prot · GK0948 · 1996-12-18 00:00:00 — kan kanskeförklara för kammaren varför regeringen lägger framdetta förslag om det är på det sättet.Ronny säger att det inte är någon risk attmänniskor hamnar mellan stolarna. Vilka åtgärderfinns att ta till , ?Vilka åtgärder hinner regeringen skaka fram? Jagtycker uppriktigt sagt synd om statsrådet som sitterdär nere. Hon skall skaka fram svar på massor avfrågor som vi ställer, som i ställetborde svara på. Vad blir det för resultat?När det gäller rehabilitering säger de samlade resurserna är jättestora. Han fortsatteinte med att säga att pengarna räcker, att vi har jätte-mycket pengar och att det inte behövs fler kronor. Omman går ut och frågar försäkringskassetjänstemännen,, är det bara att konstera att det intefinns tillgång till medel för det man vill göra. Vi plussar på när det gällerDagmarpengar för att få bort köerna och få tillbakamänniskor i jobb. Vi kan vara överens om att det ärdet som är det viktiga.Låt mig också fråga hur det blirmed socialförsäkringen i fortsättningen. Skall ni skapaen grundtrygghetsförsäkring tillsammans med Cen-tern? Hur skall den se ut?Anf. 135 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång ta upp mellan-stolarna-resonemanget och gråzonsproletariatet. Jagmisstänker att det inte är helt obekant för , AMS och kommer att fåregeringens uppdrag att följa utvecklingen mycketnoga. Det tycker jag är en garanti för att vi verkligenkommer att ha situationen under kontroll. Jag sägerinte att det inte kommer att finnas problem, och det ärdärför som det är viktigt att följa utvecklingen mycketnoga.Vad gäller frågan om det sker förändringar är detfortfarande så att det sker en rimlighetsbedömning.Det är klart att det sker en skärpning. Det vet SiggeGodin, och det vet jag. Men rimlighetsbedömningenfinns kvar. Också i Sjuk- och arbetsskadekommittén,där själv har varit väldigt aktiv undernågra års tid, har denna fråga diskuterats. Ålder, bo-stadsort, utbildning och yrkeserferenhet spelar fortfa-rande roll när man gör en rimlighetsbedömning. Jagmenar att det, precis som vi har skrivit i utskottsbe-tänkandet, handlar om individer och enskilda männi-skor. Därför skall vi också behandla dessa frågor medvarsamhet, klokhet och medmänsklighet.Det närmar sig jultid och man känner sig attrahe-rad av att säga någonting om jultomten. Jag skall göradet mycket försiktigt, eftersom det är allvarliga frågor.När det gäller att leta fram pengar - det handlar intebara om detta avsnitt - vet och Folkpar-tiet vilken situation befinner sig i. Det handlarinte om att vara jultomte för . Andra partierförsöker ta på sig ett jultomteansikte omåret. De ekonomiska utrymmena finns inte.Anf. 136 () replik:Herr talman! När jag först hörde jag att han hade sällat sig till oppositionen. Detär faktiskt inte orden som räknas, . Jag noterade några saker speciellt.Trygghetssystemen bildar en helhet, sade RonnyOlander. Det skall ske en ökad samverkan så attmänniskor kan ges stöd och hjälp. Det är just dennaavsaknad av helhet som vi reservanter vänder ossemot i reservation nr 2. Den finns inte. Det har rycktsen bit ur Sjuk- och arbetsskadeberedningen.Sedan frågar varför arbetslivet harblivit så hårt att äldre blir förtidspensionerade allttidigare. Denna människosyn delas inte av mitt parti,säger . Nej, den delas absolut inte avmitt parti heller. Ett av de stora problemen är att viförtidspensionerar människor allt tidigare. Vi börsatsa ännu mera på rehabilitering och på att försökahålla människor kvar i arbetslivet.Vi kan inte paketera människor i olika trygghets-system, säger . Nej, det skall vi integöra. Det värsta är att Socialdemokraterna inte allspaketerar. Det finns de som totalt kommer att ramlamellan varje form av trygghetssystem.