 90 () replik:Fru talman! Låt mig kommentera att vi moderater skulle förespråka mindrepengar till kommunerna. Detta är helt fel. Vad jagvisade i mitt anförande är att den uteblivna ekonomis-ka tillväxten, på grund av en ekonomisk politik somknäckte uppgången i ekonomi, har kostatkommunerna pengar i uteblivet skatteunderlag. Varjeprocents utebliven tillväxt kostar kommunerna ca 4miljarder kronor. Då är det ganska poänglöst att dis-kutera det inom ramen för ett nollsummespel, där LarsBäckström tror att man löser kommunernas ekono-miska problem genom att hälla mer statliga pengar pådem. Man löser kommunernas ekonomiska problemgenom att föra en ekonomisk politik som ger tillväxt ihela samhällsekonomin. Sedan har regeringen, LarsBäckström, försvårat kommunernas problem genomatt minska deras rörelseutrymme att satsa på nya al-ternativ, som ger billigare och kvalitativt bättre lös-ningar.Jag kan ge ett exempel från min egen kommun. Vihar en småbarnskola som drivs med mycket hög kvali-tet till betydligt lägre kostnader än kommunala dag-hemsavdelningar. Utvecklingen under den förra man-datperioden visade att det gick att driva kommunalverksamhet billigare med bibehållen kvalitet. Den härmandatperioden kännetecknas ute i kommunerna avatt man gör drastiska nedskärningar i samhällsservi-cen. Det är på det sättet man kan exemplifiera tvåolika angreppssätt när man skall spara i kommunerna.Vi tycker naturligtvis att det är bättre att se till kan satsa på produktivitetsförbättringar, nyaalternativ som är billigare. Då blir också medborgar-nas uppfattning om kvalitet en annan.Anf. 91 () replik:Fru talman! Man brukar anklaga oss i Vänsterpar-tiet för att inte ruktigt ha ordning på debet, kredit,siffror etc. Men, , det finns ju intenågonstans där man inte kan övertyga någon om attModerata samlingspartiet inte vill minska på pengarnatill kommunerna. Varför bestrida detta faktum? Var-för bestrida dagens datum eller att det snart är jul?Det är ju på samma nivå. Alla vet att det är så. Mode-raterna är ju stolta över att man vill minska den of-fentliga sektorn. Det är ju hela er poäng. Varför intevara stolt över sin egen politik? Vill ni inte minskaden offentliga sektorn? Det har jag alltid trott att nimoderater vill och att ni vill öka den privata sektorn.Jag säger inte att ni av naturen är onda. Ni säger att viför frihetens skull skall minska den offentliga sektorn.Men säger: Nej, det vill vi inte. Ni är ju kunniga och duktiga. Låt oss därförföra en korrekt diskussion. Försök inte att vara denblå fén, , för ni vinner inget på det.När det gäller produktiviteten kan vi ta vilken of-fentlig verksamhet som helst. Låt mig bli chef för denoch få nyanställa personalen från början, och jagkommer att öka produktiviteten . Ta vilketprivat företag som helst, där jag får handplocka nypersonal, så kan jag öka produktiviteten. Det är oer-hört elementärt att förstå att det går bra om jag kanundvara alla de gamla, de sjuka, de trötta och startahelt från början. Men det handlar inte om huvudman-naskapet på något sätt utan om möjligheten att hand-plocka personal och starta från början. Det ger vissafördelar. Visst, det gör det alltid.Men, , skall det vara fler ellerfärre som skall arbeta i den offentliga sektorn? Jagtror att ni vill att det skall vara färre. Är det inte så?Rätta mig om jag har fel.