prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Det är bra om det i denna propositionfinns inslag som ligger nära politik, fördå kan vi samarbeta i de frågorna.Insatserna är framför allt inriktade på att ge äldrearbetskraft - människor som är eller äldre -möjlighet att få sysselsättning i kommunen, lands-tinget eller staten. Många av dessa människor skulleannars ha mycket svårt att återvända till den reguljäraarbetsmarknaden.Andra insatser inriktas i huvudsak på andra ålder-skategorier. Den stora utbildningssatsningen gäller förmänniskor som är . Således kan man iden här propositionen finna en rad olika förslag. av dem är framför allt, som sagt, inriktade på deyngre. Andra är inriktade på medelålders och andraåter på äldre arbetskraft. Jag tror att man skall se tillhelheten när de här effekterna bedöms.Jag tror inte på arbetstidsförkortning som en gene-rell åtgärd för att bekämpa arbetslösheten. Jag menaratt det vore att kapitulera för arbetslösheten att sägaatt vi alla skall dela på den. Mängden arbete i ettsamhälle är inte given, tror jag. Jag tror att vi med enklok ekonomisk politik kan utöka den mängd arbetesom utförs. Det finns hur många arbetsuppgifter somhelst i vårt land. En del av dem utförs inte. Det gällerdärför att skapa sådana betingelser att vi får de uppgif-terna utförda och så att alla som vill jobba också fårgöra det. Vill man jobba heltid, skall man ha möjlig-het att göra det. För andra människor passar det kan-ske bättre med deltid. Jag tror alltså inte att en gene-rell arbetstidsförkortning är ett sätt att bekämpa ar-betslösheten.Anf. 31 ()Fru talman! Vårt grannland inför nu enförsöksperiod med ned till 30 timmars arbetsvecka.Man menar att det löser deras arbetslöshetsproblem.18 % av människorna i är ju arbetslösa. ITyskland har IG Metall infört arbetstidsförkortning.Där har man kunnat se att arbetstidsförkortningen getten mängd nya arbeten. Produktiviteten har ökat. Anta-let sjukskrivna minskar.När det gäller en arbetstidsförkortning i Sverigetalas det bl.a. om utbildningssatsningen. Men detfaktum att en arbetstidsförkortning kan ge ett ökatantal arbetstillfällen ger människor ett incitament attutbilda sig. Man ser ju att det kan finnas jobb.När det gäller detta med att alla skall kunna arbetaoch utbilda sig samt detta med den lokala arbetsmark-naden handlar det om personer som inte har kunnatklara detta och således inte kan tillgodogöra sig enutbildning och som därför måste få en chans på denlokala arbetsmarknaden.Anf. 32 Finansminister ()Fru talman! Jag är medveten om att det i mångaländer finns en stark opinion som förordar en arbets-tidsförkortning. För mig är det inte självklart att viskall följa andra länder i alla avseenden. I vissa avse-enden är man kanske inne på en felaktig linje. Jagtycker att vi själva skall utforma en sysselsättnings-politik som vi tror på. Enligt min åsikt vore det enkapitulation att hävda att arbetslösheten är given ochatt det nu handlar om att fördela den på fler männi-skor, men arbetslösheten är inte given.Vi skall bekämpa och nedbringa arbetslösheten.Det är en aktiv och offensiv sysselsättningspolitik. Attdela på arbetslösheten är att kapitulera inför de pro-blem som tornar upp sig. Jag tror dock inte att vibehöver göra det.Anf. 33 ()Fru talman! Statsminister har i dagfaktiskt brutit ett löfte. Han har ju sagt att propositio-ner från regeringen skall presenteras för riksdageninnan man går ut i medierna. har regeringen valtatt göra något av en massmedial show kring detta.Således har vi riksdagsledamöter inte haft möjlighetatt i större utsträckning studera framlagda förslag,som är rätt så omfattande.På en punkt skulle jag vilja ställa en fråga till fi-nansministern. Det gäller höjningen av ersättningsni-vån i a-kassan. Såvitt jag förstår skall det här finansie-ras genom försämringar i regelsystemet vad gäller a-kassan. Hur ser dessa förändringar och försämringar,som jag uppfattar det hela, ut? Jag tror att väldigtmånga är nyfikna och vill veta det.Anf. 34 