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag vänder mig till några av partire-presentanterna, även . Vi är väl med-vetna om att det pågår en process i samhället. Livetstår ju inte stilla därför att vi i denna kammare villdebattera frågor fram och tillbaka på olika sätt. Oftastvill vi utreda och ibland vill vi utreda igen för attförhoppningsvis kunna söka oss fram till en bra hel-hetslösning. Det här är det andra steget i en process.Det tredje steget kommer när vi skall taställning till ohälsoförsäkringen.Under tiden kommer vi genom vårt handlande -om vi alla är beredda att ta nästa steg - att "parkera"människor i trygghetssystem. Det innebär att männi-skor får gå länge på a-kassa och på socialförsäkringar.Inte minst vi som bekänner oss till rehabiliteringensviktiga område vet vad som händer med de människorsom inte ser någon framtid i det avseendet. Man kan-ske börjar fundera över att man nog skall pensionerasut så att säga.Nej, åter tillbaka till ruta 1. Det gäller alltså allasrätt till arbete och till att utifrån den egna förmåganvara med i arbetsgemenskapen för att på det sättet gesitt bidrag till förmån både för sig själva och för sam-hället.Sedan till detta med att äldre slås ut. Både GullanLindblad och jag har varit med så pass länge att vi harsett förändringarna i arbetslivet. Jag tror att tiden nuär kommen när vi på nytt skall få en människosyn påarbetsplatserna - hos arbetsgivarna och hos de fackli-ga organisationerna - som innebär att man verkligenförsöker sätta arbetsmiljön, rehabiliteringen och detgoda arbetet i centrum.Anf. 138 () replik:Herr talman! Efter alla mina år på en försäkrings-kassa med uppgiften att förtidspensionera handikap-pade människor trodde jag mig veta mer än de flestaom vad som kan hända människor. Jag tror att vi därär överens. Vi behöver göra allt vi kan för att lindraoch för att förhindra att utslagning sker. Men, RonnyOlander, det kräver en helt annan politik som betyderatt vi har respekt för de enskilda företagen. Dethandlar om att få möjlighet att starta och att utöka enverksamhet, om att kunna anställa fler och om ha rådatt satsa på arbetsmiljön. Därför skall vi inte föra denpolitik som förs och som vi kommer vi in på idebatten om nästa betänkande.Egenföretagarna, säger , har enspeciell situation. går han med berått modin och beslutar att dessa människor helt och hålletskall ställas utanför varje trygghetssystem. Det verkade ju vara så i utskottet, men jagtycker att är mera resonerande i dag.Jag är tacksam för att talar om respektoch hänsynstagande. Där är vi helt överens. Dethandlar alltså om att vi verkligen noga följer uppeffekterna.Dessvärre ställs vissa människor, med början re-dan , helt ställas utanför alla för-säkringssystem. Är detta rimligt? När kommer ettsammanhållet förslag, ?Anf. 139 () replik:Herr talman! Vad gäller just företagarna och derasvillkor samt näringslivet över huvud taget vet GullanLindblad att det har fattats mångakloka beslut i denna kammare. Därmed har en stabilplattform skapats för att gå vidare och även anställafolk. Det har ju varit omfattande diskussioner om det.Inom arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitikenoch näringslivspolitiken har vi på område efter områ-de även vad gäller företagsbeskattning gjort föränd-ringar som underlättar för kommande anställningar.När det gäller egenföretagarna och socialförsäk-ringen behandlas löntagare och egenföretagare exaktlikadant i alla sju stegen i steg-för-steg-modellen, medundantag av steg 3 och steg 4. Av naturliga skäl om-fattar de inte egenföretagarna. klargör vi ibetänkandet vikten av att ingen ställs utan ersättning.Det gäller självfallet också egenföretagarna.Anf. 140 () replik:Herr talman! tog i sitt huvudanfö-rande upp ett par saker, som jag i och för sig kan hållamed om. Han sade att det är viktigt att berörda myn-digheter samverkar på ett adekvat sätt och att effek-terna av förslaget inte får bli att någon hamnar mellansystemen. När det gäller detta med samordnad reha-bilitering vill jag anknyta till vad som står på s. 11 ibetänkandet: "För den som inte är berättigad till sjuk-penning eller arbetslöshetsersättning har kommittén"- Sjuk- och arbetsskadekommittén - "föreslagit att ensärskild ersättning utges under rehabiliteringstiden.Ett intensivt