prot · GK0944 · 1996-12-12 00:00:00 — Det arbetsmarknadsministern nu sägerär en kraftig dementi av de påhopp som vi har fått närdet gäller möjligheten att över huvud taget uppnånågonting i EU-sammanhanget på det här området.Anf. 156 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag är kanske inte den rätta att sägadet jag nu skall säga, men jag tänker göra det i allafall. I den här delen har varit mycket fram-gångsrikt i sin påverkan.Sysselsättningen inom kommunsektornAnf. 157 ():Fru talman! Jag har ett par frågor till inrikesminis-ter första frågan är: När tror inrikesministern attkommunsektorn kommer att sluta minska antaletsysselsatta? Vilket år tror ministern att det händer?Den andra frågan är: När kommer kommunsektornatt få de pengar som ministern har talat om? Blir detunder 1997, eller skall man vänta till ?Anf. 158 Inrikesminister ():Fru talman! Regeringen tillförde tillsammans medCenterpartiet kommunsektorn ihöstas. Det finns en riksdagsskrivelse på det. Detkommer att underlätta kommunernas budgetbehand-ling . Hälso- och sjukvårdsutredningen harkommit med sitt betänkande där man talar om behovinom äldreomsorg och sjukvård. Vi vet att detta ärresurskrävande saker.Vi har från regeringens sida sagt att vi nu berederfrågan huruvida vi behöver tillföra ytterligare resurserför 1998/99. Vår bedömning är att det behövs. Vilkenteknik vi skall använda, storleken på dessa tillfördaresurser håller vi på att bereda.Personalsituationen inom kommun- och lands-tingssektorn är sådan att antalet sysselsättningstillfäl-len förvisso minskat, men antalet människor somblivit uppsagda är litet. Man har klarat detta på ettnaturligt sätt. Då är den statliga sektorn betydligt merkraftfull i det sammanhanget.När vi tittar framåt är vår bedömning att man intekan klara eventuella neddragningar med naturlig av-gång, utan då blir det tal om neddragningar. Det ärdärför som vi nu anser att kommun- och landstings-sektorn är så viktig, inte bara ur kvalitetssynpunktutan också genom att den spelar en aktiv roll för atthalvera arbetslösheten.Min bedömning är att det icke kommer att varanågra större personalminskningar framöver.Anf. 159 ():Fru talman! Om statsrådet får decemberlönen inovember, tycker statsrådet att han fått mer pengarunder det året?När får kommunerna mer pengar - 1997 eller ?Inga fler personalminskningar i kommunsektorn,säger statsrådet. Det är oerhört positivt. Jag är oerhörtglad. Då måste nog pengarna fram redan under 1997.Anf. 160 Inrikesminister ():Fru talman! Av de 3 miljarder som jag hänvisadetill finns 2,6 miljarder upptagna i skatteunderlaget. De400 miljoner som vi tillför går till de kommuner somhar flyktingbekymmer. Om vi håller oss till de 2,6miljarderna kan jag säga att både finansministern ochinrikesministern har garanterat att kommunerna vidden skatteförändring som görs och den uppbörd somskall göras får behålla dessa pengar i förhål-lande till skatteprognosen.Jag sade att min bedömning är att antalet anställdaicke kommer att minska i någon omfattande gradframöver, om vi också är beredda att tillföra resursertill kommun- och landstingssektorn. Jag sade ocksåatt den frågan håller vi på att bereda i regeringskans-liet. Därför kan jag inte svara på vilken teknik vikommer att använda och när förslaget kommer attläggas fram.Anf. 161 ():Fru talman! Så här när riksda-gen har sin sista frågestund är det angeläget att denhär frågan diskuteras och tas på stort allvar. Det finnsi vårt land, när vi kanske prioriterarannat, människor för vilka det här är den allra vikti-gaste frågan.Jag vill också påminna om att de pengar som nuhar betalats ut bara är ett förskott. Jag vill fråga när deriktiga pengarna kommer fram. Även om vi har ensvår ekonomisk situation i vårt land, har vi pengar.Utmaningen är hur vi använder dessa pengar.Jörgen trodde vidare inte att det skullebli några uppsägningar. Det är ju planerat att det skallbli mellan 30 000 och 40 000 uppsägningar under denärmaste tre åren. Om man inte vill att det skall bli så,måste man snabbt