prot · GJ0986 · 1996-04-25 00:00:00 — I rapporten redovisas en kartlägg-ning av omfattningen av fusk, överutnyttjande ochsystembrister i socialförsäkringssystemen och vilkakostnader detta för med sig.Såväl fusk som felutnyttjande av bidrag måstemotverkas. Att regeringen ser allvarligt på bidrags-fusk framgår både av regeringsförklaringen och avtidigare interpellationssvar här i . iår angav dåvarande statsrådet i ett svarpå en interpellation att hon hade för avsikt att medutgångspunkt i RRV:s förslag, remissynpunkterna ochannat pågående arbete föreslå regeringen åtgärder föratt komma till rätta med de oegentligheter som kunnatkonstateras.RRV har i sin rapport inte gjort något försök tillslutlig avvägning av hur intresset av att motverka fuskoch intresset av att skydda integriteten hos enskildaskall utformas.I den beredning som kommer att ske med anled-ning av rapporten kommer jag självfallet att bevakafrågor som rör den personliga integriteten. Jag vill idetta sammanhang framhålla att jag delar den upp-fattning som gav uttryck för ,nämligen att det är viktigt att behovet av förbättradkontroll beaktas, som respekten för denpersonliga integriteten upprätthålls.Det är riktigt, som framhåller, attsamkörningar av personregister generellt kan medförarisker för otillbörligt intrång i enskildas personligaintegritet. Just därför omgärdas samkörningsfrågor avett särskilt skydd i datalagen. Bestämmelserna innebärsom huvudregel att samkörningar av olika registerkräver Datainspektionens illstånd eller en författ-ningsreglering. Allmänt kan sägas att både regeringenoch framhållit vikten avatt myndighetsregister med känsliga uppgifter för-fattningsregleras i syfte att stärka skyddet för denregistrerades integritet.Närmare ställningstagande till hur integritetsskyd-det bör utformas med anledning av det arbete sombedrivs i den här frågan får emellertid anstå till dessatt beredningsarbetet inom kommitlängre.Anf. 14 ()Fru talman! Tack för svaret på min interpellation,justitieministern, och särskilt tack för att jag fick det iförväg. Egentligen borde jag kanske vara nöjd medsvaret, eftersom justitieministern faktiskt helt rätt haruppfattat min fråga, nämligen hur man skall kommatill rätta med bidragsfusket och värna in-tegriteten för den enskilda människan. Det handlaralltså om samband mellan samkörning av register ochintegritetsskyddet.Jag saknar dock kommentarer till hur arbetet medden nya datalagen fortskrider och när den kommer attvara klar.Justitieministern talade i sitt svar om ett bered-ningsarbete, och jag antar att det är arbetet med dennya datalagen som avses. Har jag fattat det rätt?Som ledamot i har man att följaden uråldriga datalagen. Det uppstår onekligen kon-flikter mellan begäran om samkörning av register ochkravet på bibehållen integritet. Det hastar med att fåfram en ny datalag. Den bör vara så generell sommöjligt, eftersom det händer så mycket på dataområ-det och det går så otroligt snabbt.Om det nu är nödvändigt med samkörning av re-gister, måste det förknippas med mycket stränga vill-kor för dem som skall arbeta med det instrumentet.Detta påtalade också justitieministern i sitt svar, ochdet är jag glad för.Helst borde man finna andra kontrollfunktionerför att stävja bidragsfusket. Bidragsfusket måste na-turligtvis stävjas. Det är inte konstigt att statens finan-ser ser ut som de gör; man kan ju läsa i rapporter omhur utbrett fusket är. Då blir man faktiskt orolig.Men är integriteten i något fint,som vi måste bevara och som människor skall kunnakänna tilltro till. Respekten för den enskilda männi-skan är så viktig i att den också är inskriven igrundlagen.Jag måste ändå fråga: När kommer den nya data-lagen?Anf. 15 ()Fru talman! Jag har tagit del av den här rapportenom fusket, och jag var med när företrädare för var här och presenterade den för treav utskott. Jag måste säga att det varchockerande uppgifter vi fick oss till livs.RRV uppskattar fuskets omfattning till någonstansmellan 5 och , varav svar-tjobberi står för 1,5-3,3 miljarder, bidrag till utflytta-de invandrare 0, 5miljarder, bostadsbidrag 1,5 miljarder.RRV uppskattar att av dentotala kostnaden för bostadsbidrag består av ersätt-ning till människor som lämnar felaktiga uppgifter omsina inkomster och om hushållens sammansättning.