prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Pengarna följer alltså patienten.Försäkringskassan, eller varför inte någrastycken kassor, sköter administrationen. Eftersomden del av landstingsskatten som går till sjukvårdförsvinner och ersätts av en försäkringsavgift såförsvinner landstingens ansvar för sjukvården. Deskall inte längre ha med finansieringen att göra.Fru talman! Samordningen mellan alla resurserrunt ohälsan, som ersättning till huvudman, läkeme-delsersättning, förtidspensionssystemet, landstings-skatten och enligt min mening sjukpenningförsäk-ringen, ger incitament till obrutna vårdkedjor ochfärre förtidspensioner. Det blir enkla klara reglerutan politisk detaljstyrning, och makten flyttas frånpolitikerna till patienten. Vi menar att en statligmedicinalstyrelse skall ansvara för godkännande avvårdgivare och kvalitetskontrollen, och krav skallfinnas på alla som bedriver vård att ha fungerandesystem för att säkra kvaliteten i vården.Fru talman! Eftersom nackdelen med en allmänförsäkringslösning är att kunden handlar med någonannans pengar och följaktligen inte är särskilt kost-nadskänslig har i förslaget åtgärder för kostnadskon-troll starkt betonats. Där finns patientavgifter, styr-ningar mot rätt vårdnivå, vårdkedjor. Där finns enminimitaxa som pressar kostnaderna samt en sam-ordning mellan olika försäkringssystem. Specielltinom öppenvården finns risk för kostnadsdrivandeöverförbrukning. Där kan ytterligare kostnadskon-trollerande åtgärder tillskapas, där medborgarensjälv blir den viktigaste kostnadskontrollanten av sinegen vård. Genom detta system kommer konkurrensatt möjliggöras och valfrihet för patienter och perso-nal att öka som resursutnyttjande optime-ras.Fru talman! Det går inte längre enligt min me-ning att vänta med systemförändringar inom sjuk-vården. Jag yrkar bifall till reservation 1.Fru talman! Utskottet har tagit upp frågan omdestruktiva rörelser, då det rapporterats från ansvari-ga myndigheter att hälso- och sjukvården och social-tjänsten möter människor som fått svåra psykiskaproblem när de försökt lämna en del rörelser. Mantycks inte riktigt veta hur man skall hjälpa de enskil-da lidande. Eftersom man är villrådig om hur hjälpbäst skall ges och okunnighet om problemets om-fattning tycks föreligga föreslår utskottet därför undersöker omfattningen av dessa problem ochhur man skulle kunna hjälpa och stödja de hjälpsö-kande. Det är alltså inte frågan om, och det får enligtmoderat uppfattning inte vara frågan om, någonkartläggning av olika rörelser och organisationer ochderas verksamhet. Det handlar om hur man kanhjälpa människor som enligt rapporterna har kommittill skada på områden där våra kunskaper om hurman hjälper är dåliga. Den allra största respekt förreligions- och yttrandefriheten liksom för den enskil-da människans värdighet och integritet måste visas.Detta är en utomordentligt svår och känslig fråga.Jag skall inte sticka under stol med att det är medstor vånda som vi kommit fram till detta beslut. Detär därför och enbart därför att enskilda människor,unga och barn, uppenbarligen enligt rapporterkommit till skada. Utredningen får på villkors visinte äventyra eller träda för när de grundläggandefri- och rättigheterna. Vad som behövs är helt enkeltbättre fackkunskaper om hur man hjälper människormed en speciell typ av problem, där våra kunskaper är dåliga.Fru talman! I betänkandet tas i övrigt många vä-sentliga områden upp, men för tids vinnande avstårjag härifrån att ta upp ytterligare frågor. Vi är imångt och mycket ense i dessa.Anf. 65 ()Fru talman! har i det betänkandesom vi nu diskuterar en motivreservation som gällerhälso- och sjukvårdens finansiering, mom. 1 och 2.Vi vill genom den understryka nödvändigheten av attskapa mångfald, valfrihet och kvalitet inom vården,som ekonomin kräver effektiviseringar ochförnyelse och att detta förutsätter konkurrens inomramen för ett offentligt och demokratiskt finansieratsystem.Alla medborgare måste garanteras tillgänglighettill god vård