prot · GK0948 · 1996-12-18 00:00:00 — Många varför tänkte jag på. Skall änkornaoch deras barn behöva dela sitt öde med sina medsyst-rar . Vi är inga 'lyx' änkor vi har svårtnog ändå. Jag vädjar till Er, ompröva Erat förslag. Vivill och önskar lever en stolt och självständig liv utansocialbistånd. Vi hoppas att Ni kan hjälpa oss allasom är i samma situation. "Det är klart att det tar i en när man läser detta. Detär skrivet för hand. Detta är någonting som vi måstebeakta. Vi går in i ett samhälle där ensamståendeföräldrar får det oerhört svårt. Andra besparingar ärt.ex. sänkt flerbarnstillägg, fryst bidragsförskott, sänktbarnbidrag, sänkt studiestöd och slopat vårdnadsbi-drag. Jag kunde räkna upp ytterligare ett tiotal olikanedskärningar.Socialdepartementet skriver i en rapport som of-fentliggjordes att det är särskilt alarmerandeatt neddragningarna för barnfamiljer drabbat de en-samstående föräldrarna hårdast. Ändå sker ingentingför att lindra nöden.Vi minns hur socialdemokraterna under den förramandatperioden kritiserade fyrpartiregeringen för attdet var för dyrt att satsa 2 miljarder på ett vårdnads-bidrag för de av barnen som inte fick del avoffentlig barnomsorg som man tyckte att detvar rimligt att de av barnen som hade offentligbarnomsorg fick dela på . Eftervalet fick vi en regering som snabbt berövadeföräldrarna till 167 000 barn det vårdnadsbidrag debevisligen föredrog för att sköta barnomsorgen i egenregi.Då sade man att var så litet att det integjorde någon skillnad för människor om de fick demeller inte.Låt oss nu minnas de ensamstående föräldrar somsocialdemokraterna ytterliga har försämrat för. Fördem skulle nu välkomnas som räddningenundan socialen.Jag skulle vilja återge vad ,nationalekonom vid , har sagt i enartikel med . Honvisar i den att vårdnadsbidraget är ett exempel på enreform som är effektiv enligt det s.k. paretokriteriet,dvs. det gör alla till vinnare utan att någon blir förlo-rare. Statskassan t.o.m. tjänade på reformen.Sedan skriver hon: Men trots detta valde alltsåsocialdemokraterna att riva upp beslutet och därmedgöra alla till förlorare. Vinsterna var inteekonomiska utan ideologiska och torde bl.a. ha legat iföreställningarna att jämställdhet bara kan uppnås ommammorna lämnar bort barnen till samhällets institu-tioner, och om mammorna inte själva begriper dettabör politikerna övertyga dem om den saken genom enhårdhänt ekonomisk styrning.Herr talman! Regeringen har misslyckats medfamiljepolitiken, men också, som föregående talareChatrine har sagt, med vården. Man har gjortnedskärningar , något somsärskilt har drabbat de långtidssjuka och de som vår-das i livets slutskede.Anf. 100 ():Herr talman! Vi som har deltagit i den sista de-battrundan har gjort det under . Detta infattar varierande områden. Jagtänker hålla mig till några få i mitt inlägg.Den nuvarande tandvårdsförsäkringen infördes1974, men har varit föremål för ett omfattande för-ändringsarbete . Det nuvarande systemetär kostnadsdrivande eftersom det är inriktat på attersättning skall lämnas för de åtgärder som utförs.I avvaktan på ett slutförande av förändringsarbetetoch för att dämpa och reducera utgifterna infördes förnågra år sedan en självrisk i försäkringen.Våren 1994 lade den dåvarande regeringen framett förslag till ett nytt ersättningssystem för vuxen-tandvård. Det förslaget innebar att vi skulle ha tvåparallella system, varav det ena var den s.k. premie-tandvården.Då fanns det synpunkter på förslaget från bl.a.Lagrådet och ärendet skickades tillbaka till regeringenmed uppgift att lägga fram ett nytt förslag till ersätt-ningssystem där de av framförda synpunk-terna angående i första hand premietandvården beak-tades.Den nuvarande socialdemokratiska regeringen la-de i början av innevarande år fram en proposition somi huvudsak byggde på det förslag om premietandvårdsom den borgerliga regeringen lade fram våren 1994.Men propositionen fick återkallas av regeringen sedandet framkommit att inget annat parti gav sitt stöd tillden.Jag ställer frågan