prot · GJ09108 · 1996-06-10 00:00:00 — Vad som är viktigt är att mark skyddas avnaturvårdshänsyn. Exploateringen kan inte få fortgåsom hittills.Apropå skog vill jag också nämna . Hur har vi här ikammaren tagit upp ämnet rotsnurr, dvs. skogsplan-tering där rötterna snurrar runt runt, eftersom deträngts ned i plant pots vid planteringen. Det får tillföljd att rötterna inte breder ut sig eller växer på dju-pet. En sådan plantering fungerar som ett plockepinn.Senast nu såg vi ett reportage om hur tallarvuxit på detta sätt. Jag undrar: När staten nu har fåttbemyndigande att avveckla Svenska Skogsplantor AB- kommer man då att avhända sig allt ansvar för dethär, även historiskt? Hur får de som lurats att användaden här planteringsmetoden ersättning för sina ska-dor?Fru talman! säger att i den mån tek-niska monopol är privatägda bör staten meddela kon-cession och utöva kontroll av den erbjudna tjänstenspris och kvalitet. Vi har varit skeptiska till privatise-ringen av Studsvik. Hur garanteras insynen? Hurundviker man kommersialisering, där kärnavfall är enav komponenterna? Redan har man utnyttjat § 5 ikärntekniklagen, som tillåter import av kärnavfall avsynnerliga skäl. Vi menar att detta hotar att urholkalagen och att kommersiella intressen kan komma attgå före miljö och säkerhet. Hur kan staten garanteraatt så inte sker?Jag vill än en gång erinra om att vi motsatt oss ut-försäljning av Nordbanken. Vi hänvisar till det sär-skilda yttrandet.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 3.Anf. 64 ()Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande nr 26, av statens företagsägande, och därmedavslag på samtliga reservationer.Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnariktlinjerna för förvaltning av statens företagsägandevad gäller kommersiella företag.Utskottet tillstyrker också förslaget om ett be-myndigande för regeringen att en minskning av sta-tens ägande skall kunna ske för de företag som angi-vits i betänkandet men med de restriktioner som an-givits både i betänkandet och i propositionen. Dettabemyndigande ersätter det som lämnade1991 på förslag av den dåvarande borgerliga rege-ringen. Det är, som vi ser det, av största vikt att statenkan agera effektivt i sin roll som ägare av företag.Innan jag går in ytterligare på förslaget vill jag re-kapitulera något av historien kring det statliga före-tagsägandet.Riksdagen beslutade , på förslag avden dåvarande socialdemokratiska regeringen, attinrätta ett särskilt förvaltningsbolag - förvaltningsbo-laget Fortia - med uppgift att förvalta aktier, värde-papper och annan lös egendom i vissa statliga företag.Den borgerliga regeringen föreslog sedan ien proposition att Fortia skulle avskaffas och att re-geringen skulle få ett bemyndigande att privatisera ettstort antal statliga företag. Det beslutet fattade riksda-gen . Motivet för den borgerligaregeringen var bl.a. att all erfarenhet visade att ettprivat, decentraliserat företagsägande utgör den bästagrunden för ett ökat välstånd.Vi socialdemokrater hävdade då att staten ävenfortsättningsvis måste ha ett stort inflytande som äga-re av företag såväl inom basindustrierna som inomandra branscher. Våra naturtillgångar skulle behållasunder statlig kontroll. Vi motsatte oss inte försäljningav statliga företag men menade att förändringar avstatligt ägande inte skulle ske mekaniskt och pro-grammerat utan måste prövas från fall till fall och ivederbörlig ordning underställas för beslut.- Så var det 1991.I budgetpropositionen 1995 föreslog regeringenatt den skulle få öka eller minska ägandet av statligaföretag utan att gå till . Efter det att en heldel synpunkter hade framförts på detta förslag upp-sköts behandlingen i näringsutskottet, och riksdagenbeslutade också med hänvisning till detta att regering-en skulle bereda frågan ytterligare och återkomma,och det är detta som har skett genom propositio-nen.Regeringen har här klargjort att de ideologisktmotiverade utförsäljningar av statliga företag somgenomdrevs av den borgerliga regeringen skall upp-höra. Staten skall vara aktiv i sin ägarroll och främjautvecklingen av företag med statligt ägande.