arbete i dessa frågor pågår inom rege-ringskansliet, såväl inom sominom Arbetsmarknads-, Närings- och Finansdeparte-menten. Regeringen avger att lägga fram förslag förriksdagen . "Den här problematiska frågan är tydligen inte fär-digberedd. Hur kan då säga att ingenskall falla mellan systemen? Jag ser en uppenbar riskhär.Anf. 141 () replik:Herr talman! I denna kammare beslutar vi omkommande verksamhet i olika skeden. Om tillämp-ningen inte blir vad vi har beslutat om och som i tan-kar och ord uttalats, får vi naturligtvis undersöka vaddet är som sker och som vi önskade inte skulle hända.Vad gäller rehabiliteringen tycker jag att det en-bart är glädjande att vi har flera olikasamverkanspartner som jobbar tillsammans med justden enskilda människan. Detta kommer att utvecklas.Det blir alltfler parter. Olika samhällsorgan är med idiskussionen.Frågorna om de fyra departementens arbete ochom när ohälsoförsäkringen kommer ber jag att fåöverlämna till vår socialförsäkringsminister, som kange bättre svar än jag. I vår grupp har vi diskuterat justvikten av att inte hamna mellan stolarna. I detta fallhar vi inte på något sätt uttalat eller velat påskina attsocialbidrag skulle vara ett alternativ till sjukförsäk-ringen eller a-kassan.Anf. 142 () replik:Herr talman! Jag får tacka för svaret. Med det härsvaret ser jag dock en uppenbar risk. Kanske blir ändåsocialbidragen det alternativa medlet vad gäller er-sättningen.Anf. 143 () replik:Herr talman! Nej, det är inte så, !Det har jag heller inte under denna långadebatt sagt. Jag har inte ens förespråkat det. Socialbi-drag är enligt socialtjänstlagen det yttersta - det somman får lov att hämta hem så att säga när den typen avbidrag behövs. Men vägen dit är lång.Vi vet också vad man utsätts för när man ansökerom socialbidrag. Vi vet vilka olika kriterier som skalluppfyllas. Det är inte detta som vi talar om i det härbetänkandet. Det är inte heller så att regeringen pånågot sätt anvisar den vägen. Vad det handlar om är istället att se till att människor får en chans att kommatillbaka till arbetet. Det skall finnas en bra och rejälrehabilitering.Anf. 144 ()replik:Herr talman! Vi som är reservanter och opponen-ter i den här frågan hyser ungefär samma oro. Vi harsamma frågor och samma funderingar. Trots RonnyOlanders alla försök att ge ett svar kvarstår ändå frå-gan: Varför samordnar ni inte era åtgärder? Vad ärdet viktigaste skälet till tre olika steg när det gällernågonting som i utredningen bedömts skall vara enhelhet där de olika delarna är beroende av varandra?Hur kan ni plocka ut delar som är beroende av var-andra och lägga fram dem i portioner till ?Vad är det viktigaste skälet till detta? Har ni i densocialdemokratiska utskottsgruppen fått något beskedom det från departementet?Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag skall än en gång upprepa vad jaghar sagt . Det här är andra steget.Det tredje steget kommer då de olika delarnafångas upp i en process. Om vi inte skulle våga ta ettnästa steg i dessa mycket viktiga frågor, vad händerdå? Jo, då händer det som förekommer ute i samhälleti dag, nämligen att människor bara går och väntar.Alltför många går bara och väntar. handlar det omatt ta tag i den verkligheten som vi alla befinner oss ioch inte bara utreda. Vi måste se till att vi verkligenlyfter fram rehabiliteringen och att vi aktivt jobbarmed människor.Anf. 146 () re-plik:Herr talman! Det är litet märkligt, måste jag säga.Vi tar del av någonting som är en del av en helhet.Det är fråga om förändringar i systemen. Dessa börnaturligtvis genomföras parallellt.Ronny talar om en process. Samhällsut-vecklingen är alltid en process. Jag tror inte att RonnyOlander menar att vi efter det tredje steget till vårenför alltid är klara med dessa områden. Så är det na-turligtvis inte. Visst fortsätter processen. Men de bitarsom vi nu diskuterar är delar i en helhet, och detkommer man inte ifrån. Det känns ganska märkligt attåterigen få höra att eftersom troligtviskommer att fatta detta