och omsorg oavsett var i landet de bor.Enligt hälso- och sjukvårdslagen skall också patien-terna ha insyn i och inflytande över vårdens innehålloch utformning och alltså själva kunna välja bådevårdgivare och vårdinsats. Valfriheten kräver natur-ligtvis en mångfald av olika utförare av vården.Konkurrens är en nödvändighet. Vi vill därför un-derstryka vikten av att landstingen, som på de flestahåll satsat offensivt på förändring, förnyelse ochutveckling, också ser positivt på sin möjlighet attskriva avtal med privata vårdgivare. Sjukvårdshu-vudmännen kan på så sätt öka mångfalden, valfrihe-ten och kvaliteten inom vården, som deockså utövar kostnadskontrollen. Därför, fru talman,yrkar jag bifall till reservationen 2, som gäller moti-veringen.I betänkandet behandlas också tre centermotio-ner. En handlar om kvinnors hälsa, en om vikten avförebyggande hälsovård och en om alternativ sjuk-vård. Enligt uppfattning behandlardessa motioner tre mycket angelägna frågor.Det finns otvivelaktigt stora brister när det gällerkunskap om kvinnors hälsa. Mannen tycks ha fått ståmodell också i det här sammanhanget. Kvinnanslivssituation är trots allt olik mannens. Kvinnansåldrande skiljer sig från mannens. Kvinnans ohälsahar ökat jämfört med mannens. Det är två tre gångervanligare att kvinnor blir behandlade för depressio-ner än att män blir det.Detta är bara några exempel som visar att det be-hövs ökade anslag till forskning som rör kvinnorshälsa. Det är ett av de områden som centerkvinnornatagit upp i sin motion.Den förebyggande hälsovården måste ges högprioritet och stimuleras på olika sätt. Frågan omalkoholmissbruk och användning av droger ochtobak måste, inte minst ur förebyggande hälso-vårdsaspekt, få stor uppmärksamhet. Detta hörde viju också när det gällde läkeme-delsdebatten.Den tredje motionen visar på ett stort antal alter-nativa terapier som finns i . Många avdem är mycket seriösa och borde betraktas som sjuk-vård.Vi i står självklart bakom yrkande-na i dessa motioner, men vi begär inte något till-kännagivande, eftersom samtliga dessa frågor förnärvarande är föremål för utredningar av olika slag.Slutligen, fru talman, vill jag när det gäller frå-gan om det som i betänkandet benämns "destruktivarörelser", poängtera att det tillkännagivande somockså står bakom, handlar om att kart-lägga omfattningen av problemet. Det gäller att ur etthälso- och sjukvårdsperspektiv få kunskap om vilkenvård och behandling som bör erbjudas dem somdrabbas. Att närmare gå in på religions- och yttran-defrihetsfrågor ligger helt utanför socialutskottetskompetensområde.Därmed, fru talman, yrkar jag återigen bifall tillreservation 2. I övrigt yrkar jag bifall till hemställani betänkandet.Anf. 66 ()Fru talman! Merparten av de motioner som be-handlas i det nu aktuella betänkandet är över ett årgamla. De är dock fortfarande aktuella. Jag vill härlyfta fram några av de principiella ståndpunkter somvi i liberalerna värnar om.För det första vill vi ha en solidarisk finansieringav hälso- och sjukvården, och inte en försäkrings-lösning. Det är intressant att konstatera att ingen avde utländska experter som på uppdrag av HSU 2000granskat det svenska sjukvårdssystemet förordar enförsäkringslösning. I ett trängt ekonomiskt lägemåste det vara patientens behov som styr priorite-ringarna.Vi har sett som en ut-märkt utgångspunkt för diskussion kring frågan omvem som skall få vård först. Vi vill dock varna för i fortsättningen formulerar alltför stela priorite-ringsprinciper. Ingen patient är den andra lik. I frågaom utbildningen av läkare och övrig hälso- och sjuk-vårdspersonal är det viktigt att man just skapar kun-skap och förmåga att i de enskilda fallen avgöravems behov som går före en annans.Sedan vill vi ha en friare etableringsrätt än ma-joriteten. Den nuvarande ordningen begränsar, inteminst för kvinnor, möjligheterna både att byta ar-betsgivare och att starta eget. Vi tycker att HSU 2000borde få tilläggsdirektiv om att pröva hur regler ombättre konkurrens mellan