Ägarstrukturen i näringslivet har genomgått storaförändringar , inom bådestatligt och privat näringsliv.Grunden för statens företagssektor lades fast långttidigare - i samband med att uppbyggnaden av denmoderna infrastrukturen inleddes. tillkomredan på 1600-talet, Järnvägs- och Televerken på1800-talet, och bildades i början av1900-talet.I början av 1900-talet utökades den statliga före-tagssektorn. Affärsverken expanderade och skapadeolika bolag i anslutning till sin verksamhet. hade en bankkris som ledde till överta-gande av några banker. förstatliga-des några av företagen av beredskapsskäl.Med detta vill jag säga att varje årtionde har haftsina förändringar i företagsägandet. varägandet inne i en defensiv struktur. När holdingbola-get bildades var det efter ut-ländsk förebild.Kraven på lönsamhet samt ägarrollens centralabetydelse för framgångsrika företag underströks kraf-tigt i samband med att de konkurrensutsatta industri-företagen fördes över till ett av staten helägt förvalt-ningsbolag.1990-talet inleddes med att ombilda affärsverk tillhelägda statliga bolag, bl.a. . Det har integått att leda i bevis att privatiseringsprogrammet, somden moderatledda regeringen påbörjade med ideolo-giska förtecken, skapade mer sysselsättning. Tvärtom!Genom att man delade ut statens pengar skapade mandet största budgetunderskott som omvärlden har skå-dat. Det vore intressant att höra om visa på att några sysselsättningstillfällen skapadesunder den perioden.Riktlinjerna för förvaltningen av de statliga före-tagen avgränsas till att gälla enbart kommersiellaföretag. Minskningen av statens ägande skall skegenom bemyndiganden i särskilt angivna företag, bl.a.Assi Domän AB, , och Phar-macia & . Vidare har utskottet på förslag avkulturutskottet gjort ett avsteg från regeringens för-slag, nämligen att Svensk Rundradio ABinte skall omfattas av bemyndigandet.För övriga kommersiella företag gäller att rege-ringen först skall inhämta godkännandeinnan beslut fattas om minskning av statens ägandeeller lämnande av kapitaltillskott. Regeringen kanheller inte utan godkännande förvärvaaktier i bolag i vilka staten inte äger aktier eller beslu-ta om bildande av ett nytt förvaltningsbolag för statli-ga företag.Beträffande de motioner som behandlar hantering-en av olika enskilda statliga företag vill jag, precissom och , särskilt kom-mentera . När be-slutade att ombilda till aktiebolag fast-ställdes, vilket har sagts tidigare, riktlinjer för hurförsäljning av mark till enskilda skulle kunna genom-föras. Det betonades att denna försäljning av mark tillenskilda är viktig och har som syfte att stärka detenskilda skogs- och jordbruket. Skogsmarksförsälj-ningen är i det närmaste slutförd. En av de bärandeidéerna bakom skapandet av ett fjärde skogsblock iSverige var att djupare integrera råvaruproduktionenoch industriproduktionen.Assi Domän är ett börsnoterat företag där statenäger av aktierna. Staten kan därför inteensam fatta beslut i företaget. koncentre-rar nu sitt markinnehav till de delar av vårt land därbolaget bedriver industriell produktion, dvs. norraNorrland, Bergslagen och . Regeringen harför avsikt att ta upp en diskussion med företagets principer för markförsäljning.Vi vill från socialdemokratisk sida säga att vi serdet statliga ägandet från en mera pragmatisk utgångs-punkt. Privatiseringar kan visst vara motiverade avolika skäl, men det kan också statligt ägande vara. Ettstatligt ägande kan bidra till mångfald, konkurrensoch industriell förnyelse eller vara motiverat av andraskäl. Vi anser som huvudprincip att statens roll närdet gäller ägande måste analyseras och bedömas frånfall till fall. Samhällsintressen i t.ex. SBL Vaccin ABär inte lika viktiga och inte desamma som ägarintres-sen i eller i Vattenfall.Anf. 65 () replikFru