Ändå, säger man på RRV, är det kanske bara toppenpå ett som vi sett.Vi moderater ställer oss bakom Riksrevisionsver-kets uppfattning att reglerna om sekretess mellanmyndigheter måste ses över. Alla myndigheter somdelar ut bidrag borde ses som företrädare för en endabidragsgivare, nämligen staten.När det gäller vårt förhållande till skattemyndighe-terna existerar minsann ingen rätt till sekretess ellerpersonlig integritet över huvud taget. Där är det rakarör. Varför denna obalans mellan skattemyndigheter-nas rätt till insyn i våra liv och bidragsgivarnas?RRV framhåller att de kontroller som görs är få,ineffektiva och otidsenliga. I andra jämförbara länderhar man tagit tag i problemen med kraft. Där har detvisat sig att lönsamheten i kontrollerna är 2-4 gångerinsatta pengar. Enligt RRV borde därför av för-valtningsanslaget för områdeavsättas för åtgärder mot fusk.Är justitieministern beredd att se över datalagen,så att sådana åtgärder blir möjliga och effektiva?Det rimliga är att bidrag villkoras, så att den somsöker bidrag måste lämna sitt medgivande till attkontroller sker. Lämnade uppgifter om ekonomi ochhushållets sammansättning bör också skrivas under påheder och samvete. Man måste också, som RRV före-språkar, i större utsträckning lägga över bevisbördanför att rätt bidrag föreligger på den enskilde.Enligt RRV är myndigheternas attityder för närva-rande avvaktande, och man tror att utan tydliga poli-tiska signaler kommer förmodligen ingenting att hän-da.Min fråga till justitieministern är därför: Är honberedd att se över denna fråga och skicka ut sådanapolitiska signaler som RRV efterlyser?Anf. 16 Justitieminister ()Fru talman! Denna interpellation handlar om påvilket sätt jag som justitieminister skall tillvarata detintresse som finns för att skydda enskildamännniskors integritet. Det är frågeställningen somjag har tagit upp i mitt svar och som jag tänker in-skränka diskussionen till.Den litet vidare frågan om på vilket sätt vi skallbekämpa fusket i bidragssystemen hanteras inte avmig i och är heller inte föremålför diskussion i denna interpellation.Men eftersom ekonomisk brottslighet som begås ivårt land ligger inom mitt ansvarsområde, vill jagpassa på att säga att bidragsfusk är en form av fusksom ju ibland dessutom är brottslig. Och kampen motekonomisk brottslighet av alla slag är högt prioriterad.Jag följer därför med intresse det beredningsarbetesom sker i för att komma åt den härtypen av oacceptabelt beteende, både när det ärbrottsligt och när det inte är det.Jag återgår nu till sekretessfrågan. Det bered-ningsarbete som jag syftar på handlar inte om utred-ning av den nya datalagen. Den sker i en särskildform, i en utredning. Jag kan inte på rak arm säga närjag räknar med att vi har en ny datalag klar. Där åter-står en hel del tid.I de åtgärder som kommer att föreslås för attkomma åt bidragsfusket, måste vi utnyttja de möjlig-heter som datalagen ger, dels att ge godkännande förvissa typer av åtgärder när det gäller att användadataregister med personuppgifter, dels att utfärdaföreskrifter i samband med det.Hur man ser på samkörning av olika register harnaturligtvis att göra med vilket syfte statsmakterna harmed samkörningen.Om syftet är att komma åt vissa brister i bidrags-systemets konstruktion för att kunna förbättra det iframtiden, är det inte fråga om någon kontrollverk-samhet som riktar sig till enskilda bidragstagare. Menom samkörningen gäller att granska enskilda bidrags-tagare, är det viktigt att man noga överväger behovetav särskilda föreskrifter som t.ex. reglerar utlämnandeav uppgifter, gallring av uppgifter och information tillde registrerade.Men det återstår som sagt var en hel del bered-ningsarbete med den här problematiken. Därför är detsvårt