Finansminister ()Fru talman! var av praktiska skäl denenda möjliga vägen att lägga presskonferensen först,eftersom frågan sedan skulle debatteras i riksdagenoch debatten var inlagd i planeringen. Jag hoppasändå att kammarens ledamöter har förståelse för detta.Det handlar om en dryg timmes glapp mellan press-konferens och presentationen och debatten i kamma-ren, och det är här som avgörandena skall fattas.Förändringarna i a-kassan handlar om att höja er-sättningsnivån från till och att finansieradet i sin helhet inom a-kassesystemet. Det är för osssocialdemokrater de riktlinjer som fastställdes på densocialdemokratiska partikongressen tidigare i våras.Det finns beskrivet i propositionen hur en sådan tänktfinansiering skall kunna ske. Det sker genom ändringav arbetsvillkor och förvärvsbegreppet, och det skergenom en rad andra åtgärder. Det sker genom en vissbegränsad indexering när det gäller höjning av a-kasseersättningen och en del andra åtgärder. Men detviktiga är att de inte är slutgiltigt fastlåsta.Vi vill nu höra synpunkter från olika håll. Finnsdet andra och bättre förslag till finansiering genomregelförändringar inom a-kassesystemet är vi bereddaatt ta till oss detta och att överväga förändringar ifinansieringen innan vi slutgiltigt lägger fram de kon-kreta förslagen på bord. Vi skall läggafram förslagen om höjningen av ersättningsnivån ochfinansieringen vid ett och samma tillfälle.Anf. 35 ()Fru talman! Finansministern säger att det av prak-tiska skäl blev så här . Verkligheten är den attregeringen skulle ha presenterat enproposition. Det var inte vi skulle ha påbörjatbehandlingen av den. Det är såvitt jag förstår beroen-de på att oppositionen har agerat som regeringen nuhar hastat fram det paket som den nu lägger fram. Detär ingen bra ursäkt att skylla på praktiska skäl.Det var ett intressant besked från finansministern.Det han nu säger är att det inte finns någon klar fi-nansiering för höjningen av a-kasseersättningen. Hanpekar på vissa möjligheter och säger att man skallutreda vidare. Jag tror att finansministern i fortsätt-ningen skall vara väldigt försiktig när han anklagarandra partier för att inte finansiera sina förslag. Härhar vi tydligt fått veta att det inte finns någonklar finansiering.Anf. 36 Finansminister ()Fru talman! Jag skall inte gå in på alla de turersom har föregått dagens proposition och agerandetfrån olika partier. Det är naturligtvis ett politiskt spelsom pågår. Vi får väl se hur det hela utfaller. Jagkänner ändå en viss tillförsikt inför de kommandeveckorna och den kommande behandlingen i riksda-gen.Här finns det konkreta genomarbetade förslag påen rad olika områden. De bygger på en överenskom-melse mellan två partier, vilket gör att vi har godautsikter att få igenom förslagen i . Mot dettastår inte mycket mer än gammal skåpmat, till stor delofinansierad, som läggs fram från några av opposi-tionspartierna.När det gäller a-kassan är det precis som jag harsagt. Vi skisserar en höjd ersättningsnivå och en tänktfinansiering. Vi har inte lagt fram konkreta förslag . Vi vill ge möjlighet till diskussion kring dettaoch eventuella förändringar. Men vi kommer inte attbesluta om höjd ersättningsnivå utan att det till dettaär kopplat konkret finansiering. De besluten skallfattas vid ett och samma tillfälle. Jag kan försäkra attsådana förslag kommer innan dessa föränd-ringar skall träda i kraft, nämligen år 1998.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.4 § Debatt vid hänvisning av motion till ut-skottFöredrogsMotion1995/96:A49 av m.fl. (m)Sysselsättningsåtgärder (väckt med anledning avhändelse av större vikt)Anf. 37 PER ()Fru talman! Den motion som nu skallremittera till arbetsmarknadsutskottet är inte framför-handlad under sena nattimmar. Den har inte behövtspresenteras till morgonkaffet till ett förvånat svensktfolk. Den är inte uttryck för något politiskt spel utanär föranledd av att arbetslösheten i nått oac-ceptabla nivåer och att regeringen intill denna dagvägrat att lämna förslag om hur