talman! Skrivelsen i betänkandet om att detstatliga företagandet motiveras med att det skall varaen motvikt mot det privata näringslivet kommenteradeinte alls i sitt inlägg. Jag hoppas attBirgitta vill göra det i sin replik.Vi tycker att all konkurrensutsatt verksamhet skallbedrivas i privat regi därför att det är bra för företa-gen, för skattebetalarna och för . Det här ärorsaken till att det går en privatiseringsvåg över värl-den. Länder som , , , , och privatiserar statliga företag pålöpande band. meningsfränder iEngland, Labour, har helt gjort sig av med den ideo-logiska blockeringen mot privatiseringar.Det är inte bra att företag som drivs i konkurrenshar ett statligt ägande och därmed kan bli utsatta förpolitiska avgöranden där man fattar beslut om företa-gets verksamhet. Det är faktiskt ett hot mot jobben.De långsiktiga jobben garanteras bäst i företag somdrivs på marknadsekonomiska grunder och med priva-ta ägare i bakgrunden.Anf. 66 () re-plikFru talman! sade i sitt inlednings-anförande att socialdemokraterna motsätter sig ettspritt ägande. Jag har svårt att förstå vad menar. har nog inte förstått pro-positionen. Det ärende vi behandlar handlar omatt ge ett bemyndigande för att förändra ägarstruktu-ren i vissa företag.Jag väntar också på svaret på min fråga: Hurmånga sysselsättningstillfällen gav de 23 miljonersom det borgerliga experimentet innebar?Anf. 67 () replikFru talman! Det borgerliga privatiseringspro-grammet tillförde den svenska riskkapitalmarknaden23 miljarder kronor. Vi fick många nya aktieägare iSverige i grupper där det tidigare inte har funnitsaktieägare. Det har visat sig att de dessutom avser attha ett långsiktigt ägande av dessa aktier.Det har varit bra för våra företag. t.ex. harsluppit att återkommande bli anklagat från för att staten skulle subventioneraföretaget. I och med att företaget är privatägt i dagslipper man dessa bekymmer.Det hade t.ex. varit omöjligt att bilda det inte hade skett mellan det helägda , dethelägda Domän och det börsnoterade i sambandmed börsintroduktionen. Att detta är bra för AssiDomän och att har stärkts genom privatisering-en av det företaget, därom råder inga tvivel, ochsjälvklart påverkar det sysselsättningen.Detta bemyndigande är inte det bemyndigandesom gav den borgerliga regeringen, nämli-gen att fortsätta sälja ut och privatisera de 35 namn-givna företagen. Det är ett motstånd mot privatiseringav statliga företag som ligger bakom detta betänkandeoch bakom den formulering som finns i betänkandetatt det behövs statliga företag som en motvikt motprivat näringsliv. Det är den inställningen som är såskadlig just när vi behöver så många fler ar-betstillfällen.Anf. 68 () re-plikFru talman! har bestämt sig för vadsom ligger bakom de skrivningar som finns i proposi-tionen. Jag tror att det hade kvittat vad vi hade skrivit.Karin Falkmer hade ändå bestämt sig för vad det skallstå och vad det skall syfta till.Jag har fortfarande inte fått några svar på hurmånga människor som har blivit sysselsatta genom de23 miljarder kronor som de tidigare försäljningarnainbringade. Det enda har sagt är att detblev väldigt många nya aktieägare. Jag har ingentingemot att människor köper aktier och att de är långsik-tiga i sitt aktieinnehav, men frågan kvarstår: Hurmånga arbeten har detta skapat?Anf. 69 Tredje vice talman () replikFru talman! Utskottets ordförande återkommer fle-ra gånger till texten i propositionen om ideologisktbetingade utförsäljningar. Det vore intressant att vetavad egentligen menar med det. Jagförmodar att motsatsen, alltså att staten skall vara enaktiv ägare och bli än mer aktiv som ägare, är ideo-logiskt betingad. Men vilka företag är det som harsålts ut av ideologiska skäl och vilka har inte gjortdet?Att statliga företag skall vara en motvikt till priva-ta företag är som jag har sagt tidigare synnerligenanmärkningsvärt, därför att det visar på en misstro.Samtidigt är det en logisk kullerbytta. Man sägerockså