framför allt till de borgerligapartierna: Varför eller av vilka skäl backade ni närpropositionen till stor del bygger på ert förslag?I den ekonomiska vårpropositionen aviserade re-geringen att det med hänvisning till det statsfinansiel-la läget kommer att ske en besparing på tandvårdsför-säkringen och att detta skall ske i två steg.Det första steget är redan taget i och med att rege-ringen fastställde den förenklade taxan som trädde ikraft i år.Det andra steget förbereds nu i regeringskansliet.Det innebär att tandvårdsförsäkringen ses över. Ut-gångspunkterna för den nya försäkringen som skallgälla från den är följande:I vårt land får alla barn och ungdomar fri tandvårdtill dess de når vuxen ålder. Det har lett till att denyngre generationen har en mycket god tandhälsa. Närtandvårdsförsäkringen nu skall förändras är utgångs-punkten självklart att barn och ungdomar också iframtiden skall ha en fri tandvård. Därmed ger vi allamedborgare samma goda start och samma möjligheteratt få en bra tandhälsa som de sedan med rimligakostnader kan behålla. Avgiftsfri tandvård ges i dagförutom till ungdomar också till dem som på grund avsjukdom eller handikapp får problem med sina tänder.Den rätten kommer att kvarstå.Att det nu förbereds en förändring av tandvårds-försäkringen innebär inte att alla medel tas bort. Detkommer också fr.o.m. att finnas enmiljard till insatser som förhindrar att tandvårdskost-naderna blir orimligt stora. Hur denna miljard skallanvändas ingår i det förberedelsearbete som pågår.Herr talman! När det gäller bidrag till organisatio-ner på det sociala området tycker utskottsmajoritetenatt medelstilldelningen är väl avvägd. Att folkrörelseroch andra frivilliga organisationer har en viktig funk-tion i det sociala arbetet tycker vi är viktigt att under-stryka. Bidrag kan utgå till så väl klientorganisationerinom alkohol- och narkotikaområdet som till organi-sationer med kyrklig anknytning som bedriver verk-samhet inriktad på socialt utsatta grupper.Bidrag kan också utgå till organisationer som ar-betar med utsatta barn och deras familjer och tillorganisationer som motverkar våld mot kvinnor.Socialstyrelsen skall disponera medlen under an-slagsposten och fördela dessa till organisationerna.Herr talman! Vid statens institutionsstyrelses insti-tutioner skall vården som ges vara av god kvalitet.Det övergripande målet för verksamheten skall varaoförändrat och man skalllägga större vikt vid att uppnå en optimal balans mel-lan den vård som efterfrågas och de resurser som manhar utan att kvaliteten eftersätts.I samband med att vi i antog dettilläggsanslag till på 88miljoner framhöll vi från utskottet att det är angelägetatt verksamheten vid SiS skyndsamt utvärderas så atteventuella förändringar kan genomföras för attuppnå det utsatta målet.Jag vill också passa på att kommentera en del avde påståenden som gjordes och besvara en del frågorsom ställdes till mig under andra talares inlägg.I den arbetsgrupp som är tillsatt och som jobbarunder regeringen och ingår och tandhygienister.Professionen är alltså väl representerad i arbetsgrup-pen.Att sedan tandläkare ringer och framför sina syn-punkter är säkert inte någonting ovanligt. Det gör detill oss också. Det är ju bra att så många som möjligtkan få komma till tals.När arbetsgruppen lägger fram sitt förslag senastden förutsätter även vi att den demo-kratiska processen tar vid och att vi skall börja jobbamed frågan med utgångspunkt i arbetsgruppens för-slag.Frågor om alkoholmissbruk och barn till missbru-kare har vi debatterat tidigare. Det är frågor somkommer upp. När det gäller missbruksfrågor har viomfattande program på . berörde jag litet grand i mitt inlägg.Vi tycker också att det är viktigt att de frivilliga ochideella organisationerna kommer fram. De spelar enoerhört viktig roll i samhället i dag.Vi har också sagt, och det står också i vårt betän-kande, att vilka belopp som skall beviljas en vissorganisation beror inte enbart på tillgången på medeloch den egna ansökan utan även på vilka andra an-sökningar om bidrag som görs samt den utvärderingsom genomför av dessa orga-nisationer. Jag tycker att det är viktigt att påpeka det.