arbetslösheten skullebekämpas.Vi har väntat, väntat och väntat under alla de för-suttna chanser regeringen har haft intill närnågonting dyker upp, som kammaren just har disseke-rat. Den motion som nu skall remittera tillarbetsmarknadsutskottet utgår inte ifrån att vår upp-gift är att bekämpa en arbetslöshet på 360 000 arbets-lösa, allvarlig nog som den är, utan att 1 miljon män-niskor går utan ett riktigt arbete trots att de skulle viljaarbeta och göra nytta.Motionen bygger på övertygelsen om att bara omSverige bestämmer sig för att göra företagandet tillden avgörande kulturen för framtid kanarbetslösheten pressas ned. Det innebär en förpliktelseför regering och riksdag att mäta alla sina arbetsinsat-ser, förslag och beslut mot utgångspunkten: Gagnardetta mer företagande och expansion? Allt som gag-nar detta bör genomföras. Det som verkar i motsattriktning bör avvisas.Fru talman! Motionen integrerar fem olika arbets-områden i en sammanhållen politik. Det handlar omekonomin i stort. Det handlar om skatterna, och isynnerhet skatterna på arbete och företagande. Dethandlar om arbetsmarknadens sätt att fungera. Dethandlar om utbildningen och forskningen, och dethandlar om stödet till de arbetslösa. Låt mig säga ettpar ord om vart och ett av dessa områden.Det handlar för det första om den ekonomiskapolitiken. Vi säger: Vi måste sanera statens finansersnabbare än vad regeringen orkar med. De skalldessutom saneras genom att skatter sänks samtidigtsom besparingar görs. Att sanera statsfinanser medhjälp av skattehöjningar kan en barnunge göra. Mendet kväver tillväxt och därmed expansion för flerarbeten.Det handlar för det andra om skatterna, i synnerhetpå arbete och företagande. Vi säger: Vi skall sänkaenergiskatter, inte höja dem. Vi skall sänka egenavgif-ter, inte höja dem. Vi skall sänka löneskatter för allaföretag. Vi skall låta hushållstjänster expandera ge-nom att medge omedelbar skattereduktion för sådantarbete. Flera av dessa förslag vill vi genomföra redanper . Vi finansierar dem krona förkrona, men naturligtvis inte genom att be dem somskattesänkningarna är till för att betala dem med denandra handen. Att göra så skulle vara ungefär likameningsfullt som att ställa alla arbetslösa påen brygga och be dem bära vatten från den ena sidantill den andra.Det handlar för det tredje om arbetsmarknaden. Visäger: Vi måste ha en arbetsrätt som gör att företagenvågar anställa igen , vågar ta ansvaret och vågar ex-pandera. Därför förslår vi en helt ny arbetsrättsliglagstiftning från med omedel-bara insatser redan nu för att företagare från den 1september skall våga säga: Ja, jag kan gå vidare.Jag kan ta ansvaret. Jag kan expandera det jag skullevilja göra. Jag kan dra nytta av arbetskraft som väntarpå att få arbete.Det handlar för det fjärde om utbildningen ochforskningen. Vi säger: Det måste bli lönsamt att satsapå kunskap. Kunskapsutveckling måste bli en person-lig investering, utan vilken den inte får några riktigaeffekter. Vi säger: Bygg ut yrkesutbildningen eftergymnasieskolan i företagen. Där ger den kraft ochverkningsfulla resultat. Bygg ut den till 20 000 platserså att många av dagens kunskapstörstande ungdomarfår någonting meningsfullt att göra. Vi säger: Satsa påden mest avancerade forskningen. Avbryt den forsk-ningspolitik som säger att vi skall dra ner påforskningsinsatser och särskilt på dem som riktar sigmot de mest avancerade områdena. måste blien kunskapsnation i frontlinjen om vi långsiktigt skallförmå attrahera företag att expandera i vårt land.Det handlar för det femte och slutligen om ar-betsmarknadspolitiken i den meningen att människorsom inte har en meningsfull sysselsättning naturligtvisockså skall få hjälp och stöd. Vi vill inrikta arbets-marknadspolitiken mot stöd i företagen, eftersom detär där de nya jobben måste skapas. Vi måste bort ifråntänkandet att bidragsjobb skall komma till i kommu-nerna, där vi ändå vet att expansionen intekan komma. Vi vill ha en stramare arbetsmarknads-politik. Vi vill bygga ut