tala om vad som skall göras i stäl-let.Anf. 162 Inrikesminister ():Fru talman! För tredje gången säger jag nu att vihar räknat upp skatteunderlaget. Med den skatteav-räkning som sker 1999 har vi nu garanterat att om deprognoser som regeringen förutskickat inte slår in, ärvi beredda att stå för mellanskillnaden för kommuneroch landsting. Alltså är det inte fråga om något för-skott utan om reella pengar, som kommunerna kananvända i sin budget.Det är också värt att notera att när vi nu har klaraten av de största statsfinansiella saneringarna, som hargivit ekonomisk styrka, kommer naturligtviskraven på olika åtgärder att växa. Men vi har ocksåsagt att det i det läget är oerhört viktigt att vi hållerfast vid det som vi har uppnått. Är det någonting somskall prioriteras, är det verksamheter framför bidrag,och det är kommun- och landstingssektorn som stårför den stora delen av verksamheten. Detta är social-demokratisk politik, och på denna punkt är vi myckettydliga.Anf. 163 ():Fru talman! Om det bara vore orden som skullegälla, skulle jag vara glad över det som har sagt, men människorna måste också få seatt det sker något. sade att haninte trodde att man klarade sig med de här pengarna,men vad är det för signaler som behöver? Det hjälper intemed tidningsrubriker och med människor som ringeroch hör av sig på annat sätt. Det räcker uppenbarligeninte heller med HSU 2000, som har uttalat att detbehövs 15 miljarder i friska pengar fram till år 2000för att garantera god vård och omsorg.Jag måste få ett klarare besked om att regeringenverkligen vill prioritera vård och omsorg under denkommande tiden.Anf. 164 Inrikesminister ():Fru talman! Vi har varit mycket tydliga på den härpunkten. Vi har också visat i handling tillsammansmed att vi har tillfört kommunsektornresurser. Det samarbetsparti som kd har valt att sam-arbeta med, , vill dra bort 8 miljarderfrån samma sektor. Hur kan ni samarbeta med ettparti som vill dra bort 8 miljarder från kommun- ochlandstingssektorn som ni här kritiserar osssom tillför sektorn 3 miljarder?Anf. 165 ():Fru talman! Vi har ettantal gånger här i kammaren hört argumentet att vi pånågot sätt skall ta ansvar för politik. Vikristdemokrater kämpar för vår politik. Regeringenoch alla väljare skall veta att vi kristdemokraterkommer att arbeta för våra huvudfrågor, och för ossär vård och omsorg ett av de allra högst prioriteradeområdena.Anf. 166 Inrikesminister ():Fru talman! Jag förstår att detta är besvärande förkd, men faktum är att ni vill regera tillsammans medmoderaterna. Då får ni väl acceptera att det är denstörre av er som bestämmer, och denne har sagt vill dra bort 8 miljarder från kommun- ochlandstingssektorn. Hur rimmar det med den omsorgsom ni har om samma sektor? Det är besvärande förer, och jag förstår att ni har svårt att assimilera det.Kvinnor i försvaretAnf. 167 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nistern. Försvarsministern har ofta påpekat hur viktigtdet är att det kommer in fler kvinnor i försvaretsmansdominerade verksamhet. Under den senaste tidenhar vi hört talas om att det verkar som om de härkvinnorna, fastän de är få, inte blir så väl behandlade.Jag vet också att försvarsministern har engagerat sig idebatten.Jag vill fråga vad man kan göra för att komma tillrätta med det här.Anf. 168 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en mycket viktig fråga somKarin Wegestål ställer. I den försvarspolitiska pro-position som vi skall behandla här i kamma-ren lyfter vi särskilt fram kvinnan i försvaret. Rege-ringen föreslår en rad insatser för att få fler kvinnortill försvaret men också för att få dem som har valtförsvarsarbete som ett framtidsyrke att stanna kvar iförsvaret. Jag hoppas att kommeratt ställa sig bakom de här riktlinjerna.Vilka riktlinjer är det då fråga om? Jo, vi vill ut-veckla det projekt om den kreativa olikheten somFörsvarsmakten på ett framgångsrikt sätt bedriver. Vivill ge pengar och administrativt stöd till de nätverkför kvinnliga officerare som finns. För att öka