prot · GJ0969 · 1996-03-14 00:00:00 — Innebörden av förslagetär ju att den här självkostnadsprincipen därmed skulleskrotas.Jag vill ställa en fråga till statsrådet: förslagetleda till att kommuner och landsting tvingas höjaavgifter på dagis, bad, vård och annan service eller får gå in och subventionera privata alternativ?Anf. 71 Näringsminister ()Herr talman! Jag vill läsa ur Underprissättningsut-redningen, där det står följande: samtliga för kalky-lobjekt relevanta direkta och indirekta kostnader in-klusive ett avkastningskrav som är skäligt med hänsyntill real avkastning och risk.Vad som är rättvisande får avgöras ipraxis. Men klart är dock att kalkylmetoden skallbaseras på en självkostnadskalkylering.Tillsättning av avregleringsdelegationAnf. 72 ()Herr talman! Jag vill fokusera på en problematiksom är viktig för tillkomsten av nya företag, nya jobboch villkoren för företagaren. Det gäller de direkthämmande regelsystem som vi har, som är betungan-de. Den borgerliga regeringen tillsatte en avregle-ringsdelegation. Tyvärr avskaffades denna snabbt avden socialdemokratiska regeringen, men jag hoppasatt förståelsen för värdet och vikten av de här frågornafinns hos den nuvarande regeringen.Min fråga är: Avser regeringen att tillsätta någonform av avregleringsdelegation, som kan fortsätta detviktiga arbetet?En annan fråga är: Kan ni i den nuvarande rege-ringen, och fyra månaders regeringsansvar,peka på några saker där ni har genomfört en minsk-ning av den regelmassa som drabbar företagarna?Anf. 73 Näringsminister ()Herr talman! Regeringen planerar inte att tillsättanågon sådan delegation. Det finns ett antal delegatio-ner som arbetar. Får jag hänvisa till Arbetsrättskom-missionen, där parterna sitter för att diskutera denframtida arbetsrätten.Jag håller inte riktigt med om att allting skulle va-ra så förtvivlat krångligt i vårt land. Jag läste DagensIndustri i går, och där stod det att gummifabriken iGislaved, som har övertagits av tyska storägare, pla-nerar att flytta produktion till från Tyskland.Skälet är att vi har liberalare permitteringsregler änman har i . Här finns nog både det som ärnegativt men också oerhört mycket som är positivt idet svenska företagsklimatet.Ett ytterligare bevis för det är att industriinveste-ringarna 1996 kommer att slå alla rekord och uppgåtill 69 miljarder. Sådana stora investeringar görs inte iett land som har ett företagsfientligt klimat.Anf. 74 ()Herr talman! I den situation som vårt land befin-ner sig i , med den höga arbetslösheten och medalla de fagra ord som bl.a. har kommit från regerings-partiet om de mindre företagens betydelse för till-komsten av nya arbeten, blir jag bekymrad av indust-riministerns svar. Det jag tänker på är den lille företa-garen, som står i begrepp att starta eller driva verk-samhet och som får en enormt tung ryggsäck med enregelmassa på många olika områden. Den återregle-ring som den nuvarande regeringen har gjort sedanregeringsansvaret gick över till den har för övrigtockså inneburit att den här ryggsäcken har blivit allttyngre.Jag är bekymrad, om det inte finns någon förståel-se för den mindre företagarens situation. När en före-tagare, han eller hon, vill starta finns det mångahinder - det kan inte vara en nyhet för industriminis-tern - som gör att man tvekar, att man inte kommer igång och att de som redan har kommit i gång tvekaroch avstår från att anställa. Det här är verkliga be-kymmer. Jag hoppas att industriministern tänker om ifråga om det här problemkomplexet, därför att det äravgörande för många små företag.Anf. 75 Näringsminister ()Herr talman! Det absolut viktiga för småföretagen äratt det finns en ordentlig efterfrågan i landet. Detfinns en investeringsvilja - det rör sig, som sagt, om69 miljarder kronor - och andelen småföretag är ute-slutande underleverantörer till storindustrin. Det ärdet som är det absolut viktiga för att småföretagenockså skall kunna fortsätta med sin framgångsrikaverksamhet. Denna investeringsvilja är en följd avden industripolitik som den här regeringen har fört.Avgångsvederlag för politiskt anställdaAnf. 