lärlingsutbildningen för ung-domar för att därigenom ge fler chansen att kommabort ifrån en förnedrande arbetslöshet.Vi vill ge dem som riskerar att bli arbetslösa enlängre tid möjlighet att arbeta i företagen och därmedkänna sig nyttiga, göra nytta och få lättare att återan-passa sig in i ett meningsfullt arbetsliv.Fru talman! Detta är våra förslag i koncentration.Vi är öppna för att diskutera dessa förslag med allasom är intresserade av att bidra till en verklig före-tagsexpansion och en verklig politik för att pressa nedarbetslösheten. måste skaffa sig en ny agenda.Det räcker inte med att vända på en paragraf ellerändra på en procentsats. måste göra företa-gandet till sin nya kultur för full sysselsättning.(Applåder)Anf. 38 ()Fru talman! Per gjorde ett sedvanligt hö-gerinlägg med en del tankar som vi har hört ventilera-de här i upprepade gånger. Det är möjligtatt en del av de tankar som företräder kanbetyda ökad sysselsättning på mycket lång sikt. Det ärmöjligt att den väg som förespråkar - den ärju mycket i linje med den väg som vi har sett i ländersom och på andra ställen - kan ge ett visst antaljobb på lång sikt.Men kan vi konstatera hur realiteten serut . Realiteten är att de mode-rata budgetförslagen innebär ytterligare kraftiga åt-stramningar i en lågkonjunktur. Var och en som harde mest elementära kunskaper om hur en samhälls-ekonomi fungerar vet att de moderata förslagen omytterligare budgetförstärkning på 10 miljarder 1997,12 miljarder och ytterligare 11 miljarder 1999betyder att ytterligare flera tiotusentals jobb försvin-ner. Det är verkligheten. Sedan kan ni prata hurmycket ni vill om en långsiktig diffus moderat framtid- en moderat dröm.Ni föreslår också att kommuner och landstingskall berövas sammantaget ungefär 50 miljarder kro-nor . Då skulle jag viljahöra vad Per är beredd att säga till sina parti-kamrater i i som skallfatta beslut om den s.k. strukturplanen inom sjukvår-den. Kommer Per partikamrater att stå däroch gråta över de mycket tuffa sparprogram, struktur-program, som bl.a. Kom-mer ni att låtsas inför era partikamrater där att denmoderata politiken skulle ge ett större utrymme försjukvården? Eller kommer ni att säga sanningen,nämligen att högerpolitiken betyder ytterligare entotal och oerhört brutal nedrustning inte bara inomsjukvården utan även för skolan? Där kommer detkanske att bli ännu värre. Kommer Per attvåga tala om detta för dem, eller kommer ni att köramed ert vanliga dubbelspel och hyckleri?Den moderata politiken är en enda stor bluff.Anf. 39 PER () replikFru talman! Jag skall inte föra en lång diskussionmed . Han kommer att få anledning attdiskutera den ekonomiska politiken under en stor delav dagen när den ekonomiska debatten börjar om enstund. Låt mig bara få göra tre korta påpekande.Det första handlar om huruvida behöverspara mera . Ja, , det måste vi noggöra. Om vi skall kunna få ned den rekordhöga real-räntan i krävs det att ökar sina margi-naler och genomför den förtroendechock som skullekunna göra att räntan går ned och därmed stimulerarinvesteringarna. Det är möjligt att vill medverka till detta. I så fall är det väl upp tillhonom, men det är detta som måste ske.Det andra gäller att är bekymradöver att vi uppenbarligen båda ser framför oss att denoffentliga sektorn inte kommer att vara så stor i fram-tiden. Men vi drar olika slutsatser av detta. JohanLönnroth biter sig envist fast vid föreställningen attdet nog ändå skall gå, med hjälp och Leninunder armen.Vi säger däremot: Låt oss acceptera hur det fak-tiskt förhåller sig! Vi måste öka expansionsmöjlighe-terna i den del av ekonomin som inte finns i den of-fentliga sektorn. Det är de förslagen som jag justpresenterade från talarstol.För det tredje säger att kankanske förslag ändå leda någonstans. Sedanhänvisar han till . Låt mig påminna om att i skapas det just nu mängder mednya arbeten. Till yttermera visso är dessa arbeten tillhuvuddelen kvalificerade arbeten. De som hamnar iarbeten som inte är kvalificerade visar en