antaletkvinnliga officerare måste basen breddas, dvs. flerflickor måste frivilligt mönstra in i försvaret. Jag villatt det skall sättas in speciella pengar för att förbättrainformationen. Jag tror att skolorna, tidningarna ochetermedierna härvidlag är mycket betydelsefulla.Det är också väldigt viktigt att vi alla när vi träffargymnasieelever - jag missar aldrig det - pekar påförsvarsyrket som en framtidsverksamhet med förde-lar och att kvinnorna är välkomna både att mönstraoch att bli officerare.Det som jag här har nämnt exempel på kommerjag att följa upp i det regleringbrev som regeringenskall ge Försvarsmakten månad. Jagavser också att avdela en särskild tjänsteman på För-svarsdepartementet för att i fortsättningen uteslutandeägna sig åt dessa frågor. Både regeringsledamöter ochriksdagsledamöter kan delta i opinionsarbetet för attstärka kvinnornas roll i försvaret och för att få kvin-nor att satsa på försvaret.Anf. 169 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag har ock-så en följdfråga.Detta är ju ett speciellt område, som det säkerligeninte är så lätt att komma in på för de unga flickorna.På gymnasienivå har man kommit fram till att det ärbra att ha speciella flickgrupper på de tekniska områ-dena, där flickorna i lugn och ro kan sätta sig in i deaktuella områdena utan att blandas med pojkar, somhar ett helt annat ingångsläge. Jag skulle vilja veta omdet i samband med planeringen för detta på någonnivå finns tankar om att ha särskilda utbildningsgrup-per för de unga flickor som kommer in som värnplik-tiga. Då kan de innan de bestämmer sig för enplikttjänstgöring och utbildning tillsammans med deandra få möjlighet att rota sig i miljön.Anf. 170 Försvarsminister ():Fru talman! Jag lovar att ta fasta på det uppslagsom har fört fram och att ta med migdet till Försvarsdepartementet för att se på vilket sättvi kan aktualisera de här idéerna.Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi drarnytta av de erfarenheter som kvinnliga officerare ochaspiranter har av sitt arbete i försvaret. Jag in-bjuder samtliga ledamöter att vid sinaresor ut till förbanden verkligen ta upp samtal med dekvinnliga officerarna för att lyssna på deras erfarenhe-ter. Tillsammans kan vi bryta litet av det dödläge somjag tycker finns i rekryteringen av kvinnor tillförsvaret. Försvaret skall bestå av både män ochkvinnor, och kvinnor har rätt att ha en yrkesframtidinte bara i flygvapnet och i marinen utan också i ar-mén.Vapenförsäljning till ChileAnf. 171 ():Fru talman! har på nytt öppnats för svenskexport av krigsmateriel. vill sälja ubåtar,vill exportera JAS och får kontrakt påolika vapen till armén. Det har framkommit attFörsvarsmakten har bekräftat försäljning av ettsvenskt fartyg, , till . Fartyget skallleveras och är beväpnat med kanoner frånBofors.Jag vill vända mig till statsrådet ochfråga om det verkligen är rimligt att öppna förvapenexport. är ett land där fortfaran-de är arméchef inom krigsmakten och har ett mycketstort inflytande.Jag är också mycket nyfiken på vad statsrådet haratt säga till de ungefär 200 exilchilenare som harprotesterat mot planerna på svensk vapenexport tillChile.Anf. 172 Statsrådet ():Herr talman! De exilchilenare som skrev en artikeli en dagstidning menar att vi inte skallsälja till därför att landet inte behöver denna typav utrustning, och att man borde använda sina pengarbättre i . I råder numera demokrati, och detär upp till folk att bestämma hur de vill använ-da sina skattemedel. Vi i kan ha synpunkterpå och åsikter om det, men det är inte vår sak att fattabeslut om det. Jag tycker att vi skall välkomna attChile nu har fått en demokratisk beslutsprocess, ochrespektera de resultat den processen leder till.Vad i övrigt gäller de olika försäljningar, denmarknadsföring och annat som tarupp har de passerat den prövning som görs i myndig-heten, och kanske i något fall tidigare i regeringen. Dåhar bedömningen gjorts att nu i de avseendensom gäller just de aktuella vapnen - jag kan inte be-kräfta dem i detalj - uppfyller