för mig att svara på frågan vilka konkreta åtgär-der jag har anledning att vidta eller bevaka när detgäller de enskilda individernas integritet.Till vill jag slutligen säga attjag helt delar hennes uppfattning att det är en angelä-gen uppgift för staten att se till att vi kan komma åtbidragsfusket. Men jag anser också att det är en ange-lägen uppgift för staten att garantera enskilda männi-skors integritet. Här måste ske en intresseavvägning.Anf. 17 ()Fru talman! Jag tackar justitieministern. Jag tackarockså för att hon deltagit i den härdebatten. Jag tror att det är nödvändigt att vi för de-batten vidare. Det kommer vi nog också att göra,eftersom justitieministern nu svarade att en ny datalaginte syns vara alldeles vid handen färdig. Då är detväldigt jobbigt att följa den gamla datalagen och ävenbevaka det som har med människors integritet attgöra.Jag tror att en sådan här debatt kan föra med sigatt folk får signaler om att vi följer frågan väldigtnoga. I vårt civiliserade land som står utanför krigo.d. har kanske frågan om integritet inte kommit sånära inpå. Men även i vårt land kan det komma atthända saker, och då är frågan om hur man samkörolika register och vad som registreras otroligt viktigför den enskilda människan. Jag är tacksam för attockså justitieministern tycker det.Skall man tillåta samkörning, vilket man ju fak-tiskt gör , måste det åtföljas av att den som t.ex.söker bidrag får en upplysning om att samkörningarkan komma att ske.Jag tycker att de reglerna måste omfatta alla ochinte bara gälla slumpvis när man har kommit på någotvid en retroaktiv stickprovskontroll. Jag antar attjustitieministern håller med mig om det.Det är också oerhört viktigt att de register somfinns hos myndigheter bevaras väldigt noga ochatt det finns en dataansvarig person utsedd. Mångasurfar på nätet . Det är många som hardator, och vi vet att datorer snart är var mans egen-dom. Vi vet också från olika sammanhang att detkommer begäran om att myndigheter skall in på Inter-net. Frågan är: Hur skall det kunna ske, om det ocksåfinns ett krav på att integriteten noga måste skyddas?Jag är tacksam för det svar jag har fått. Jag nöjermig med det för dagen.Anf. 18 ()Fru talman! Även jag vill tacka justitieministern.För en gångs skull är vi ganska överens.Jag är väl medveten om att det är en mycketgrannlaga uppgift att göra den här avvägningen. Omdet är något parti som brukar värna den personligaintegriteten så är det just Moderata samlingspartiet.Samtidigt kan man inte acceptera att det finns ettsådant här omfattande fusk. I ett läge då be-finner sig i en ekonomisk kris och vi tvingas till enmängd smärtsamma nedskärningar måste vi konstate-ra att varje krona som orättmätigt betalas ut till någonsom lämnar oriktiga uppgifter innebär att det blir enkrona mindre till dem som har de största behoven.Efter att ha läst rapporten om fusk är jag tyvärrinte så säker på att det är som säger,att vi lever i ett civiliserat samhälle. Man får tvärtomintrycket av att det är ganska dåligt beställt med denallmänna samhällsmoralen.Visst är det så, justitieministern, att man kan seden här typen av fusk som en form av ekonomiskbrottslighet. Vi är alla överens om att den skall be-kämpas med kraft. Det framhöll ju också statsminis-tern i sin regeringsförklaring.Rapporten från RRV lämnar faktiskt en lång radförslag på konkreta åtgärder som vi kan vidta. Många av de åtgärderna faller under justi-tieministerns ansvarsområde. Det har redan gått merän rapporten presenterades, men dettycks inte ha hänt särskilt mycket.Om kostnaden för fusket uppgår till 7-10 miljarderom året har det redan runnit bort 4-5 miljarder, ochunder tiden har ingenting hänt.Därför vill jag vädja till justitieministern att sättafart med de här frågorna.Anf. 19 Justitieminister ()Fru talman! Innan påstår attdet inte har hänt någonting kanske hon skall informerasig litet bättre om vad som pågår i iden här frågan. Det går också bra att ställa en interpel-lation i , så kan vi diskutera frågan, i