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i socialutskottets betänkande nr 1 ochavslag på samtliga motioner.Anf. 101 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Hur kan vara före-trädare för utskottet, som på s. 95 säger att man villbetona vikten av att barnens bästa sätt i främsta rum-met vid alla åtgärder som berör barnen, och samtidigtha medverkat i en regering som drar ned över 10miljarder kronor just på barnens och ungdomarnasbästa? Jag vore tacksam för ett svar, åtminstone enantydan till ett svar, på den frågan.Sedan är det frågan om . verkar ha en stor tilltro till Socialstyrelsensmöjlighet, förutseende, prövningsbefogenhet ochkompetens. Men saken är den att nu behövs det 10miljoner kronor för att rädda , annars gården under med dessa tusentals människor som ärberoende av hjälp därifrån. Tänker isin replik ge den mycket tydliga signalen att pengarskall fördelas dit?Anf. 102 () replik:Herr talman! När det gäller de besparingar somhar drabbat barn och ungdomar vill jag säga att allabesparingar drabbar oss alla på ett eller annat sätt. Debesparingar som vi har tvingats göra i vår ekonomihar gjort att alla har drabbats på något sätt, och barnoch ungdomar drabbas ju speciellt när föräldrarnat.ex. får en sämre ekonomi. Det viktigaste i detta är juatt komma till rätta med arbetslösheten. Det är ju densom gör att vår ekonomi är sämre än den borde vara.Men vi har ju också ett budgetunderskott och en skuldi våra statliga finanser som vi fick ärva efter den förramandatperioden. försöker vi komma till rätta meddetta, och det drabbar naturligtvis barn och ungdomarockså.Anf. 103 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Hur kan det då komma sig, ChristinNilsson, att bördor läggs på de äldre, de döende, dehandikappade, barnen och ungdomarna i minst likahög utsträckning som på oss som är friska, har ettarbete och är ? Skulle det intevara riktigt att göra det lättare för de svagare grupper-na när man lägger bördor på människor och inte slå såkraftigt mot dessa utsatta grupper?Anf. 104 () replik:Herr talman! När vi inledde vår budgetsaneringbörjade vi med att höja skatterna för dem som har dehöga inkomsterna och som har råd att hjälpa till attbetala budgetsaneringen. Tyvärr, Skånberg, såräckte inte det, utan vi tvingades även att dra ned itransfereringssystemen. Det drabbar ju även de sämstaställda.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag skall svara på om varför vi inte ställde upp på förslaget ompremietandvården. Det kan jag göra mycket enkelt.Det var ett ovanligt korkat förslag. Det går inte attjämföra på en och med det förslag somlades fram . Jag kan ärligtoch uppriktigt säga att jag aldrig har varit någon till-skyndare av premietandvård. Men det förslag som denborgerliga regeringen lade fram innehöll betydligtintressantare delar, nämligen fri etablering, fri pris-sättning och man öppnade upp för fri konkurrens närdet gällde barn- och ungdomstandvården. Det försla-get hade alltså ett innehåll som det socialdemokratis-ka förslaget inte ens var i närheten av.Christin säger att man kan använda enmiljard kronor till väldigt mycket. Men är ju inte obegåvad och begriper ju lika bra somjag att dessa pengar inte kommer att räcka till annatän det absolut nödvändigaste, och det innebär att maninriktar sig på vissa sjukdomsgrupper. villChristin göra sken av att man ändå skall kun-na få ett ganska bra högkostnadsskydd. Det här stäm-mer inte riktigt. var man alltså medvetenom att den här förändringen som genomfördes den 15oktober faktiskt kostade bara iadministrativa omställningar i försäkringen. Detskulle ha varit värdefullt att ha dessa pengar ochlägga till ett högkostnadsskydd i stället för att slösabort dem på ett system som ändå bara skall fungera i15 månader. Hur försvarar en sådanåtgärd?Anf. 106 () replik:Herr talman! Det finns ett direktiv till den miljardsom