de krav som svensklagstiftning ställer vad gäller mänskliga rättigheteroch risk för krig och inbördeskrig.Anf. 173 ():Fru talman! Förmodligen har folk inte såmycket att säga till om. Jag håller inte riktigt med omstatsrådets beskrivning av som den demokratihan vill framställa det som.USA har ett förbud mot export av högteknologiskavapensystem till . ambassadör i harnyligen sagt att man vill behålla vapenembargot efter-som den civila regeringen inte kontrollerar krigsmak-ten. Ett exempel på det är att presidenten inte har rättatt omplacera militära ledare. Ett annat exempel är attPinochet införde en konstitution som garanterarkrigsmakten av inkomsten från omfattan-de kopparexport.Jag tycker att regeringen givetvis har ett övergri-pande ansvar för vapenexporten. Min fråga blir därföråterigen om statsrådet anser det rimligt att öppnaChile för vapenexport.Anf. 174 Statsrådet ():Fru talman! Innebörden i mitt svar är att jag tyckeratt i de konkreta fall som har varit uppe ochdär tillstånd har givits, t.ex. JAS, har detta varit rim-ligt.I frågan huruvida är en demokrati eller inteär min uppfattning att uppfyller goda krav pådemokrati. Där finns begränsningar i demokratinsräckvidd, om man uttrycker det så, och sitterkvar som arméchef. Men försvarsministern är en civilpolitiker liksom de ledande befattningshavarna, stats-sekreterarna för de olika vapenslagen och andra.Vad gäller armén är jag inte medveten om att detpågår någon försäljning av svenska vapen.Utbetalning av barnbidragetAnf. 175 ():Fru talman! till en helt annan fråga, som detbrukar heta. Den är riktad till statsrådet mars i år flyttades utbetalningarna av barnbidra-gen från den 20 till den 27. På det tjänade staten 50miljoner kronor, men det innebar också att redanväldigt hårt pressade barnfamiljer nu pressas i onö-dan, som jag ser det, i slutet av varenda månad.Jag har sett i tidningarna - och jag hoppas att detockså har blivit så - att regeringen har beslutat betalaut barnbidraget den 20 just den här månaden för attbarnfamiljerna skall ha råd att köpa mat och en deljulklappar.Men vore det inte lika bra att lyssna på barnfamil-jerna och återinföra den gamla utbetalningsdagen, den20? har ju redan besparingen naggats i kanten ioch med att utbetalningsdagen flyttats under en må-nad.Anf. 176 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt - regeringen har beslutatatt skall man i all framtid få barn-bidraget till jul. Jag tror att det är en viktig förändring.När vi i regeringen har försökt hitta möjliga be-sparingar i den svåra situation som är väl medveten om att statens finanser befunnitsig i har vi naturligtvis också försökt hitta sådanabesparingar som inte skall vara allt för smärtsamma.Ändrat utbetalningsdatum har varit en sådan bespa-ring.Det gäller ju också pensionerna, där regeringenhar senarelagt utbetalningen för att den vägen heltenkelt spara pengar på ett något mer skonsamt sätt änatt dra ned nivåerna på bidragen.Anf. 177 ():Fru talman! Det är ju precis tvärtom! Det är justden här besparingen som barnfamiljerna har reageratmest emot. Den gör det nämligen så extra jobbigt islutet av . De har stått ut med sänktabarnbidrag, sänkt flerbarnstillägg, sänkt föräldraför-säkring och en massa andra saker. Därför tycker deinte att de ovanpå detta skall behöva kämpa med attinte ha några pengar alls att röra sig med mellan den20 och den 27 i slutet på varje månad.Jag tycker att detta visar att regeringen inte vet hurdet ser ut hos barnfamiljerna. De sparar och de harvarit med på många besparingar, men det här är enonödig besparing. Jag tycker att regeringen bordekunna erkänna det och dra tillbaka beslutet.Anf. 178 Statsrådet ():Fru talman! Det är lika många dagar i varje må-nad. Första gången, när det handlade om en veckasförändring av utbetalningsdagen för barnbidraget,känns detta naturligtvis. Men sedan ser det ju så attsäga likadant ut varje månad.Förändringen i utbetalningarna av pensionerna harskett mer successivt, eftersom den i slutändan handla-de om fler dagar.Jag vill nog