från regeringens och utskottsmajoritetens hållatt företagen skall uppträda på samma villkor som detprivata näringslivet. Hur kan de då vara enmotvikt? Det finns massor av sådana logiska kuller-byttor i utskottsmajoritetens resonemang.Det heter t.ex. att det statliga engagemanget finnsdär av speciella skäl. talar omkonkurrens och mångfald. Det är synnerligen an-märkningsvärt att statligt företagande skulle innebäramångfald. Man talar om att skapa sysselsättning,rekonstruera krisföretag osv. är man somsagt noga med att poängtera att det statligaföretagandet skall ske på samma villkor och medsamma förutsättningar som i det privata näringslivet.Jag har väldigt svårt att få det att gå ihop. Vad ger detsistnämnda kravet för utrymme att klara uppgifter somdet privata näringslivet inte klarar lika bra eller bätt-re?Anf. 70 () re-plikFru talman! frågar om det är ideo-logiskt betingat. Jag kan använda de orden på precissamma sätt som den borgerliga regeringen gjordeunder , när det gällde att hanterastatens egendom.Jag sade i mitt inledningsanförande att de statligaföretagen har genomgått förändringar från tid tillannan. Jag tror att det är viktigt att man inte låser fastsig. Man måste se till hur verkligheten ser ut och vadsom kan vara viktigt i olika tidsperioder.Jag nämnde i mitt inledningsanförande att en delföretag förstatligades av bered-skapsskäl. Det var säkert riktiga tankar vid den tid-punkten. Det är det som gör att vi socialdemokraterinte helt bestämt kan säga att det skall vara på det enaeller andra sättet. Här gäller det att har ettinflytande. Det första steget är att bemyndigandetbeviljas. Då kan man göra de ägarförändringar som ärvettiga.Anf. 71 Tredje vice talman () replikFru talman! Jag tycker att säger att det skall vara på det ena sättet. Det skallvara ett statligt företagande också på de rent kom-mersiella områdena, där de sociala skäl som jag tyck-er är motiv för ett statligt engagemang inte finns. Härgäller det ju ett betydligt bredare företagande än så.Det är väl det som är det ideologiskt betingade i detta.Man vill från socialdemokratiskt håll ha ett stort stat-ligt inflytande i näringslivet. Det är inte den endafrågan där det är uppenbart. Det framkommer ocksåav att man inte klarar av att skapa bättre villkor för demindre och medelstora företagen i det privata nä-ringslivet, t.ex.Jag nämnde, fru talman, de logiska kullerbyttorsom det vimlar av i betänkandet. En annan sådan äratt det talas om att ett argument för det statliga ägan-det är att det institutionella ägandet har ökat kraftig.Koncentration i näringslivet tycker inte heller vi ärbra, men det kommer man inte till rätta med genomett aktivt statligt ägande. Det handlar ju betydligt merom koncentration än motsatsen.Fru talman! Man talar och skriver vackert om depositiva åtgärder som skulle behövas för svensktnäringsliv i den ena propositionen efter den andra,men det är märkligt att de inte genomförs. De åtgärdersom är negativa för svenskt näringsliv är man snabba-re att genomföra.Anf. 72 () re-plikFru talman! Det är alldeles riktigt som säger. Vi har skrivit att det har blivit en kon-centration i företagandet och att institutioner ochandra till väldigt stor del äger företagen. Det är motden bakgrunden som vi tycker att det är viktigt attäven staten kan ha sin roll i företagandet. Staten kanvara väldigt viktig när det gäller att sköta om industri-företagen.Anf. 73 () replikFru talman! Det har pratats mycket om ideologis-ka försäljningar. Jag skall inte beröra det så mycketmer. Jag vill bara säga att de företag som såldes utunder den borgerliga regeringstiden var väl förankra-de i verkligheten. Det var konkurrensutsatta företag,för vilka det inte var en nackdel att privatiseras helteller delvis. Det var i stället en fördel. gavdet statskassan 23 miljarder. Det tycker jag är viktigt ien statsfinansiellt svår situation.När det gäller är jag helt klar över attvi inte kan fatta beslut över ett aktiebolag. Jag