nu utreds på . Jag sade inteatt den skulle räcka till mycket, men jag sade att desom har gratis tandvård på grund av sjukdomeller handikapp skall finnas med i den här miljarden.Det är vad jag har pratat om. Jag har över huvud tagetinte nämnt ordet högkostnadsskydd heller.Liselotte Wågö har tidigare i ett annat samman-hang nämnt detta att det kostar 250 miljoner att för-ändra taxan från . Jag har inte lyckatsfå fram de siffrorna. Det skulle vara intressant att höravarifrån den summan kommer.Anf. 107 () replik:Herr talman! Det går alldeles utmärkt att vända sigtill talesman i tandvårdsfrågor somkan bekräfta den här kostnaden.Christin säger att hon inte vill användaordet högkostnadsskydd. Då måste jag ställa en frågasom är ganska intressant. Det sägerinnebär att man tänker rikta dessa pengar till särskiltutsatta grupper. Innebär det att socialdemokratin harövergett sin generella välfärdspolitik och skall gåin för ett behovsprövningssystem i tandvården? Detvore intressant att få det bekräftat. Jag tror att det i såfall är första gången som vi får det bekräftat här ikammaren. Jag kan inte tolka inläggpå annat sätt än att nu gäller det att gå in och in-komstpröva och pröva behovet av subventioner itandvården. Det vore mycket intressant att få veta omni överger den generella välfärdspolitiken.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag har också pratat med dem påSocialstyrelsen, och de har inte kunnat visa någotekonomiskt underlag för mig som bevisar att det kos-tar 250 miljoner.Sedan sade jag inte att jag inte ville använda ordethögkostnadsskydd. Jag sade bara att jag inte hadegjort det i mitt inlägg.Jag har kort nämnt en sak som skall ingå i den härmiljarden. Vad som kommer att ingå i övrigt jobbararbetsgruppen med . Jag kan hålla med LiselotteWågö om en sak, nämligen att det här inte blir någongenerell tandvårdsförsäkring.Anf. 109 ()replik:Herr talman! Jag skall också svara på frågan ompremietandvården. Det var en rad ofullkomligheter iförslaget. I mitt anförande tog jag upp en rad punktersom skall vara tillgodosedda. Jag vill förtydliga ensak. Jag tog upp detta med en åldersgräns. Det fannsju med i det tillbakadragna förslaget, men det är juingenting som är giltigt . Det får inte införas en65-årsgräns för tandläkare, menar vi. Det är kompe-tens och möjligheterna att utöva yrket som är viktiga.Också jag, liksom , kände en glid-ning här. Var det inriktat så att behovet bara skulletillfredsställas för vissa grupper eller var det ett hög-kostnadsskydd? Men jag har redan fått svar på denfrågan. Man tänker rikta in det på vissa grupper. Jagser det som bekymmersamt med tanke på den lag-stiftning vi har som innebär att människor har lika rätttill hälso- och sjukvård och att man inte skall selekte-ra ut vissa grupper som skall gå före andra som kan-ske har väl så stora behov men inte hamnar i denkategori som regeringen har definierat.Anf. 110 ():Herr talman! Jag vill bara ställa en fråga tillChristin om var vinsten ligger i den här tand-vårdsreformen. Som jag ser det är detta en baklänges-reform. Vi har överskott på tandläkare, lokaler ochkunskap. finns det stora behov, och vi vetatt de ökar bland de äldre.Men vilka blir konsekvenserna? Jag kan inte seannat än att vi får sämre tandhälsa, sämre livskvalitet,större arbetslöshet bland tandvårdspersonal och kapi-talförstörelse. Jag ställer mig frågan: Var finns densamhällsekonomiska vinsten i en sådan här reform?Anf. 111 ():Herr talman! Den samhälleliga vinsten har vi ald-rig pratat om i detta sammanhang, mer än att vi harbehövt göra en besparing. Vi hamnade ju i ett eko-nomiskt läge när vi inte fick igenom proposi-tionen om en reformerad tandvårdsförsäkring utanbehövde göra någonting annat. Dessutom behövde vigöra ytterligare besparingar, och eftersom vi hadevarit inne på de flesta områden med osthyveln var vitvungna att göra en större besparing. Då valde vi attgöra det på tandvårdsförsäkringen, just av de anled-ningar som nämnde här: Det finns gottom tandläkare, och vi skall kunna få