häpnads-väckande förmåga att snabbt avancera till arbeten somkräver större kompetens och ger högre lön. Om vi iSverige skulle komma i närheten av det jobbskapandesom sker i den amerikanska ekonomin skulle åtmins-tone jag vara tacksam, även om det möjligen skullevara att anföra ett exempel som ideologiskt stridermot övertygelse.Anf. 40 () replikFru talman! Låt mig först säga något om att sparapå statsbudgeten. Per var ju aktivt medver-kande i den regering som lyckades åstadkommasvenskt rekord i budgetunderskott. varju med om att ta fram det mycket omfat-tande budgetsaneringsprogram som till stora delar ärbeslutat här i . Ni älskar att prata om budge-tansvar och sparande, men i realiteten klarar ni inte avdet.Hur skall då kommuner och landsting klara att nivill ta ifrån dem 50 miljarder, Per ? Någotslags ansvar måste ni väl ändå ha för att tala om detför era egna partikamrater här i länslandsting. Vad tänker ni säga till era partikamrater?Hur skall de ta sin andel? 50 miljarder betyder välrimligtvis åtminstone att 5-10 miljarder skall tashärifrån ? Ungefär hälften av detmåste ju tas ifrån sjukvården. Hur skall de klara det?Skall de lägga ned ytterligare 10 sjukhus, utöver desom redan föreslås, eller hur skall de klara detta?Kommer ni att fortsätta att låtsas, precis som ni helatiden har gjort, att ni kan ge allt gott åt alla, dvs. skat-tesänkningar åt alla, mera utgifter åt alla och ettblomstrande näringsliv?Anf. 41 ()Fru talman! Jag skall inte gå in på detaljer i mode-raternas motion. Jag har faktiskt inte haft tid att läsaden. Däremot har jag läst de uttalanden ni har gjort.Det finns en fråga som jag vill ha svar på från mo-derat håll. Är det så att era förslag till skattesänkning-ar är ofinansierade och egentligen förutsätter de be-römda dynamiska effekterna, dvs. att folk skall jobbamer och bli väldigt ivriga att åstadkomma mycket meroch på så sätt betala vad det kostar att sänka skatten?Jag minns ju när vi debatterade skattereformen häri . Då hade moderaternamycket fler skattesänkningar och framför allt räknadede mycket högre på de s.k. dynamiska effekterna föratt sänka skatten för dem som äger kapital och fördem som har höga inkomster, eftersom de då minsannskulle sätta i gång att investera väldeliga.Nu vet vi hur det gick med de skattesänkningarsom faktiskt gjordes i skattereformen - och de gavinte mycket till dynamiska effekter. Det blev ingen-ting av det. Därför vore det intressant att veta hurmoderaterna räknar här. Räknar ni med dessa dyna-miska effekter igen, eller har ni verkligen finansieratera skattesänkningar?Anf. 42 PER ()Fru talman! Jag skall inte förlänga denna debattytterligare utan ge ett mycket kort svar till för att därmed ge plats åt den finansdebatt somskall följa.Jag vill med all tydlighet göra klart för att varenda krona i skattesänkningarär finansierad. Varför skulle de inte vara det? I en ansvarsfull politik förklaras hur finansi-eringen skall gå till.Därmot är skattesänkningarna inte finansierademed nya skattehöjningar. På den avgörande punktenskiljer vi oss från vissa andra partier i denna kamma-re, och vi skiljer oss där diametralt från den strategisom presenteras i regeringens proposition i dag.Det går inte att stimulera företagande genom atthöja skatter som kompensation för skatter man even-tuellt sänker. Det är, som jag underströk tidigare, likameningsfullt som att hinka vatten från ena sidan avbryggan till den andra. Det förändrar inte vattenstån-det i sjön, och en sådan skattepolitik ger heller inganya arbetstillfällen.Anf. 43 ()Fru talman! Per besvarade inte frågan. Ärdet inte så att ni med era skattesänkningar räknar medatt få en större ekonomisk tillväxt, dvs. att det skall blifler företag och att folk skall arbeta mer, och på detsättet finansiera detta, åtminstone delvis? Eller har niför varje krona ni sänker skatterna också gjort mot-svarande besparingar i statsbudgeten? Har ni intetillgodoräknat er någon ökad ekonomisk tillväxt tillföljd av skattesänkningen?Anf. 44 PER ()Fru talman! Jag får försöka variera språkbruket såatt kan höra vad jag säger. Varje skatte-sänkning som innebär en kostnad för staten finansie-ras krona för krona.Naturligtvis räknar vi därutöver med att våra för-slag leder till att fler människor kommer i arbete ochatt tillväxten ökar. Men vi har inte ansett oss kunnafinansiera våra skattesänkningar med hjälp av sådanakalkyler. Detta skiljer möjligen oss moderater frånandra, som tar sig friheten att räkna på annat sätt, mendet är så vi har gjort våra kalkyler.