delbeslut så kommer detatt börja hända saker efter . Jag fårgratulera till den stora optimism som uttryck för. Men jag delar inte den.Samtidigt vill ni dra ned pårehabiliteringsinsatserna, något som vi kommer attdiskutera . Hur man med kraft skall kunnatag i detta som man minskar resurserna, detförmår jag inte att ta till mig.Anf. 147 () replik:Herr talman! Mycket kort: Jag har svarat på fråganom rehabiliteringen och de 200 miljoner kronorna.Det är fråga om en tillfällig nedsättning för att manskall kunna ta ett samlat grepp och kanske hitta nyavägar i rehabiliteringen.Rose-Marie Frebran säger att hon inte delar minoptimism. Då vill jag än en gång säga - utan att blipersonlig på något sätt - att det är många i debatternasom borde försöka att se saker och ting med litet meraoptimistiska ögon. Man borde försöka se möjligheter-na framför hindren. Till syvende och sist är det en-skilda människors väl och ve som vi här i kammarentar ställning till. Då måste vi också våga att ta nästasteg och korrigera, om det visar sig att något har blivitfel. I den pågående processen kommer vi attfatta ytterligare kloka beslut.Anf. 148 Statsrådet ():Herr talman! skall bl.a. fatta beslutom kriterier för sjukpenning och förtidspension. Re-geringen har tidigare i den ekonomisk-politiska pro-positionen (1994/95:25) redovisat planerade bespa-ringar på netto inom området för-tidspension och sjukförsäkring. De 3 miljardernaräknar vi med att kunna spara in genom de förslagsom regeringen lade fram i propositionen Rätten tillförtidspension och sjukpenning och folkpension förgifta (prop. 1994/94:147) samt genom de förslag somnu har lagts fram i proposition 1996/97:28.Syftet med att bedöma arbetsförmågan mer renod-lat utifrån medicinska kriterier är att vi vill ha klarareregler och medverka till att tydliggöra gränserna förvad som bör ersättas från socialförsäkringen. Men jagvill redan här understryka att sjukdomsbegreppetkvarstår oförändrat.Varför lägger vi då fram ett förslag om en renod-ling? Jo, en renodling kommer att ge underlag för enmer rättvisande bild av samhällets kostnader inomolika områden. Problem som i grunden inte är medi-cinskt betingade bör i första hand hanteras med ar-betsmarknads- eller socialpolitiska medel. Detta ärhelt i linje med de åtgärder som tidigare vidtagits ochunderstöder arbetslinjen i socialförsäkringen.Kostnader till följd av sjukdom och funktionshin-der kommer enligt det som föreslås att redovisasinom ramen för socialförsäkringen, medan kostnadersom uppkommer till följd av arbetslöshet eller avandra skäl skall hanteras inom arbetsmarknadspoliti-ken eller inom socialpolitiken i övrigt. Genom attkostnader redovisas inom det område där de hörhemma ger det också ett bättre underlag för framtidabeslut när det gäller att komma till rätta med problemoch prioriteringar mellan välfärdspolitikens olikaområden.Vilka negativa effekter kan en renodling ha? Dethar förts fram i debatten att personer riskerar att fallamellan systemen på grund av den pågående renod-lingen. Det är naturligtvis inte meningen, och det skallinte heller ske. Däremot är det meningen att vi skallhantera frågorna på rätt ställe. Därför klargörs regler-na i sjukförsäkringen. Det är viktigt att förtidspensio-neringen träder in när alla möjligheter att återge deförsäkrade arbetsförmågan har prövats och att denrenodlas i syfte att bli en ersättning vid nedsatt arbets-förmåga på grund av medicinska orsaker. Klarar denförsäkrade att arbeta trots sitt medicinska tillståndskall arbetsförmågan tas till vara. Det är enligt min mening fel att förtids-pensionera bort problem som är av arbetsmarknadska-raktär. ger det en felaktig bild av syftet medförtidspensionssystemet. Den enskilde skall hänvisastill de samhällsorgan som är bäst lämpade för att tasig an hans eller hennes problem och som också börbära kostnaderna för den enskildes inkomstförlust.Det är viktigt att reformerna på Socialdepartemen-tets och områdenbildar en helhet och fungerar så att försäkrade intefaller mellan