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det skall naturligtvis vara färre somarbetar i den offentliga sektorn. Men de uppgifter somden offentliga sektorn sköter kan skötas bättre om flerav uppgifterna förs över till den privata sektorn. Jagtror att har helt fel när han menar attden befintliga kommunala personalen är så usel bara under förutsättning av att man kan anställany personal som man kan åstadkomma produktivitets-förbättringar. Självfallet är det inte så. Man kan jugenom att driva verksamheten på ett annorlunda sättåstadkomma en mycket kraftig kostnadsbesparing ochförbättra kvaliten.Lars försöker sedan göra en poäng avatt vi gör besparingar på statsbidragen till kommuner-na och att detta är liktydigt med sämre resurser tillkommunerna. Så är det ju inte. Det moderata alterna-tivet för tillväxt ger fler procents ekonomisk tillväxt isamhällsekonomin, vilket också ger kommunernaökade resurser. Men och Socialde-mokraterna vill resonera om detta i ett nollsum-mespel, där man anser sig disponera ett visst antalkronor. Då kan man naturligtvis säga att om manminskar statbidraget så får kommunerna mindre peng-ar. Men räkna i stället på hur mycket den uteblivnaekonomiska tillväxten har inne-burit för kommunerna. Det är ett belopp som är be-tydligt större än de besparingar som vi moderaterföreslår för att få en ökad tillväxt.Anf. 93 () replik:Fru talman! har i alla fallsagt att man vill ha mindre pengar och färre anställdai den offentliga sektorn. Det är två ståndpunkter somhar ett logiskt samband. Detta är en ideologisk fråga.Vi har två helt skilda ideologiska grundsyner. Jag harrespekt för grundsyn och tror ock-så att den grundar sig på att man vill människor väl.Men man offrar jämlikheten och likställdheten.När jag talar om produktiviteten i den offentligasektorn menar jag naturligtvis inte att problemenskulle bero på uselhet bland de offentliganställda. Detär naturligtvis inte uselhet att ha ont i ryggen. Densom är och arbetar på en barnstuga har ont iryggen, men den personen är inte usel. Det är klart att25-åringar som anställs på en barnstuga inte har likaont i ryggen. Detta är ju så oerhört elementärt, Len-nart Hedquist.Man har ju prövat den andra lösningen, som geren annan fördelning av utbudet. Det blir en form avplånboks- eller kunskapsransonering. I vår modellfinns det alltid plats i härbärget, oavsett inkomst- ellerutbildningsnivå. I er modell är det några som intekommer att få plats i härbärget. De får vistas på annanplats. Det är detta som vi aldrig kommer att acceptera- aldrig, aldrig någonsin.Anf. 94 ():Fru talman! Vi i tvingas se att vi harfått rätt i vår skarpa kritik av regeringens politik allt-sedan vi kom tillbaka till hösten 1994.Vi var väldigt kritiska till de åtstramningar somgenomfördes på kommunsektorn. Åtstramningarnainnebar inte alltid att man sänkte bidrag, utan detgjordes ofta indirekta åtstramningar. Denna politikhar regeringen fortsatt med. Höjningen av egenavgif-terna har sänkt skatteunderlaget i kommunerna. Be-sparingar i statlig verksamhet och transfereringar gerövervältringseffekter på kommunerna. T.ex. har er-sättningssänkningarna även för låginkomsttagare isjukförsäkring, arbetsmarknadsförsäkring och föräld-raförsäkring lett till att alltfler har tvingats att alltmerutnyttja bostadsbidrag och socialbidrag, och socialbi-dragen betalas ju av kommunerna. Man har tidigareockså fryst statsbidragen, vilka inte har återställts.Redan hösten 1994 varnade vi för att åtstram-ningseffekterna skulle leda till kvalitetsförsämringar ikommunsektorn och i landstingen och till att manskulle tvingas att dra ned på verksamheten, vilket ilängden drabbar dem som har de allra sämsta förut-sättningarna att skydda sig. Detta får negativa effekterpå den totala samhällsekonomin.Vi pekade ut just skolan, vården och omsorgensom själva kärnan i välfärdssamhället och att de måsteskyddas. Vi fick faktiskt medhåll av statsministern dåliksom nu om att dessa sektorer skulle skyddas. Mengenom de indirekta effekterna, med egenavgifternaoch