76 ()Herr talman! Jag har en fråga, ursprungligen av-sedd att ställas till några dagar sedan fanns det uppgifter i medi-erna om att regeringen eventuellt vid dagens rege-ringssammanträde skulle fatta ett beslut innebärandeatt förmånerna fördubblas för politiskt sakkunnigam.fl. Jag undrar om detförhåller sig på det sättet.Anf. 77 Justitieminister ()Herr talman! Det är inte en fråga som behandlats iregeringen. Jag skall ändå försöka besvara den, mestutifrån samma medier som tagit delav.Jag har uppfattat situationen så att det finns engrupp som har berett frågan om vilka villkor somskall gälla för vissa politiskt anställda i regerings-kansliet. Vidare finns det ett förslag om att förändraden regel som gäller , nämligen att man har rätttill avgångsvederlag oberoende av omman under den tiden får ett annat arbete. Förslaget gårut på att i stället få avgångsvederlag . Igengäld skall det inte utgå om man får ett annat arbe-te. Den information jag har är att man gjort bedöm-ningen att detta skulle bli billigare för statskassan. Detär en bättre regel från statsfinansiella utgångspunkter.Jag vill i detta sammanhang passa på att erinra omföljande. Att man över huvud taget för denna diskus-sion om avgångsvederlag för nämnda kategori an-ställda har att göra med att dessa människor inte harnågon anställningstrygghet. När den här kategorin imedier ibland jämförs med kollektivanställda och dethävdas att den har betydligt bättre regler i sambandmed avgång är det fullständigt fel. Hela det trygghets-system som normalt finns inbyggt i vår arbetsrättgäller inte för denna kategori.Anf. 78 ()Herr talman! Om jag uppfattat saken rätt är det förnärvarande så att inget beslut har fattats. Min frågablir då: Avser regeringen att överlägga med de andrariksdagspartierna i frågan innan beslut tas i regering-en?Anf. 79 Justitieminister ()Herr talman! Jag kan tyvärr inte svara på den frågan.Den avreglerade elmarknadenAnf. 80 ()Herr talman! Jag vill rikta min fråga till närings-och energiminister december förra året fattade ju beslutom en avreglering av elmarknaden. Ett av motivenvar att få bättre konkurrens och att konsumentenskulle sättas i centrum. Vidare skulle konsumentenkunna förhandla med olika leverantörer för att fåbästa möjliga pris.Resultatet är, som när det gäller de flestaandra avregleringar: Det har blivit dyrare för konsu-menterna, framför allt för små och enskilda konsu-menter.En av orsakerna till att konsumenterna skulle bytaleverantör är att man måste investera i en mätutrust-ning som kostar . Det tar lång tidatt tjäna in ett sådant belopp om konkurrensen gällernågra ören per kilowatt. Därför väljer konsumentenförmodligen att behålla sin gamla leverantör som ärmedveten om detta och som kanske höjer priset medanledning härav. Därför vill jag fråga vad energimi-nistern tänker göra för att eliminera dessa hinder förden fria konkurrens som var avsedd.Anf. 81 Näringsminister ()Herr talman! Först vill jag slå fast att för det somär konkurrensutsatt, nämligen produktionen av el, harkostnaden gått ner på grund av att vi nu har en ge-mensam nordisk elmarknad innebärande att norsk elfinns på den svenska marknaden. Detta har alltsåinneburit att produktionskostnaderna har gått ner.Där monopolet fortfarande gäller, det gäller dåmätverksamheten, har sju företag valt att på ett even-tuellt otillbörligt sätt höja sina nättariffer. Det kom-mer att ta sig an. Med all säkerhet kommerman att kalla till sig de ärendena. Skulle det visa sigatt den av tecknade lagen inte följs kommeråtgärder att vidtas.När det gäller mätutrustningen kan jag säga attNUTEK har fått i uppdrag att senast den 30 aprilredovisa möjligheter till billigare mätutrustning. Jaghar gott hopp om att man lyckas. Skulle man intelyckas kommer vi att övergå till den norska modellen,dvs. någon form av generell mätning.Anf. 82 ()Herr talman! Det låter positivt. Man kan självfalletana att det inte ligger