systemen. Inom pågårdärför ett omfattande arbete med denna samordning.Regeringen är väl medveten om att det finns engrupp människor som har många och sammansattaproblem och därför behöver stöd från flera olika hu-vudmän. Här måste vi bli bättre. Berörda huvudmänmåste samverka för den enskildes bästa. Jag noterarmed tillfredsställelse socialförsäkringsutskottets till-lägg att en renodling av försäkringen inte får leda tillatt en nedsatt arbetsförmåga som i huvudsak beror påmedicinska orsaker "delas upp" och behandlas påolika ställen.Regeringen har redan uppmärksammat behovet avförbättrad samverkan. Frågan har varit aktuell i flerautredningar som bl.a. har haft i uppdrag att kartläggaoch analysera utvecklingen av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. Vidare har gränsdragningsfrågormellan olika ersättningssystem varit föremål för ut-redning.Herr talman! pågår försök med fi-nansiell samordning mellan hälso- och sjukvård ochsocialförsäkring. Sjukvårdsdistrikt i fem olika ländeltar. I en kommun bedrivs försöksverksamhet därockså ingår. Regeringen har nyligenbeslutat om ytterligare ett sådant försök i Göteborg.För närvarande diskuteras en utvidgning av försökentill att också omfatta arbetsmarknadsmyndigheten.Utöver de nämnda formaliserade försöken pågårett omfattande arbete ute i landet för att utveckla olikaformer av samverkan. För att få en bättre överblicköver lokala projekt tillsatte regeringen i februari 1996en särskild utredning för att kartlägga lokala samver-kansprojekt inom rehabiliteringsområdet mellan hu-vudmän som har näraliggande verksamheter. Betän-kandet, - en kartläggning av lokalasamverkansprojekt inom rehabiliteringsområdet(SOU 1996:85), överlämnades och har remiss-behandlats.Sjuk- och arbetsskadekommittén överlämnade sittslutbetänkande, En allmän och aktiv försäkring vidsjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113), iår. Frågor om förbättrad samverkan ingick i kommit-téns uppdrag, och betänkandet behandlar bl.a. sam-ordnad rehabilitering för utsatta grupper. Också dettabetänkande har remissbehandlats. Dessa två betän-kanden behandlas nu i ett sammanhang, och en pro-position kommer och kommer bl.a.att innehålla förslag om förbättrad samverkan mellanmyndigheter på lokal nivå.I debatten om att försäkrade riskerar att falla mel-lan systemen är det viktigt att framhålla att det allt-jämt kommer att finnas möjlighet att göra en rimlig-hetsbedömning. Det skall självklart vara medicinskaskäl som grundar rätt till ersättning, men vid bedöm-ningen av i vilken mån dessa påverkar arbetsförmåganskall utrymme för individuella hänsynstaganden fin-nas med avseende på hur sjukdomen i det enskildafallet påverkar den försäkrades arbetsförmåga. Detskulle leda alldeles för långt om samtliga de faktorersom tillåts påverka bedömningen helt slopades.Därför skall det finnas utrymme för att ta hänsynockså till andra faktorer som påverkar möjligheten attarbeta, om än i minskad omfattning jämfört med , och det är faktorer som den försäkrades ålder ochbosättningsförhållanden. Hänsyn bör också kunna tastill utbildning och tidigare yrkeserfarenhet. En sam-manvägning av dessa faktorer, där åldersfaktorn börväga tyngst, bör i det enskilda fallet i begränsad om-fattning kunna påverka bedömningen av den försäk-rades förmåga att försörja sig själv genom arbete.Herr talman! Den steg-för-steg-modell som be-skrivs i propositionen är inte något helt nytt. Det är enutvecklad form av det som tillämpas avförsäkringskassan. I en dom från beskrivs försäkringskassansbedömning av den försäkrades arbetsförmåga steg försteg. Vad som sker är att lagtexten kompletterasmed modellen.Steg-för-steg-modellen markerar att anknytningentill arbetsgivaren är viktig. Det är först när rehabilite-ringsinsatser hos och mot den egna arbetsplatsenuttömts som den försäkrades arbetsförmåga skallbedömas mot på arbetsmarknaden normalt förekom-mande arbeten. Med normalt förekommande arbetenmenas just normalt förekommande arbeten. Dethandlar inte om udda eller