varjefall i de delar som berör mig.Det gläder mig att vi åtminstone på något slagsallmänt plan är överens om att man måste hitta meto-der för att beivra fusk och oegentligheter i bidragssys-temen, men att man också måste värna omenskilda människors integritet.Vi får väl se, när de konkreta förslagen kommer,hur avvägningen sker hos olika representanter förolika partier. Vi har haft uppe andra frågor i riksdagendär det har handlat om en intresseavvägning. gällt effektiviteten i polisarbete eller i övervak-ning av banker och affärer, som skall vägas mot denintegritetskränkning som en sådan ökad kontroll kaninnebära. Då är vi inte alltid helt ense.Frågan är svår. Men det är bra att vi åtminstonehar en gemensam utgångspunkt i att man måste hante-ra den svåra frågan och hitta avvägningarna. Detarbetet pågår i regeringskansliet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:134 om poli-sverksamhetenAnf. 20 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig vilkarapporter jag har fått om konsekvenserna av bespa-ringar inom Polis- och tullverksamheterna, vilka åt-gärder jag avser att vidta för att förhindra att allt flerpolisstationer stängs och på vilket sätt jagavser att följa upp verksamhetsförändringarna vadavser kvalitet och medborgartrygghet.Låt mig börja med att konstatera att Tullens verk-samhet ligger utanför mitt ansvarsområde. Den del avfrågan som rör tullens verksamhet kommer jag därförinte att beröra i mitt svar.Polisen genomför ett omfattande förändringsarbe-te både när det gäller organisation och i fråga omarbetsmetoder. Många län har infört en polismyndig-het för hela länet. Kriminalunderrättelseverksamhetenhar byggts ut och bedrivs av de nya länskriminalav-delningarna. Polisen har dessutom genomfört storautbildningsinsatser för att klara de viktigaste delarna iförändringen av polisen, nämligen införandet av när-polisen som basen i polisens organisation och beto-ningen av att allt polisarbete skall vara problemorien-terat.Ansvaret för att genomföra detta arbete ligger ihög grad på den regionala organisationen. Jag vet har nått olika långt med förändringsarbetet, ochjag vet också att vägen till en ny struktur har varitbåde svår och genomgripande. Men jag är övertygadom att förändringen kommer att leda till ett bättrepolisarbete, som på ett effektivare sätt kan bekämpabrottsligheten och öka människors trygghet.Eftersom ansvaret att genomföra förändringarnaligger hos länspolismästarna är det också de som skallbedöma och se till att verksamheten bedrivs på det förorten mest ändamålsenliga sättet. Det gäller bl.a.frågan om lokalisering och bemanning av polisstatio-ner. Här har dessutom den moderna tekniken gjort detmöjligt med större flexibilitet och utrymmet för olikalösningar har ökat.Det problemorienterade arbetssättet skall sätta sinprägel inte bara på de enskilda polismännens arbets-metoder utan även på polismyndigheternas sätt attplanera och bedriva verksamheten i stort och i smått.Som exempel vill jag nämna att det givetvis åliggerpolismyndigheterna att se till att det finns tillräckligtmed polispersonal i tjänst vid de tider då risken förordningsstörningar är som störst, exempelvis på fre-dags- och lördagskvällar.Detta kan på många håll ställa krav på ganska om-fattande förändringar av polismännens arbetstider. Jagär förvissad om att det är en förändring som ger poli-sen bättre möjligheter att göra ett bra jobb.En annan lika viktig fråga är att polisen skall fin-nas på de platser där risken för brott är stor. Dettamåste bedömas med utgångspunkt från vad som ärmest ändamålsenligt för polisverksamheten på orten.Förändringsarbetet inom Polisen måste givetvisföljas upp och utvärderas. Jag har på olika sätt försäk-rat mig om att det också sker. Regeringen gav somexempel ett särskiltuppdrag att göra en lägesbeskrivning avseende Poli-sen samt lämna en bedömning av effektiviteten i re-sursanvändningen och förslag till åtgärder för etteffektivare resursutnyttjande. Uppdraget skall slutre-dovisas . lämnades endelrapport