i elmarknadens intresse att göradet lätt när det gäller konkurrensen.Om nu el köps av en ny leverantör, varför skulleman då inte kunna läsa av sin mätare vid ett visstdatum och säga att fr.o.m. det datumet kommer el attköpas från en ny leverantör? Då behöver det inte blifråga om de våldsamma belopp som har diskuterats ipressen.Kan inte också leverantörerna stå för mätarkost-naderna?Anf. 83 Näringsminister ()Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning, RuneEvensson! Det bör vara fullt möjligt att hitta billigaremätutrustning. Det finns faktiskt företag som har tagitfram nämnda modell. Om det håller måttet får vi redapå när avlämnar sin rapport.Skulle det inte göra det, men så tror jag inte att detblir, kommer vi att gå in för den norska modellen.Den gör det möjligt för alla konsumenter att få del avden billigare producerade el som vi fått genom dennordiska elmarknaden.VindkraftsutbyggnadAnf. 84 ()Herr talman! Jag har en fråga till näringsministern,alternativt till miljöministern.Vid omställningen av vårt energisystem kommer -jag förutsätter att vi alla är överens om det - bl.a.vindkraftens utbyggnad att få stor betydelse. Interna-tionellt utvecklas den ju mycket snabbt.Vid bedömningen av tillåtelse och därmed bygg-lov för vindkraftverk tas, tyvärr, ganska sällanhänsyn till naturresurslagens portalparagraf. I ställetmedverkar lagstiftningen beträffande exempelvisstrandskydd, rörligt friluftsliv, militära aktiviteter,skydd för landskapsbilden, kulturminnesvård ochnaturvård till omfattande och enligt min och fleraandras mening - det vet jag - onödiga svårigheter närdet gäller etableringen av vindkraft.Min fråga blir därför: Är miljöministern - jag seratt hon vill svara på frågan - villig att medverka till enöversyn och en reviderad lagstiftning på nu nämndaområden för att därmed underlätta vindkraftens ut-byggnad och stärka dess ställning?Anf. 85 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan hålla med om att det i alltförmånga fall har varit alltför komplicerat att placera utvindkraftverk. Vi har därför sett till att myndigheterna- m.fl. - gått samman för att komma medråd när det gäller utplaceringen av vindkraftverk. Vi iregeringen har också väldigt tydligt i praxis markerat ifråga om ärenden som gått till beslut hos regeringenatt vi vill ha en mycket generös tillämpning av regler-na för att det verkligen skall bli möjligt att placera utvindkraftverk. Vindkraften är ju en av de viktigaförnyelsebara energikällorna.Om det blir behov av ytterligare lagändringar föratt den här generositeten verkligen skall kunna slåigenom kommer vi att se till att vi får den sortenslagändringar.Anf. 86 ()Herr talman! Jag tackar miljöministern för ett,tycker jag, positivt svar. Det är ett steg på rätt väg. Jagtror att i slutändan måste vissa lagstiftningsbitar sesöver. Här finns ju ett ganska hårt motstånd.Har vi nu kommit överens om att introduceravindkraften och att bygga ut den och denna i sin turkan svara för, som säger, för 12-13 terawat-timmar, bör vi göra det möjligt för vindkraften attutvecklas så som den kan utvecklas där den kan ut-vecklas.Besparingar i skolanAnf. 87 ()Herr talman! Jag har en fråga till skolminister några veckor sedan frågade jag skolministernom de konsekvenser som nedskärningarna beträffandeelevvårdspersonalen fått inom skolan - för elevernaoch för elevernas psykiska status. har detkommit en rapport från , Besparingar iskolan. Den ger i varje fall mig en ganska dyster bildav vad som händer i skolan. Jag känner migoroad och jag tror att också skolministern är oroad.Det talas alltså om personalminskningar, dvs. Det får till följd att det blirstörre klasser och därmed stökigt. Tysta elever, desom inte syns - ofta flickor - glöms bort. De får inteden hjälp som de behöver, utan de osynliggörs. Färregrupptimmar och färre laborativa moment påverkarundervisningen bl.a. i naturvetenskapliga ämnen somkemi och fysik. Minskad specialundervisning drabbarmest barn med läs- och skrivsvårigheter. Men