offentliga och privatavårdgivare skall utformas.Vi lägger stor vikt vid bra informationssystem -inte minst för att vi vill möjliggöra för vårdgivarnaatt kontinuerligt följa vårdens resultat, resultaten avde egna medicinska åtgärderna. Jag har i tidigaredebatter tagit upp värdet av en sådan återföring avdata när det har gällt läkemedelsförskrivningen. Vihar nu en klar dokumentation som visar att dettaleder till självkritisk granskning och till en rationel-lare läkemedelsanvändning.Säker användning av modern medicinteknik ärett annat område vi vill lyfta fram. Vi anser att detbör lagstadgas om ett ökat skydd för patienterna.Sjukvårdshuvudmannen bör ta ansvar för att perso-nalen har tillräcklig och adekvat utbildning beträf-fande de medicinsk-tekniska produkterna och derasrisker. Sjukvårdshuvudmannen bör också se till atttillräcklig medicinsk-teknisk kompetens finns till-gänglig för att bedöma riskerna med, och behovet av,underhåll av utrustningen samt att personalen hartillräcklig utbildning för att handha utrustningen.Vi efterlyser också lokala handlingsprogram fören bättre folkhälsa. Det finns sådana på sina håll,men det är på intet sätt heltäckande. När det gällerbarnen är det särskilt viktigt att stoppa ökningen avde psyko-sociala problemen och av allergierna. Sär-skilt invandrarbarnens behov måste sättas i fokus.Forskning inom epidemiologi och hälsoekonomiär ett annat område som vi lyfter fram. Det har på-gått en debatt om mammografins värde. Mammo-grafin är ju den hälsoundersökning som vi har bästdokumentation om både när det gäller den medicins-ka nyttan och de ekonomiska konsekvenserna. Detbehövs mycket mer forskning av den typen för att vi ien resursknapp tid skall kunna göra en avvägningmellan argumenten för och emot olika behand-lingsalternativ.Ett särskilt område är sällsynta sjukdomar. Härefterlyser vi i liberalerna en kartläggning.Det handlar om en del av det glömda , ochSocialstyrelsens vårdkatalog är helt otillräcklig. Denbygger inte på en behovsanalys, utan på en inrappor-tering från landstingen om vad de har att erbjuda.Det finns dock en sjukdomsgrupp, vars omfatt-ning vi inte känner till, som socialutskottets majori-tet ställer upp för. Detta har redan berörts i de tvåtidigare inläggen. Det handlar om människor som påolika sätt har kommit i en sådan beroendeställningtill en rörelse eller en person att de helt förloratmakten över sin egen vilja. Vid försök att frigöra sighar de fått svåra psykiska problem, en del så svåra attde har gjort självmordsförsök. En del har t.o.m. be-gått fullbordade självmord.Detta är en del av det glömda som Folk-partiet strider för. Denna grupp har uppmärksam-mats av andra. Jag vill särskilt nämna Svensk psy-kiatrisk förening, som har konstaterat att Sverigeinte har behandlings- och rehabiliteringsresurser fördenna patientgrupp. Psykiatrikerna har förordat ettrikscentrum för utveckling, behandling och rehabili-tering. De har också förordat en kartläggning avförekomsten av dessa psykiska problem och utveck-ling av förebyggande insatser.Jag vill understryka att det är den kartläggningendet här handlar om. Det finns missuppfattningar utei samhället och i pressen om att det skulle vara frågaom en kartläggning av rörelser. Det vore främmandeför mig som folkpartist och liberal att föreslå någotsådant. Det är kartläggningen av hälsoproblemet jagi min motion har varit ute efter.Jag skall också i samband med denna motionnämna att förre diskrimineringsombudsmannenPeter , som också har intresserat sig för dettaproblem, har föreslagit en ändring i somskulle ge den enskilde ett skydd gentemot mak-tutövaren. Det handlar alltså inte om någon åtgärdmot våra grundläggande lagar; religionsfrihet, ytt-randefrihet, tryckfrihet osv.I morse i konstitutionsdebatten om de homosex-uella utvecklade väldigt väl vad dethandlar om när vi har de här friheterna. Det kanalltså finnas tillfällen då den enskilde måste ges ettskydd, en möjlighet, som den enskilde kan bruka omhan eller hon råkar illa ut. Det vore mig