till regeringen.Rikspolisstyrelsen har också begärt inuppgifter från länen om ekonomi och verksamhetsut-veckling. Dessa rapporter från länen inkom till Riks-polisstyrelsen i mitten av den här månaden, och jagväntar på att få höra resultatet av de analysersom styrelsen gör.Till ledning för regeringens uppföljning lämnarRikspolisstyrelsen varje halvår en rapport som redo-visar hur rationaliseringsarbetet bedrivs. Rapporternavisar att rationaliseringsarbetet är både omfattandeoch mödosamt. De visar också att man runt om i lan-det hunnit olika långt.Dessutom förs givetvis en intensiv och fortlöpandedialog mellan departementet och Rikspolisstyrelsen.Förändringsarbete tar tid och kraft, och jag ärmedveten om att den fulla effekten av omläggningenav arbetsmetoder och organisation kommer att dröja.Men det är min utgångspunkt att förändringarna skallleda till en mer effektiv och flexibel polisorganisation.Anf. 21 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för den beskrivning som jag har fått medanledning av min interpellation. Jag ser det snararesom en beskrivning än som ett svar på mina frågor.Anledningen till min interpellation är faktiskt allade människor som runt om i vårt land känner enoerhörd oro för rättssituationen. Tyvärr kan vi här ikammaren konstatera att våldet, kriminaliteten ochbrottsligheten ökar. Det kan vi alla beklaga.Men när människor inte kan känna sig trygga pågator och torg, när man inte kan känna att man i fulltrygghet kan gå ute på gatan, då är det något fel.Samtidigt drar den nuvarande regeringen in mer ochmer pengar. Och sedan avslutar justitieministern medatt säga att hon hoppas på en bättre och effektivareorganisation!Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om att viinom alla områden i en svår ekonomisk situationmåste se till att effektiviteten blir så bra som möjligt.Men vi får aldrig blunda för effekten när man drar nedmed stora summor pengar. Det är det som jag sompolitiker är ansvarig för att ta upp.Det låter så bra när man säger att vi är så duktigapå att spara och dra ner, men vad detta sedan får föreffekt ute i verksamheten är det betydligt svårare attsätta sig in i.Jag vill ställa en följdfråga till justitieministern.Hur kan justitieministern vara med om att föreslå enytterligare besparing när det gäller rättsväsendet pånästan , vilket har föreslagits i vår-propositionen?Anledningen till att jag har tagit upp frågan omtullverksamheten är att den hör ihop med det övriga.Tidigare har bevakningsarbetet hört ihop, i varje fallenligt enskilda människors uppfattning. Det är klartatt om denna fråga inte ligger hos justitieministernkan jag ju inte kräva något svar, men jag tycker attden borde tas med när man diskuterar rättsfrågor.Jag har i min interpellation nämnt Oskarshamnsom ligger i det län som jag själv kommer ifrån. Os-karshamn har 19 000 invånare. Där finns stora in-dustrier och kärnkraftverk. är också ensommarstad. tvingas man föreslå att polisstationenskall stängas . Det är ju inte så att det är enlänspolismästare som lägger fram ett sådant förslagbara för att han tycker att det är roligt eller bra. Menhan tvingas till det för att hålla sig inom budgeten. Dåvill jag fråga justitieministern: Vad anser justitiemi-nistern när det läggs fram dåliga förslag som blir tillförfång för invånarna och när det är bara ekonomiskaskäl som ligger till grund för dessa förslag?Anf. 22 ()Fru talman! har tagit upp enmycket viktig fråga, tycker jag. För någon månadsedan besökte jag i . Sto-ruman ingår i Södra somomfattar , och kommu-ner. Det utgör en stor del av yta.I polisdistrikt ingår och Am-marnäs. Där fanns det 27 poliser. finnsdet 18 polisiära årsarbetskrafter inom hela myndighe-ten. aviserade besparingar kommer att ledatill att det blir 12 poliser kvar i denna polismyndighetsom omfattar en yta ungefär lika stor som Svealand.Under turistsäsongen är det 20 000-30 000 turis-ter som vistas i området. Har man riktig otur kan helabudgeten för polismyndigheten slukas av ett fjäll-räddningstillbud.Avstånden