framförallt handlar det om minskad hemspråksundervisning.Slutsatsen i rapporten blir att de största nedskär-ningarna i skolan procentuellt har gjorts på särskildastödinsatser. Det tycker jag är allvarligt.Jag skulle vilja fråga skolministern vilka slutsatserskolministern drar av rapporten och vilka åtgärder honeventuellt kommer att vidta för att förbättra situatio-nen.Anf. 88 Statsrådet ()Herr talman! Det finns många tecken som tyder påatt de senaste årens ganska stora nedskärningar somhar drabbat skolan i många kommuner har slagit på ettsådant sätt att de genomsnittliga eleverna klarat sigganska väl, medan de elever som har litet större behovav stöd än andra, gråzonsbarnen, fått bära det tyngstalasset och drabbats hårdast. Inte minst mot den bak-grunden är det oerhört viktigt att vi klarar av att föraen ekonomisk politik som kan garantera resur-serna till våra grundläggande verksamheter i välfärds-samhället, dit skolan hör. Det är också viktigt att vi påkort sikt ser till att vi prioriterar resurserna på ettsådant sätt att vi faktiskt når en likvärdig utbildnings-standard för alla barn.Skolverket har fått i uppdrag från regeringen attsärskilt granska hur kommunerna fördelar sina resur-ser mellan olika elever och olika elevgrupper för attnå en likvärdig skola.Jag tror också att det är viktigt att vi blir bättre påatt värdera kvalitet i skolan. Även om vi kan konstate-ra att det varit stora besparingar på skolans områdeoch kan befara att det fått stora konsekvenser förkvaliteten, vet vi att kvaliteten underden tid då resurserna till skolan stadigt ökade inte allshöjdes i den takt som resurserna ökade. Resurserna ären viktig fråga, men en ännu viktigare fråga är: Vadblir det konkreta kvalitativa resultatet både för enskil-da elever och för skolan i dess helhet? Där kommer viinom kort att få ta del av . 89 ()Herr talman! Det här är en oerhört viktig jämlik-hetsfråga. Det är också en viktig klassfråga. Det är ettnationellt ansvar som regeringen har när det gällerlikvärdighet. Det är något basalt för svensk utbild-ningspolitik. I 1 kap. 2 § skollagen står det att utbild-ningen inom varje skolform skall vara likvärdig var-helst den anordnas i landet. Den skall också ta hänsyntill elever med särskilda behov och som har svårighe-ter i skolarbetet.Tycker skolministern att de här kraven uppfylls , att vi verkligen med gott samvete kan säga att vihar en likvärdig skola? Jag är medveten om de eko-nomiska svårigheterna. Men bristande möjligheter iden här viktiga delen innebär mycket stora svårigheteratt kompensera det senare i livet. Är skolministernberedd att överväga att återinföra sektorsbidraget tillskolan?Anf. 90 Statsrådet ()Herr talman! Det är ett nationellt ansvar att se tillatt vi har en likvärdig skola. Det finns oroande teckenbl.a. därför att resurserna till skolan under flera års tidhar minskat. Men vi vet ännu inte säkert hur det harslagit på kvaliteten. Jag måste ändå säga att mitt in-tryck är - jag besöker väldigt många skolor - att detfinns kvalitetsskillnader mellan svenska skolor menatt de kvalitetsskillnaderna inte huvudsakligen handlarom hur mycket resurser en skola får. De största kvali-tetsskillnaderna finns inte heller mellan kommunerutan inom kommuner, kanske mellan skolor somligger bara ett stenkast ifrån varandra. Då blir detintressant att fråga sig: Vad är det egentligen somavgör kvaliteten i skolan? Vad är det som gör att vissaskolor lyckas bättre än andra? Självklart är de eko-nomiska resurserna en viktig förutsättning, men inteden enda.Nej, jag är inte beredd att återinföra sektorsbidra-get i skolan. vi hade sektorsbidragtäckte det mindre än hälften av skolans kostnader. Detskulle det göra också . Det betyder att detbara är för syns skull man inför öronmärkta pengar.Egentligen handlar det inte om att staten talar omvilka pengar som skall användas i skolan ute i kom-munerna. Det skulle däremot vara olyckligt att försö-ka definiera vilka kostnader som hör till skolan, vilkasom hör till barnomsorgen