fjärran attgå in på de andra lagarna. Jag tycker att utskottetsskrivning här är utmärkt. I två omgångar strykerman just under att den grannlaga uppgiften att utredadetta hälsoproblem måste inbegripa att de härgrundläggande lagarna beaktas.Jag vill i detta sammanhang också nämna i utrett frågan. På national-församlingens bord ligger ett förslag där de grund-läggande fri- och rättigheterna här understryks. Manföreslår att en enhet inrättas som skall ha uppgiftenatt hjälpa människor som så behöver att återanpassasi samhället. Någon antisektlagstiftning tänker mansig inte i . Jag upprepar för tredje gången,för att vara riktigt tydlig, att inte heller jag kan tänkamig en sådan.Fru talman! Jag ser utskottets tillkännagivandetill regeringen med tillfredsställelse. Man har tagitdet här problemet på allvar. Men vi konstaterar ock-så att vi i utskottet saknar underlag för att självakunna ta ställning till de här svåra frågorna och tillvilka åtgärder som är lämpligast. Därför föreslår viatt regeringen på lämpligt sätt utreder frågan vidare.Att döma av alla brev och telefonsamtal som jagunder har fått förstår jag att detär långt fler än jag trott som fäster stora förhopp-ningar vid den utredning som regeringen nu får iuppdrag att genomföra.Fru talman! Jag har skrivit ett särskilt yttrandeom gentester i arbetslivet och i samband med för-säkringstagande. har vi fått den departe-mentspromemoria om gentester som vi i socialutskot-tet för länge sedan bett om och som vi också påmintom. Jag har läst promemorian litet ytligt, men medstor tillfredsställelse. Jag hoppas att det inte dröjerlänge förrän den omformuleras till en propositionoch kommer på bord, men då komplette-rad med andra medicinska tester t.ex. drogtester iarbetslivet.Slutligen, fru talman, liberalerna stårbakom reservationerna 3, 8 och 12. För tids vinnandeyrkar jag endast bifall till reservation 3. I övrigtyrkar jag bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 67 ()Fru talman! Detta betänkande innehåller80 motionsyrkanden. Närmare ett tjugotal av demstår vi för, så det är omöjligt för mig att argumenteraför alla de yrkandena - även om det skulle vara an-geläget. Jag tänker dock välja ut några yrkanden somjag vill plädera för.Först måste jag litet grand kommentera vad sominledningsvis sades här av och tog upp bristerna och svårigheterna idagens sjukvård. Jag kan instämma i att det är gans-ka uppenbart att det finns brister och att sjukvårdenlever under svårigheter. Men den lösning som Mode-raterna förespråkar kan vi inte ställa oss bakom.Deras lösning är mera en utopisk vision. Kortfattatuttryckt är det fråga mera om marknad och mindreom planhushållning.Vi är också bekymrade. Vi ser att sjukvårdensandel är på väg ner mot av BNP, vilket är en avde lägsta siffrorna i hela den utvecklade världen. Iflertalet andra länder ökar sjukvårdens andel avbruttonationalprodukten. Det är väl bara ochnågot annat land som går på tvärs här.Jag skall nämna ett exempel på marknadsutsattsjukvård. Standardexemplet är ju . Där är mannu uppe i av BNP. såg jag enintressant prognos från Svenska arbetsgivareföre-ningen. Man försökte sig på att tala om varifrån denya jobben skall komma. Då hänvisades just till enprognos från som pekar på att fram till år 2005räknar man med att den privata tjänstesektorn därkommer att öka väldigt starkt. Av den privata tjäns-tesektorn svarar sjukvården och hälsovården förnästan 50 %.Det visar på litet olika synsätt och på vilka möj-ligheter som egentligen skulle finnas för sjukvårdenom den marknadsutsattes. Jag tror att det skulle bliett uppsving också för sjukvården i det här landet omden marknadsutsattes, men jag tycker att det är onö-digt att gå den vägen. Svensk sjukvård är ju väldigtkostnadseffektiv och i hög grad demokratiskt funge-rande. I stället skall man göra vad som behövs, näm-ligen tillföra mera pengar. Det är där vi har en brist.Något annat är det inte fråga om. Det handlar alltsåom en fördelning mellan olika sektorer i samhället,och där har sjukvården