Överläggningen var därmed avslutad.Motionen hänvisades till arbetsmarknadsutskottet.5 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, ändrade anslag för /96,m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1995/96:FiU10Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak,ändrade anslag för /96, m.m.(prop. 1996/96:150 och prop. 1995/96:105 delvis)Anf. 45 BO ()Fru talman! Kammaren har fått en redovis-ning av två olika sätt att närma sig det största proble-met i svensk ekonomi, massarbetslösheten. Det enasyftar till att kalla arbetslösheten för någonting annat.Det andra syftar till att skapa förutsättningar för nyajobb.Den moderata politiken skapar förutsättningar förmånga nya jobb i företagen. Den leder till att ekono-min förbättras, att kostnaderna för arbetslösheten, sombärs av oss alla, blir mindre och att bidragsberoendetminskar, både genom färre arbetslösa och genom attkostnaderna dras ned för alla andra hushåll.Den socialdemokratiska ambitionen att bara döljaarbetslösheten redovisades här i kammaren av ErikÅsbrink. Det skadar i sig ekonomin, somkostnaderna ligger kvar. För varje arbetslös som flyt-tas över till något annat konto i statsfinanserna ärkostnaderna ändå desamma. Det innebär att bidrags-beroendet finns kvar eller sannolikt ökar. Med enmiljon arbetslösa, lågt räknat, kan man säga att arbets-lösheten sammantaget kostar varje svenskt hushållungefär . Den summan ligger kvar medEriks politik.Regeringen har försökt skapaen bild av att det som presenterades skullevara av en större omfattning än någon kunde väntasig. Men det visade sig att det är av betydligt mindreomfattning än man faktiskt måste kräva.I morse gav själv panikpropositio-nerna underkänt. Man skall återkomma med åtgärderför att skapa bättre förutsättningar för en bättre funge-rande ekonomi. Men det var just det som var det in-tressanta! Att få svensk ekonomi att fungera genombra villkor för företagande, genom att skapa intressehos människor att utbilda sig och genom att skapabättre förutsättningar - det är det som skulle kunna genya jobb och en bättre ekonomi.I själva verket är summan av det som riksdagensenare skall behandla - bl.a. nya, stora skatte-höjningar, inte minst på energiområdet, och dagensförslag som också sammantaget höjer det totala skat-teuttaget - att ekonomins sätt att fungera blir sämre.Vi kommer att permanenta massarbetslösheten.Arbetsmarknaden förblir reglerad. Det var inne-börden i det uteblivna svaret från tidiga-re . Därmed blir arbetsmarknaden stängd förmånga som skulle kunnat få de jobb som intekommer att annonseras ut.Det finns en ljuspunkt i propositionen. Det är attdet någonstans har uppstått en insikt om att skatte-höjningar är farliga och försämrar förutsättningarnaför nya jobb. Någonstans finns den insikten.Man har lagt ett förslag som innebär att företagmed 3-4 anställda skall kunna få en skattelättnad påmaximalt . Det är ganska bra, för det innebärför de små företagen att man åtminstone delvis redu-cerar den löneavgift som införts och andra höjningarsom gjorts. Men i andra avseenden finns problemenkvar i lika hög grad som tidigare.Totalt sett är förslaget bara en droppe i havet, menman har ändå insikten att de skattehöjningar man gjorthar skadat ekonomin och slagit ut många jobb. Därförgår man nu tillbaka - en gnutta.Man tänker föreslå en slopning av dubbelbeskatt-ningen av det egna riskbärande kapitalet i vissa före-tag. Men om dubbelbeskattningen är ett problemmåste den väl vara ett problem i alla företag?