en konkurrenssom gör att vi ändå kan få en hygglig tandvård fram-över, även om vi inte har en generell tandvårdsför-säkring.Anf. 112 ():Herr talman! Jag vill bara tacka för svaret, och jagfår nöja mig med det.Jag tycker personligen att det är synd att man intehar gör litet samhällsekonomiska kalkyler också. Jagtror att många av de här ingreppen går väl fort fram,och jag hoppas på ett nytänkande i regeringen fram-över. när det sägs att vi har stabiliserat ekonominkanske man kan börja tänka på ett annat sätt också.Anf. 113 () replik:Herr talman! Vi ser också fram emot att få en ba-lans i budgeten . Men med det förslag somVänstern och har lagt fram skulle viinte hamna i den situation som vi kommer att hamna iunder 1998, med balans i budgeten. Då skulle detinnebära att man förvärrade ännu mer för de gruppersom säger sig värna om. Man skulleåterigen börja få ett större budgetunderskott.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Ändrade kriterier för rätt till sjukpenningoch förtidspensionFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1996/97:SfU6Ändrade kriterier för rätt till sjukpenning och förtids-pension (prop. 1996/97:28)Anf. 114 ():Herr talman! Under något av mina första år i riks-dagen - och det är ganska länge sedan, eftersom jagsitter här mitt artonde år nu - skrev jag en motion omde s.k. 58,3-årspensionerna. Jag hade då färska erfa-renheter från mitt arbete vid en försäkringskassa av attmänniskor som var kunde så attsäga stämpla arbetslösa fram ochsedan erhålla förtidspension enligt samma förmånligaregler som vid sjukdom, trots att det endast var åldernsom låg till grund för pensionen.Jag insåg att detta måste vara fel och jag förstodatt systemet tärde hårt på bl.a. ATP-systemet. Jag fickemellertid avslag på min första motion, som av någonanledning första gången behandlades i arbetsmark-nadsutskottet efter hörande av arbetsmarknadensparter. Där rådde stort samförstånd om detta system.Jag fick återkomma i frågan, men den föll nog framåtfrämst på grund av att det uppstod en livlig pressde-batt ute i samhället. Där ställdes frågan: Var det verk-ligen rimligt att ganska rutinmässigt sjukpensioneramänniskor enbart på grund av ålder, och vid så passtidig ålder?Detta är historia , herr talman! förtids-pensioneras inte människor på grund av en viss åldereller ett visst arbetsmarknadsläge. Det är den medi-cinska nedsättningen av arbetsförmågan som i huvud-sak ger rätt till sjukpenning och pension.Den proposition som ligger till grund för det be-tänkande vi nu skall debattera syftar till att ytterligarerenodla socialförsäkringssystemen och dra klara grän-ser gentemot andra trygghetssystem. Faktorer somålder, bostadsort och arbetsmarknadsläge skall beak-tas mindre vid bedömningen. Det är mer renodlatmedicinska kriterier som ska ge rätt till sjukpenningoch förtidspension, dvs. försäkringen kommer meraatt fungera som en reell försäkring. Problem som igrunden inte är medicinskt betingade bör enligt pro-positionen i första hand hanteras med arbetsmark-nads- eller socialpolitiska medel.Det råder stor enighet om grunderna för betänkan-det, som baseras på ett förslag från Sjuk- och arbets-skadekommittén. Bedömningen av arbetsförmågansnedsättning skall göras enligt en steg-för-steg-modelloch kriterierna vara de samma för såväl sjukpenningsom förtidspension.Men på några punkter råder inte enighet i utskot-tet.Från oppositionens sida, d.v.s. i det här falletsamtliga partier utom Socialdemokraterna och Cen-tern, är vi negativa till att regeringen gång efter annanrycker ut en bit av de förslag som Sjuk- och arbets-skadekommittén kommit fram till i enighet, istället föratt komma med ett sammanhållet förslag, där delarnabildar en helhet. Vissa människor kommer på dettasätt att helt falla mellan stolarna. Vi reservanter befa-rar att människor som är för friska för att få sjukpen-ning eller pension men för sjuka för att kunna få ettnytt arbete kommer att bilda en slags gråzon - ja, jagtror att vi i reservationen talar om ett gråzonsproleta-riat