är också väldigt långa. Man kan ju inteha jourverksamhet i alla orter där det finnspolismyndigheter. Jourverksamheten är ambulerandeoch det är ingen inom denna myndigheten som taremot telefonsamtal, utan det gör man i ellerUmeå. Men vill det sig riktigt illa kan man ha jour iStoruman och få en anmälan om t.ex.ett misshandelsfall i . Då kan det ta att åka dit, och det kan hända mycket på dessatimmar. Och vad kan då inte hända i andra ändan avområdet, i , dit det är 30 mil.Detta är väldigt otillfredsställande. Bovar kansätta i system att begå brott t.ex. i för attavleda polisen medan någon kan begå ett väldigtgrovt brott i eller i . Det kan inte fåvara på det här viset. Jag undrar: Hur långt tänkerregeringen låta det här gå innan man inser att det integår att ta ifrån polisen hur mycket resurser som helst?Anf. 23 ()Fru talman! Här har det i debatten både av Chatri-ne och av belysts hur polisverk-samheten fungerar i verkligheten. De nedskärningaroch nedrustningar som ni gör till den milda grad harinverkan på rättstryggheten. Det som upp, att människor är rädda för att vara ute påkvällarna och att de inte vågar gå på gator och torg,belyser ytterligare hur det står till med rättstrygghe-ten.Då undrar man hur polisverksamheten skall kunnafungera när det är fråga om personalned-skärningar. Jag tänker närmast på alla förtida pen-sionsuttag som gör att duktiga polisutredare som harfyllt inte skall få arbeta mera. Det här är inte braför samhället över huvud taget. Bara under tre årkommer det att försvinna 800 personer som är kunni-ga. Då vet jag inte hur man skall kunna skapa kvaliteti den återstående polisverksamheten.Dessutom aviseras massuppsägningar i form av att1 600 administrativa anställda skall få sluta sina arbe-ten. Bara här i rör det sig om 800 perso-ner. Då kan man undra om det är meningen att polisenskall sitta inne medan brottslingarna är ute.Jag skall i alla fall rikta ett tack till justitieminis-tern. Det är glädjande att se att hon förstår att arbets-tiderna inte överensstämmer med klienter-nas/brottslingarnas verksamhet. De jobbar på olikatider. I det sammanhanget har justitieministern tagitupp en viktig sak, nämligen att poliserna nu kommeratt vara ute i större utsträckning under fredags- ochlördagskvällar. Men min fråga är: Om man märker attdet inte vidtas några åtgärder, vad tänker justitieminis-tern då göra för att det skall bli ordning på den punk-ten?Anf. 24 Justitieminister ()Fru talman! När det gäller be-skrivning av verkligheten blir jag faktiskt orolig. Detär väldigt litet som överensstämmer med faktiskaförhållanden. Då blir det en litet konstig debatt.Vårpropositionen innehåller inte något förslag omen besparing på 1 miljard, . Detförslaget lades fram , och det är antagetav . Den del som ligger på polismyndighe-ten har alltså gällt . Det finns ingetsådant förslag i den vårproposition som läggs framom en besparing på 1 miljard. Det är en gammaluppgift.För att gå ned till den konkreta verkligheten harpolismyndigheten på sina håll beslutat att stänga po-lisstationer . Då säger att detär ett dåligt förslag som bara skall genomföras avekonomiska skäl. Det är en riktig beskrivning avverkligheten. Om man talar med de länspolismästaresom på sina håll har fattat den typen av beslut framgårdet väldigt tydligt att det är en del av effektiviseringenoch rationaliseringen av polisarbetet. Det viktiga fören polismyndighet är nämligen att se till att polisen ärnåbar och kan rycka ut när det behövs. Det betyderinte att polisen behöver sitta på polisstationen klockantre en vardagsnatt. Här är det fråga om att se över sinresursanvändning så att resurserna används på deteffektivaste sättet just för att ge människor trygghetute i samhället, att polisen kan komma och är till-gänglig. Det är inte på polisstationen brotten begåsklockan tre på vardagsnatten utan ute på stan.Ny teknik ger nya lösningar. Det är bra att såmånga polismyndigheter har visat att man inser bety-delsen av ett effektivt rationaliseringsarbete.