påstå att regeringen väl känner till hurdet ser ut hos många barnfamiljer. Därför var detockså viktigt att förändringen i utbetalningen kundegöras just till jul.Frågestunden var härmed avslutad.5 § (forts. från 3 §) Arbetsmarknad och arbets-liv samt ekonomisk trygghet vid arbetslöshet (forts.AU1 och AU7)Anf. 179 HANS () replik:Herr talman! Jag har begärt replik på därför att jag tyckte att det kanske hade varitmöjligt att nämna det särskilda yttrande som ligger påbordet. I det prövas ganska seriöst frågan om denmotion som står bakom.Det borde nämligen kunna göras mycket mer avatt ha kvinnor i viktiga, riktiga jobb inom offentligsektor än att ha dem utanför, i arbetslöshetskön. Detgäller inte bara kvinnor, . Det blirnästan löjligt om idén blir att det är s-kvinnorna somför den här politiken. , Bo Roths-tein och har pratat om detta. Och HansAndersson har inte bara pratat, utan också röstat fören sådan här politik.Jag kan inte bara säga till att honskall yrka bifall till motionen, därför att det kan honinte göra. Hon har nämligen redan, när hon ställer sigbakom sitt partis budgetalternativ, tagit ställning tillhur utgiftsramarna ser ut och att kommunerna inteskall ha mer pengar. Det är just det som är mitt pro-blem. Jag lärde mig just av utskottsordförande att populism var farligt. Det ligger ett popu-listiskt element i att bedriva en alldeles egen politiksom man inte följer upp med sina yrkanden och sittröstande.Men om man tar del av det yttrande jag har lämnatser man att vi delar mycket av perspektivet. Låt ossgemensamt följa upp det i praktiskt politik. Vi röstarpå den politiken. Så välkommen, , igänget!Anf. 180 () re-plik:Herr talman! Jag vill naturligtvis tacka Hans An-dersson för hans stöd för motionen, som kom femöver tolv som ett utdelat rättelseblad. Det som skiljerHans Andersson och oss motionärer åt är att det är visom har lagt fram motionen. Det är vi som har drivitdenna fråga väldigt . Det som också skiljerVänsterpartiet från oss är att vi säger att det inte skallkosta mer pengar. Vi menar att det skall ske en om-fördelning. Det är det som motionen handlar om. Dettrodde jag att hade läst. Vi säger justatt vi vill kunna använda a-kassa, utbildningspengar,AMS-pengar och andra pengar för att det är bättre attlåta kvinnorna arbeta än gå på bidrag. Det är det somskiljer våra förslag åt.Sedan tror jag att vi har samma ambitioner ochtycker att det är viktigt att låta kvinnorna gå tillbakatill den offentliga sektorn, men det är ändå viss skill-nad mellan våra sätt att se på saken. Jag är naturligtvistacksam över att det är många i som stårbakom våra krav.Anf. 181 HANS () replik:Herr talman! Jag är litet mindre tacksam över attInger och hennes gäng inte står bakom dekrav som faktiskt är riktiga krav och som har varitföremål för omröstning i . Vi föreslår ettstörre utrymme för kommunerna, så att kvinnorna kanha ordinarie jobb. Vi föreslår också medel till arbets-marknadspolitiken, riktade till kvinnor, så att man kanupprätthålla LAN-avtalen med hjälp av kompetensut-veckling.Det särskilda yttrandet råkade komma fem övertolv av tekniska fallissemangsskäl. Klockan är natur-ligtvis inte alls fem över tolv i förhållande till utskott-sarbetet. Frågan har diskuterats av oss. Det finns en finansi-ering.Problemet med förslag är attdet är tekniskt omöjligt. Man kan inte blanda ihopindividuella försörjningssystem som a-kassa, som harsärskilda regler, med socialbidrag, som är kommunalapengar, och arbetsmarknadspolitik, som är statligapengar. Men idén tycker vi är bra. Låt oss ta vara påvåra gemensamma idéer! Vi delar dem med om ickekvinnorna så dock männen - ,och . Låt oss vara gladaöver detta och inte bedriva något udda partipopulis-tiskt spel. Man kan inte ha två politikversioner i sam-ma kammare, åtminstone inte om man har riktigakritiker och pålästa medkamrater här i riksdagen.Anf. 182 () re-plik:Herr talman! Problemet är ju att Hans An-dersson och de andra som sitter i utskottet inte harbegärt remittering eller att finansutskottet skall