enligt vår uppfattningför liten andel. Därför upprepar vi ihärdigt, bl.a. ibudgetdebatter, att kommuner och landsting måstetillföras mera pengar.Jag avser endast att tillstyrka ett av våra mångayrkanden här. Det gäller då reservation 4, mom. 1,om ekonomiska styrmedel.Vi säger att det kanske kunde vara litet högreavgifter på sådant som vi vet påverkar folkhälsan.Jag tänker då på t.ex. tobaken, alkoholen och trafi-ken. Vi har också ett par förslag om att man exem-pelvis kunde lägga en liten avgift ochkanske också på videovåldsfilmer och den typen avföreteelser.Utskottsmajoriteten tillbakavisar den tankegång-en och framhäver: "Principerna om en solidarisktfinansierad och rättvist fördelad hälso- och sjukvårdär enligt utskottet centrala inslag i den generellavälfärdspolitiken och måste hävdas även i ekono-miskt kärva tider. Alla måste kunna känna trygghetatt det finns en hälso- och sjukvård av god kvalitetoch att vid sjukdom vård och omsorg ges på likavillkor. "Självfallet instämmer vi i detta. Det är ju grund-bulten i hela svenska sjukvårdssystemet. Men vi kaninte acceptera att det står i motsättning till att avgif-ter tas ut på tobak, alkohol, trafik osv. - det gör vi juredan i dag. Vi kan inte anse att taket där är nått,utan det här är något som kan ses över. Kanske kanäven nya områden tillföras. I det fallet tror jag att vioch har likartad syn. Därför yrkar jagbifall i det avseendet.När jag ändå är inne på avgifter tänkte jag kom-mentera en annan typ av avgifter. Här är vi meraåterhållsamma. Vi har lagt förslag om låga avgifterinom sjukvården när det gäller läkemedel, läkarbe-sök osv. ; detta av principiella skäl. Om avgifternablir för höga finns ju risken att vi får en A- och B-sjukvård av den typ som man kan se på en del stäl-len. Risken finns då att folk avstår från att ta ut sinaläkemedel eller från att gå till en läkare, vilket kan fåtill följd att det blir större kostnader längre fram. Nufinns tecken på att den senaste s-c-uppgörelsen -höjningen av läkemedelsavgiften till ochbeträffande första läkemedlet och påföljande med60 kr - slår väldigt hårt. Det finns rapporter frånhusläkare och vårdcentraler som pekar på att manbörjar känna oro.Jag vet att ett förslag från HSU 2000 är ute påremiss. Detta har nämnts tidigare. Det här förslagetär något bättre. De värsta skavankerna i s-c-uppgörelsen har man rättat till i och med högkost-nadsskyddet om . Dessutom finns tanke-gången att ingen skall behöva betala mer än imånaden för sina läkemedel.Nackdelen är emellertid att man då tvingas införaett avbetalningssystem. Detta har framför allt äldrepersoner reagerat mycket kraftigt mot. Det är motderas moraliska principer att göra avbetalningsköp.Denna fråga är ute på remiss, och vi får inväntaremissinstansernas svar. Det är möjligt att vi kanhitta någon annan lösning. Men jag vill framhållajust den principiella sidan, att vi måste vara vak-samma i fråga om avgifterna och att vi inte får höjadem hur mycket som helst. I så fall får vi hellre infö-ra skattehöjningar eller höja andra avgifter för attfinansiera sjukvården.Vi har även tagit upp kvalitetssäkring. Det gårframåt på den fronten, inte minst efter Medanalyska-tastrofen som blev mycket uppmärksammad. Jagskall därför inte orda mer om det.Patienternas ställning har vi tagit upp i motioner.Den frågan är också föremål för behandling.HSU 2000 arbetar intensivt med folkhälsan nuoch väntas komma med ett förslag. Det är helt klartatt sjukvården kan spela en viktig roll för folkhälsan,framför allt som informationsförmedlare. Vi harockså sett att motivationen är stor ute bland läkareoch övrig sjukvårdspersonal när det gäller att arbetamed dessa frågor. Det finns därför stora möjligheteratt göra framsteg. Vad som krävs är tid, pengar ochresurser för att kunna arbeta med detta. Det krävsäven ett områdesansvar, vilket vi har motionerat omoch vilket är på väg att återinföras till viss del.En liten detalj i det förebyggande arbetet har varitaktuell, nämligen mammografin. Jag vill passa på