vill attvi skall uttrycka vår mening om att försäljningarna tillenskilda skogsägare bör fortsätta. Det finns fortfaran-de stora behov av att komplettera ägarinnehaven. har inte fått kännedom om att möjligheten finns.Av den orsaken är det bra om regeringen kan uttryckadetta till i överläggningarna.Slutligen har jag en fråga till det gäller försäljningen av statliga företag. I detkonvergensprogram som vi har antagit vill man säljaut företag för 50 miljarder. Tycker inte att det är bra både för företagen och för stats-kassan?Anf. 74 () re-plikFru talman! Jag tycker att förändring av statlig fö-retagsamhet och verksamhet skall ske i då detpassar och då det är motiverat att göra förändringar.Det som tar upp om ärbara att beklaga, om det är på det viset att informationinte har gått ut till dem som har varit berörda och somskulle ha velat byta eller förvärva olika skogsmarker.Det är också min förhoppning att försäljningen kanfortsätta, även om staten inte är ensam ägare i AssiDomän.Anf. 75 () replikFru talman! Det är bra om detta kommer fram, såatt det kan ske överläggningar mellan regeringen ochAssi Domän.Låt mig slutligen när det gäller statligt företagandesäga att det är viktigt att vi stöder ett spritt ägande.Det är bra på många sätt att ägandet sprids runt om-kring i landet. Vi har hört att institutionerna har tagithand om väldigt mycket under . Kan man sti-mulera enskilda att bli aktieägare genom att skapasådana förhållanden att man långsiktigt får mångaenskilda aktieägare är det väldigt bra för svensktnäringsliv.Anf. 76 () replikFru talman! Vad gäller diskussionen om huruvidadet statliga ägandet är en motvikt eller inte kan jagsäga att statligt ägande utöver att vara motvikt ocksåkan driva på konkurrensen och öka konkurrenstrycket.Från sida tycker vi att det är viktigt attha många olika sorters ägare i näringslivet. De kanvara statliga, kooperativa och privata. Alla de delarnafinns i den svenska skogsindustrin. Vi är litet oroadeöver att staten nu håller på att minska sitt ägande tillenbart i . Vi tycker faktiskt att AssiDomän har en större uppgift att fylla.Det är litet luddigt skrivet både i proposition ochbetänkande, och det är inga självklarheter att vi får detta minskade ägande. Det är helt enkeltså att man har lämnat öppet för en fortsättning.I samband med detta skulle jag vilja ställa två frå-gor till . För det första: Kan manäven tänka sig att tar ett rejältansvar för de norrbottniska inlandssågverkens råvaru-försörjning? För det andra: Kan med om att det ändå finns en viss risk för att vikan råka ut för utländska uppköp av svensk skogsin-dustri?Anf. 77 () re-plikFru talman! Bemyndigandet innebär att det finnsen möjlighet för regeringen att gå ned från till34 % vad gäller ägandet i . Med denprocentsatsen har staten fortfarande ett stort inflytan-de.Lennart Beijer frågar mig om jag kan lämna ga-rantier vad gäller sågverken i inre . Självfal-let kan jag inte i denna kammare garantera någontingvad gäller sågverken. Men min förhoppning är själv-fallet att vi i diskussioner skall kunna komma till rättamed dessa frågor.Anf. 78 () replikFru talman! Jag tackar ocksåför det svaret.Utländska köpare är intresserade av energi-produktionen i det här landet. Kan man tänka sig attdet också blir samma intresse för våra skogstillgång-ar?Har vi i så fall någon möjlighet att på annat sätt änvia ett statligt ägande försöka hålla uppe det samhäl-leliga intresset på den här fronten?Anf. 79 () re-plikFru talman! Det kan vara väldigt bra för svenskaföretag att få in utländska ägare. Det kan ge kompe-tens på många andra områden. Det kan bidra till yt-terligare satsningar på exportmarknaden. Det kanskeinte direkt skall vara så mycket utländsk ägande i AssiDomän, men jag vill nog rent allmänt peka på bety-delsen av att vi breddar vårt ägande även i det häravseendet.Anf. 80 ()Fru talman! Jag skall fortsätta med att tala om ut-ländskt ägande. Visst kan utländskt ägande vara braom man vet