övervältringseffekterna, har man ju de facto gjortåstramningar för både landstingen och kommunerna.Under det senaste året har vi också sett hur enväxande vårdkris breder ut sig i landet. Prognosernaför 1997 är inte trevliga att ta del av. Innan jag gickhit läste jag den senaste rapporten om landsting-ens ekonomi, daterad , som kom . Där bekräftas just denna bild.När vi började föra fram vår kritik viftades denbort. Man sade att så är det inte, så kommer det inteatt gå. har regeringen börjat backa, och det tackarvi för. Man har i den redan omtalade skrivelsen 51 iprincip lämnat över 3 miljarder ytterligare till kom-munerna. Det skulle behövas mer, men det är ändå ettförsta tecken på ett uppvaknande.Miljöpartiet har lagt fram ett budgetförslag sominnebär att kommunsektorn skulle få ytterligare när-mare 3 miljarder . Vi ökar på beloppet till unge-fär 5 miljarder och med närmare 8 miljarderför jämfört med den budget och den planeringsom regeringen och har lagt fram och fåttbeslutad här i riksdagen.Vi konstaterar att detta ligger ganska väl i linjemed vad som sägs från . I denrapport som jag nämnde pekar man på att man varjeår kommer att behöva 2 miljarder extra under dekommande åren för att klara det mest akuta.Man tar också upp det som sägs i utredningenHSU 2000 som kom . Den pekar på ett kost-nadsgap på totalt för kommuneroch landsting när det gäller vården. Det är ungefärlika i fråga om äldreomsorg och vård. Man talar omett kostnadsgap på 15 miljarder . Både i ut-redningen och i analyser harman räknat med att man skall effektivisera. Det går att öka produktiviteten - inte såhemskt snabbt, men det går. Man kan, genom omor-ganisationer inte minst, få ut mer för pengarna. Mankan göra mycket inom kommunerna.Eftersom jag är själv aktiv i en kommun, jag sitteri kommunfullmäktige, är jag väl bekant med mycketav det man kan göra. Jag tror att det är på den nivånman är bäst lämpad för att avgöra hur man skall göradetta. Jag tror inte att vi i skall ge ingåendepekpinnar om det. Kommunerna klarar detta bättresjälva.Trots allt detta, kvarstår dock ett faktum. Omövervältringarna och indragningarna för kommuner-nas del inte bromsas och motverkas så att de får be-hålla sina pengar, det är egentligen det det handlarom, så kommer kvaliteten att försämras ytterligare.Då måste omfattningen krympas.Fru talman! Jag kan inte heller undvika att kommain på det här med den kommunala självstyrelsen.Många av de statliga åtgärder som har vidtagits, harju undergrävt det kommunala självstyret. Mest up-penbart är naturligtvis det skattestopp - som juegentligen inte är ett skattestopp, utan ett slags be-straffningssystem för de kommuner som höjer skatten- som har införts. Det innebär att något av detmest centrala för det kommunala självstyret, nämligenden egna beskattningsrätten, har urholkats ganskarejält.En utredning har tittat på den problemati-ken, och enligt den är detta egentligen just en typ avskattestopp som det inte är förenligt med grundlagenatt ha kvar . Möjligen kan man ha det myckettillfälligt, som ett slags akut åtgärd i stabiliseringspo-litiken, men det är inte bra.Vi från sida har protesterat mot dethär. Vi har röstat emot det. Vi har också reservationeri det här betänkandet där vi säger att det här bordeupphävas omgående. Det här blir en kniptång förkommunerna. Å ena sidan tar vi ifrån dem deras endamöjlighet att parera övervältringar och nya kostnaderfrån staten, å andra sidan undergräver vi själva skatte-basen för kommunerna, bl.a. genom det här med ege-navgifterna. På det sättet kommer kommunerna attråka väldigt illa ut. Det drabbar just vården, omsorgenoch skolan. Det är ju vad kommunerna och landstigenhuvudsak sysslar med.Fru talman!