och skolbarnomsorgen i demånga exempel som finns på en bra integrering mel-lan dessa olika verksamheter.Anf. 91 ()Herr talman! När vi hade ett detaljerat regleratstatsbidrag till skolan täckte det inte heller kostnader-na till . Det var ett svar rakt ut i luften.Det kan vidtas andra åtgärder som inte kostar såmycket. Jag skulle vilja fråga skolministern om honser möjligheter till strukturella förändringar, t.ex. attförskolan får ett annat myndighetsansvar än vad denhar , att vi genomför strukturella organisations-förändringar när det gäller , genomförförändringar som underlättar samarbetet mellankommuner så att de slutar att märka revir.Anf. 92 Statsrådet ()Herr talman! Det var just det jag sade: Under dentid vi har haft specialdestinerade resurser eller sek-torsbidrag till skolan har det ändå bara täckt en del,som mest ungefär hälften, av skolans kostnader ochdärför egentligen inte varit något egentligt mått påvilka pengar som satsas på skolan.Jag kan försäkra om att rege-ringen arbetar mycket intensivt med hur vi på bästasätt skall kunna underlätta integrering både lokalmäs-sigt och verksamhtsmässigt mellan förskola, skol-barnomsorg och grundskola. Jag tror att det är oerhörtviktigt att man får ett möte till stånd mellan förskole-pedagogiken och skolpedagogiken, där det bästa av deolika kulturerna kan mötas. Det finns många exempelute i kommunerna på att man med samarbete mellanolika professioner kring barnen - grundskollärare,förskollärare och fritidspedagoger löser gemensamtuppgifterna för en gemensam grupp barn - lyckatshöja kvaliteten också med befintliga resurser.Anf. 93 ()Herr talman! Av de resurser som används i skolanär lärarna en. Många säger att lärarutbildningen ärdålig. Men jag skulle vilja få in en annan aspekt. Kandet inte vara så att hela organisationen av skolan, somär hundratals år gammal, är som en korsett, en häm-mande , runt det arbete som lärare vill utföra iskolan? Om man skulle släppa betydligt fler nya idéeroch tillåta större frihet rent organisatoriskt, skulle mandärmed kanske få en bättre skola?Anf. 94 Statsrådet ()Herr talman! Jag tror att det kan vara en riktig be-skrivning av många enkilda skolor. Det kan finnas enorganisation som är en hämmande korsett. Däremothar vi en mycket stor lokal frihet när det gälleratt organisera arbetet i skolan och skolverksamheten ikommunen eller på en konkret skola. Men det är fort-farande ganska få skolor och kommuner som utnyttjatden friheten. Men mitt intryck från mina många besöki skolor är att de skolor som har tagit vara på den nyafriheten och utgått från den konkreta pedagogiskaverksamheten, låtit de organisatoriska strukturernaanpassas till verksamheten och inte tvärtom, har kun-nat ha en mycket hög kvalitet, även om de inte fåttmer utan kanske i stället mindre resurser.Anf. 95 ()Herr talman! hade jag en diskus-sion med om skolan och skolbib-lioteken. Hon delade min oro över den icke-utveckling som vi nu ser. Det står i olika artiklar ipressen att anser att skolbiblioteks-standarden och kvaliteten är god sådan den är i svens-ka skolor . Artikeln från bl.a. Östgöta Corres-pondenten kan jag överlämna. Vad tycker ni egentli-gen? Detta har också bäring på likvärdigheten. Språ-ket är ju en demokratifråga. Det kan man bl.a. läsa iden debattrunda som haft med Beatri-ce . Hon säger på ett ställe att man skall ha voice-exit-perspektivet på demokratin i skolan. Är det bra med skolbibliotekens standard ochkvalitet eller inte? Det tycker i varje fall inte förfat-tarna.Anf. 96 Statsrådet ()Herr talman! Det kan både vara så att den generellastandarden är god och att man ändå är oroad över detendenser som finns till att det inte är lika braöverallt. Det gäller på många områden när dethandlar om en så stor verksamhet som skolan.Generellt har vi en god standard i den svenska skolan,även när det gäller skolbiblioteken. Det hindrar inteatt också jag som skolminister är oroad över attskolbiblioteken på vissa håll har varit satta påundantag. Det gäller också en del andra verksamheterinom skolan. Dessa båda perspektiv kan faktisktförenas.OS i StockholmAnf. 