och därvid citerar en socialdemokratisk ledamot -där människorna inte har någon annan försörjnings-möjlighet än det yttersta skyddsnätet, dvs. den kom-munala socialvården. Resultatet torde komma att bliatt kommunernas socialtjänstkostnader ökar ytterliga-re, vilket bl.a. har påtalats i en motion av Miljöpartiet.I en artikel i ställer SiggeGodin, liberalerna, , och , , frågan: "Hurtänker regeringen ge en rimlig inkomsttrygghet för degrupper som faller utanför systemet genom de skärptakriterierna för sjukpenning och förtidspension? Desom först kommer att drabbas är kvinnor med arbets-skador" säger artikelförfattarna.I skrev läkaren advokaten att kommer att fåEU:s sämsta sjukförsäkring och att tusentals sjukamänniskor kommer att hänvisas till socialbidrag. Såilla får det verkligen inte bli, herr talman! Sjukdoms-begreppet har faktiskt preciserats redan genom enlagändring , men jag vill ändåsärskilt understryka utskottets uttalande om vikten avrehabiliteringsåtgärder, att den enskilde skall behand-las med varsamhet och respekt, som vi säger, och attsåväl sjukpenning som förtidspension skall kunnautges även om det finns vissa inslag av t.ex. socialaeller arbetsmarknadsmässiga skäl. Utskottet har alltsåpreciserat sig ytterligare utöver vad regeringen harsagt i sin proposition.Huvudpoängen i Sjuk- och arbetsskadekommitténsförslag var ett ökat samarbete mellan försäkringskas-san, vården, kommunerna och arbetsförmedlingenliksom förbättrade rehabiliteringsmöjligheter för attde sjukskrivna snabbare skall kunna komma i arbete.Men några verkliga förslag om en sådan samordninghar inte lagts fram, och vi menar i likhet med artikel-författarna att det främst torde bli kvinnor med för-slitningsskador efter långvarigt och tungt arbete inombl.a. vårdsektorn som kommer att drabbas. De enskil-da människorna kommer att få svårt att hävda sin rätttill ersättning från något håll. De blir helt enkelt bero-ende av socialbidrag.Här är min fråga till utskottets företrädare: ett konkret förslag om en större samordningav försäkringssystemen så att inte socialbidragsbero-endet blir gigantiskt?Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till reserva-tion nr 1.När det gäller reservation nr 4, vill jag deklareraoppositionens stora förvåning och klara avståndsta-gande. Vi uppmärksammades tidigt, bl.a. av LRF,som också uppvaktat utskottet, om att företagare ochjordbrukare helt enkelt skulle kunna bli helt utanförsäkringsskydd när de bedöms enligt steg 5. Om enperson enligt steg 5 trots rehabiliteringsåtgärder intebedöms kunna återgå till sitt tidigare arbete, måstevederbörande nämligen söka ett annat på arbetsmark-naden normalt förekommande arbete, som det står ilagtexten.Alla vet att det i dagens arbetsmarknadsläge tordevara ganska omöjligt för t.ex. en jordbrukare att få ettkontorsarbete. Till yttermera visso skulle företagareenligt propositionen bedömas direkt enligt steg 5.Efter stark opposition ute i samhället, och även i dettahus, sade regeringen att ordet "två"bortfallit i propositionstexten och att företagare ocksåskulle bedömas enligt steg 1 och 2. Det är alltid nå-got.Flera av oss motionerade i frågan och menade attförslaget inte kunde antas när det gäller jordbrukareoch egenföretagare. Vi begärde yttrande från arbets-marknadsutskottet och fick svart på vitt. Utskottethänvisade till att den s.k. före-slagit att företagare som blir arbetslösa skall kunnalåta verksamheten vila som arbetslöshetser-sättning utges. Utskottet säger att regeringen aviseratatt den kommer att lägga fram ett förslagom en ny arbetslöshetsförsäkring.Utskottet säger avslutningsvis: "Utskottet kankonstatera att innan en sådan förändring genomförtsinnebär de föreslagna förändringarna att företagareriskerar att vid arbetslöshet bli helt utan ersättning. "Trots detta anser majoriteten bestående av Socialde-mokraterna och i utskottet att förslaget skallantas fr.o.m. den 1 janunari 1997 i den fromma för-hoppningen att regeringen skall ge frågan "en positivprövning".Herr talman!