stude-ra motionen. Hade ni gjort det hade denna debatt varithelt annorlunda. Då hade vi haft det underlag som allaefterfrågar för att kunna ta ställning till frågan om a-kassan.I dag är av a-kassan statsbidrag, så varförskulle vi inte kunna fundera på detta förslag? Vi vetatt det flesta svenskar tycker att det är bättre attgå i jobb än att leva på bidrag. Det finns en nyans-skillnad.Jag vill veta om inte tyckte att detvar konstigt att man i arbetsmarknadsutskottet inteinsåg att motionen behandlades av fel utskott. Detborde ha remitterats. Då hade vi haft chansen här . Det är därför vi menar att vi kommer att kommatillbaka i denna fråga. Det finns ingen chans för riks-dagen att ta ställning . Det är trist.Har man dålig ekonomi går man inte in i en affäroch säger att man skall ha en soffa, men att man intebryr sig om vad den kostar eller om den passar hem-ma. Verkligheten ser inte sådan ut. Det är därför vi ärtvungna att hantera frågan som vi har gjort. Jag be-klagar det.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! och jag tycker också attmotionen är bra. Vi har i vår budget föreslagit att manskall överföra 15 miljarder totalt till kommunerna.Det skall komma kvinnorna i offentlig sektor till del,så att de kan få riktiga jobb och inte behöver sluta ochsedan börja igen under andra omständigheter i sammayrke. Vi beräknar också att vi genom den arbetstids-förkortning och den allmänna skatteväxling vi harföreslagit skall kunna hjälpa kvinnorna i offentligsektor.Jag stöder motionen. Jag har inte riktigt sammainvändningar som . Jag vill ge mittstöd till och hoppas att vi kan kom-ma tillbaka till frågan.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Som säkert haruppmärksammat har vi också en annan motion somheter A814, som just behandlar arbetstidsförkortning-en. Den är inte med i detta betänkande utan kommernär vi behandlar arbetstidsfrågan som helhet. Det ärväl känt vad vi tycker.Jag skulle vilja ställa samma fråga till som jag ställde till . VarBarbro med och föreslog utskottet att den-na motion skulle remitteras till finansutskottet, så attvi kunde få det underlag vi behöver ? Frågan äromöjlig att besvara om vi inte får med den ekonomis-ka aspekten.Det som skiljer och oss åt är att viinte säger att det behövs mer pengar. Vi skall omför-dela pengarna och riva murarna. Det är det som skil-jer och oss åt.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Vi har redan detta förslag inlagt ivårt budgetförslag, i och med att vi för över merpengar. Vårt förslag om arbetstidsförkortning är ocksåmed i betänkandet. Där har vi pengar. Förslaget liggerdär redan.Något svar på frågan om remittering till finansut-skottet kan jag inte ge. Jag har för litet erfarenhet avriksdagsarbete för att kunna veta det.Anf. 186 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tycker att den argumentering somInger framför är oerhört viktig. Utåt blandallmänheten och opinionen är frågan om de 100 000jobben i offentlig sektor något av en symbolfråga närdet gäller kvinnors rätt till arbete på de villor sommännen alltid har haft.Jag vill också påminna om den attitydförändring -den har vi diskuterat tidigare - som har skett under90-talet gentemot den offentliga sektorn. Den är na-turligtvis oerhört glädjande för alla oss som vill ha enstark offentlig sektor. Det är klart att den attitydför-ändringen också kommer att speglas ipolitiken.Många pratar om omfördelning. Det låter oerhörtenkelt, men det rymmer också en hel del ideologiskafallgropar att flytta pengar från a-kassan och in i denoffentliga sektorn. Det är därför det inte är så enkeltatt bara ta pengarna och låta personen arbeta. Detfinns lönepolitiska och andra aspekter på det.I Kalmarmodellen har vi gjort detta i form av enförsöksverksamhet med en påplussning. Det skall varamer betalt än i a-kassan. Den modellen håller nu påatt utvärderas av högskola.Låt mig också säga några andra saker. Det finnsbrytprojekt om ligger på AMS - 30 miljoner för nästaår - för att bryta den könsuppdelade arbetsmarkna-den.