97 ()Herr talman! Min fråga riktar sig till civilministerMarita Ulvskog.Regeringen föreslår nu att vi skall stå som garan-ter. Vi skall garantera till . Garantin avser att täcka ett eventuellt under-skott vid ett planerat OS-lotteri. Ingen, inte ens ci-vilministern, tror att lotteriet kommer att gå ihop. Mantalar om att det kanske kan tas in 1 miljard på lotte-riet.Den arrangör som nämnts och som har förts i de-batten är AB Tipstjänst. Men styrelsen har ännu intetagit ställning till om man vill arrangera ett OS-lotteri.Styrelsen har sammanträde . Om man nusäger nej, kvarstår då garantin? Gäller den andra lot-teriverksamheter och andra spelbolag? Eller är garan-tin knuten just till AB Tipstjänst?Anf. 98 Civilminister ()Herr talman! Det finns en balanserad budget medca 11 miljarder på inkomstsidan och 11 miljarder påutgiftssidan för det OS-arrangemang som Stockholmsstad har ansökt om att vi skall utställa en garanti för.Det som regeringen vill föreslå genom enproposition är att man på inkomstsidan vill ställa uppmed en garanti på 2,5 miljarder av de 11 miljarderna.De övriga miljarderna handlar sponsorsintäkter som istort sett är färdigförhandlade. Det rör sigbl.a. Det finns en mycket osäkerpost på inkomstsidan, och det gäller lotteriinkomstenpå 2,5 miljarder.Från regeringens sida säger vi att det är mycketbättre att vi - om vi skall gå in med en garanti för ettOS-arrangemang - tar ansvaret för just denna post.Men det är också den enda post som vi tar ansvar för.Vi vill inte gå in på utgiftssidan och ge några garanti-er om att eventuella överdrag av kostnaderna skallkompenseras i efterhand av staten. Vi vill tvärtomlägga en väldigt stark kostnadspress på OS-arrangörerna. Det får inte kosta mer än vad man harangett i den balanserade budgeten.När det gäller själva lotteriet skall staten få rättenatt anordna ett OS-lotteri. Om vi sedan tar in 1 mil-jard, 2 miljarder eller 2,5 miljarder kan diskuteras. Jagtror inte att man kan ta in 2,5 miljarder på ett sådantlotteri, utan man får skjuta till av ordinarie budgetme-del.Tipstjänst, som blir det nya stora sammanslagnastatliga spelbolaget, har angett att man tror sig kunnata in 1-2 miljarder på lotteriet. Eftersom Tipstjänst ärett professionellt spelbolag litar jag på den bedöm-ningen. Med min allmänna kännedom om spelmark-naden - jag får också väldigt ofta framhålla vikten avatt folkrörelselotterierna har ett vitt spelrum - tvivlarjag inte på att Tipstjänst kommer att vara intresseratav att ta på sig uppgiften med ett sådant här lotteri.Men det handlar först om att skalllämna in en ansökan senast . Sedan gäller detkampen om att vinna kandidaturen. Därefter kan detbli dags att diskutera detaljerna kring detta lotteri,som alltså utgör en ganska liten del av detta jättear-rangemang.Anf. 99 ()Herr talman! Anledningen till förslaget att riksda-gen skall besluta om en garanti är ju att det förutsättsen statlig garant för att man över huvud taget skallkunna gå in med en ansökan. Men det var inte dettasom var min fråga.Faktum kvarstår att styrelsen för AB Tipstjänstännu inte har tagit ställning till om man vill arrangeraett OS-lotteri. Min fråga var: Vi kan ha hypoteser omatt AB Tipstjänst tycker att detta är en bra affär osv.,men om styrelsen säger nej, vad gäller då för denstatliga garantin? Gäller den andra bolag? Eller vad ärdet som gäller, om AB Tipstjänst säger nej?Anf. 100 Civilminister ()Herr talman! Propositionen går ut på att staten vill harätten till att anordna detta lotteri för att ställa uppmed garantin på . Vi kommerinom kort att ha bara ett spelbolag, nämligen detsammanslagna Tipstjänst och . Skullestyrelsen för Tipstjänst inte vilja ta på sigett sådant uppdrag kan ägaren - staten - bytastyrelse.Rasism och främlingsfientlighetAnf. 101 ()Herr talman! hade jagtillfälle att lyssna på en interpellationsdebatt mellanskolministern och . Det gällde rasism ochfrämlingsfientlighet.