mycket speciella arbetensom endast förekommer i begränsad utsträckningantalsmässigt eller geografiskt. Det är naturligtvisviktigt att berörda och ansvariga myndigheter sam-verkar på såväl central som lokal nivå. har i informationen till försäkringskassor-na särskilt poängterat vikten av att samverka på lokalnivå.Egenföretagare skall liksom anställda även i fort-sättningen vara berättigade till sjukpenning undernödvändig behandling och konvalescens om de däref-ter kan gå tillbaka till sitt vanliga arbete. Detta harhela tiden varit regeringens avsikt.Ett problem är att egenföretagare inte kan få ar-betslöshetsersättning förrän de avvecklat sitt företagom de inte kan gå tillbaka till sitt arbete. Detta äremellertid inte något nytt problem eller någon sjuk-försäkringsfråga i sig. Det är ett problem som måstelösas inom arbetslöshetsförsäkringen. Ett arbete meddetta pågår inom regeringskansliet.Jag anser att vi bör undvika en särreglering sombehandlar egenföretagare och anställda olika inomsocialförsäkringen. Därför omfattas egenföretagare,precis som anställda, av steg-för-steg-bedömningenmed innebörd att de i sista hand prövas mot på ar-betsmarknaden normalt förekommande arbeten.Avslutningsvis vill jag poängtera att effekterna avden pågående renodlingen skall följas upp av ansvari-ga myndigheter, t.ex. , Social-styrelsen och Arbetsmarknadsstyrelsen.Anf. 149 () replik:Herr talman! Här säger socialförsäkringsministernatt människor inte skall falla mellan systemen. Då villjag läsa innantill ur det enhälliga yttrandet från ar-betsmarknadsutskottet, detta utan reservation:"Regeringen har aviserat att den under våren 1997kommer att lägga en proposition med förslag om enny arbetslöshetsförsäkring. Utskottet kan konstateraatt innan en sådan förändring genomförts innebär deföreslagna förändringarna att företagare riskerar attvid arbetslöshet bli helt utan ersättning. "Och säger att denna frågamåste lösas inom arbetslöshetsförsäkringens ram.Men det finns ju ingen arbetslöshetsförsäkring. Vi haringen allmän arbetslöshetsförsäkring, vilket jag är denförsta att beklaga, utan det är någonting som fackor-ganisationerna tydligen skall syssla med i all evighet.Vi skulle naturligtvis ha en allmän obligatorisk arbets-löshetsförsäkring som kunde fungera som kommuni-cerande kärl, men det har vi inte . Alltså ställs dessamänniskor utanför allt, vad jag kan läsa mig till i varjefall.Jag vill ha ett besked på detta: Är det rimligt attställa egenföretagare och jordbrukare helt utan för-säkringsskydd fr.o.m. , eftersom enproposition skall komma först , och möjligenträda i kraft ? Är det rimligt?Anf. 150 Statsrådet ():Herr talman! Det jag väldigt gärna skulle vilja hö-ra ge besked om är om GullanLindblad ställer upp på renodlingen av systemen: Ärman sjuk omfattas man av sjukförsäkring och förtids-pension, och är man arbetslös omfattas man av arbets-löshetsförsäkring. Det är ju en väldigt grundläggandeprincip, och därför vore det väldigt intressant att höraom och samlingspartietställer upp på den principen.Nästa fundering är om tycker attdet är rimligt att ha särskilda regler för egenföretagarenär det gäller sjukförsäkringen. Jag är nämligen avden bestämda uppfattningen att denna renodling är tillgagn för den enskilde och att vi kommer att få enbättre överblick över systemens kostnader och funk-tionsmöjligheter. Det har naturligtvis att göra med attäven problemet med egenföretagarna, när vi får ettförslag från regeringen vilket vi skall få här nu undervåren, skall lösas via a-kassan.Det här skulle jag gärna vilja höra utveckla.Anf. 151 () replik:Herr talman! Om statsrådet har läst betänkandethar hon sett att vi faktiskt har ställt upp bakom det,men vi har ett par reservationer där vi inte är nöjdamed regeringens agerande. Alltså är vi i grunden fören renodling av systemen.Jag ställer upp, och det gör förmodligen minamedreservanter också, på att vi måste ha särskildaregler för egenföretagarna till den dag när de ickefullständigt ramlar utanför all social trygghet.