attuttala att vi är bestämda motståndare till tanken påvad de håller på att göra i mitt hemlän. Jag skämsfaktiskt litet för att man nu håller på att ta bortmammografiundersökningarna i , ef-tersom jag var med och införde denna screening. Detär ju väl dokumenterat och bevisat att mammografi-undersökningar för kvinnor ger minskaddödlighet och att de är kostnadseffektiva och mycketvärdefulla.Avslutningsvis är jag också glad över att vi hållerpå att uppmärksamma problemet med arbetslösheten.Man börjar ta det på allvar i utredningsarbetet. Fleraseparata utredningar är på gång, och jag hoppas attvi skall komma fram till bättre kunskap på dettaområde och kanske även bättre förslag till åtgärder.Anf. 68 () replikFru talman! Efter många års talande om sjukvår-dens problem är det ändå ett framsteg att man ävenfrån vänsterhåll ser att det finns brister i det systemsom alltså har funnits så . Man borde då draslutsatsen att det måste hänga samman med systemetpå något sätt. Men det gör inte . Handrar enligt min mening alldeles fel slutsatser.Vi har lagt fram ett ytterst konkret förslag, ingenutopi. Enligt detta förslag sätts patienten i centrum.Det medför ett effektivt användande av alla de eko-nomiska medel som finns runt ohälsan för att nyttjadetta på ett maximalt sätt och på det för patientenmest ändamålsenliga sättet. Genom att patienten ståri centrum stärker man verkligen patientens ställning.Det är knappast någon lösning att föra över merskattepengar till ett monopolsystem som arbetar medsammanblandande roller. Det skall vara finansiär,producent och företräda patienten så att patientenegentligen inte ens får företräda sig själv. Dennasammanblandning gör att systemet blir ineffektivt.Vi vet att vi kan stoppa in skattepengar där hurmånga gånger som helst. Då löser man problemen påytan under ett eller innan det är dags för nästaskattehöjning. Därför är detta ingen verklig lösning.Det förslag som för fram om att detbara är att skjuta till pengar i det system som vi harvisar att han inte har sett vilken skadeverkan somsystemet har och hur illa det fungerar. Det finns skälatt se på ett annat finansieringssystem och ett annatsätt att producera sjukvården.Anf. 69 () replikFru talman! Vi har skilda åsikter i detta sam-manhang. Därför skall vi kanske inte uppehålla ossså mycket vid detta. Men visst kan man slå sönder ettsystem om man drar undan pengar. när vi när-mar oss av BNP, vilket är lägre än många jäm-förbara länder, är det klart att vi märker konsekven-serna av det. I är man uppe i av BNP. Därfår marknaden avgöra vad sjukvården får kosta. Hurär egentligen det systemet jämfört med vårt? Det harockså brister. Det är inte perfekt. Det kanske t.o.m.har större brister än vårt. Men framför allt är detmycket odemokratiskt och ojämlikt. Vi måste görasådana jämförelser.Anf. 70 () replikFru talman! Jag kan hålla med en sak som jag tycker är mycket viktig, nämligenatt alla system har brister. Om det fanns ett sjuk-vårdssystem som löste alla dessa problem så skullealla rusa till det. Men det är inte så, utan alla systemsom vi kan se runt omkring oss har brister. Men vihar ett system med alldeles uppenbara brister. Dåborde vi titta på det systemet och prova något annatsom innebär att vi försöker ta bort dessa brister föratt effektivisera systemet. Det hjälper inte att säga attandra system som andra har försökt med också harbrister. Vi måste säga att vi har problem med sys-tembrister och att vi skall göra något annat. Vihar ett konkret förslag som rimligen borde kunnaleda till en bättre och effektivare sjukvård. Sedan ärdet möjligt att sjukvården kommer att behöva merpengar i vilket fall som helst. I fråga om detta sägerjag inte emot . Det kan mycket väl bliså med tanke på befolkningsutveckling och vad somhänder i samhället. Men alla pengar skall användaseffektivt. Det sker inte i dagens system.Anf. 71 () replikFru talman! slår in öppna dörrar ge-nom att säga att det finns brister i alla system. Vadjag menar är att vårt system har vuxit fram , under .