att det handlar om människor som borkvar och brukar marken, som inte skövlar utan bryrsig. De som har ett familjejordbruk med tillhörandeskog tänker på kommande generationer och förbrukarinte utan brukar. Därför vill jag än en gång fråga vadman har för garanti för att denna mark brukas på rättsätt.Sedan vill jag gå in på taxekommissionerna. Hurser Socialdemokraterna på att man skulle kunna stärkaden demokratiska insynen och få möjlighet att påver-ka prissättningen? Detta kan gälla elen. Det kan gällaläkemedlen. Det handlar om dessa monopol. Jag varockså inne på att vi har ett moraliskt ansvar när detgäller omställningen av krigsmaterielindustrin. Varförhar det inte tillsatts en krisgrupp? Jag ser nämligen attdetta är ett problem. påtalade redan förfem, att detta kommer att bli ett krisföre-tag. Vi vet vad som händer i i dag.Jag har också några frågor om företagspolicyn,som jag tog upp tidigare. Kan man tänka sig att manjobbar vidare med den? Man ser nämligen inte detaktiva företagsägandet. Man har inte tagit upp självapolicyn.Jag stannar här för att lyssna på svaren.Anf. 81 ()Fru talman! Att det inte finns någonting skrivetnär det gäller krigsmaterielindustrin beror naturligtvispå att det kommer en propositionom vårt framtida försvar. Det vet också.Där kommer frågor om industrins framtid att diskute-ras. Detta sades i näringsutskottet redan i sambandmed att man fattade försvarsbeslutet under förra hös-ten.När det gäller olika typer av taxekommissioneroch annat som var inne på ser jag ingaenkla lösningar. Jag ser ibland en viss ökad byråkrati.Detta är heller ingenting som vi direkt välkomnar.Men visst finns det enskilda frågor där det ur konsu-mentsynpunkt kan vara nödvändigt att ha ett inflytan-de över prissättningar.Anf. 82 ()Fru talman! Jag tackar för detta. Jag ser just på dethär i ett konsumentperspektiv. Vi kan titta på vad somhar hänt med eltaxorna i och med avregleringen avelmarknaden. Vad hände med småabonnenterna? Dethar blivit mycket besvärligare. ligger en utredningpå bordet om att man skall kunna byta leverantör påett enklare och billigare sätt, men det har verkligeninte varit lätt för småkonsumenterna att gå före. Det ärsom vanligt storkonsumenterna som gynnas.Jag tog upp frågan om statliga företag och att manskulle jobba inom sektorer där det var samhällseko-nomiskt vettigt att satsa på den fjärde typen av företa-gande. Jag frågade varför man inte har startat någotstatligt företag på området förnybar energi och ener-gieffektivisering. Då hade man kunnat möta kärn-kraftsavvecklingen och redan nu kunnat börja fasa utkärnkraftverk. Detta tycker jag är någonting som viskulle kunna ta ett stort ansvar för. Just solenerginskulle vi kunna ha som en nisch här i . Viskulle kunna gå före och vara ett föredöme för helavärlden.Anf. 83 ()Fru talman! tar upp många viktiga frå-gor som vi får anledning att behandla vid ett senaretillfälle. Det gäller eltaxor, energieffektiviseringar ochannat. Vi förväntar ju oss att det skall komma enproposition om energifrågor när de olika politiskapartierna har kommit fram till lösningar. Därför trorjag att vi får anledning att återkomma.I min sista replik vill jag tacka alla ledamöter i ut-skottet som har bidragit till att vi harhaft bra debatter. Jag vill också tacka kansliet för ettgott arbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Landsbygdsstöd, m.m.FöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU16Landsbygdsstöd, m.m. (prop. 1995/96:201 delvis)Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 84 ()Herr talman! När jag har försökt beskriva hante-ringen av detta ärende har mina tankar förts till dengamla TV-serien . Vad sägs t.ex. om slutet ibetänkandet? Utskottets socialdemokratiska ledamö-ter kör över sin egen minister och bifaller två center-motioner. går ihop med socialdemokraterna iutskottet och går emot ett enigt jordbruksutskott, somhar ombetts att yttra sig till arbetsmarknadsutskottet.Ordförande i jordbruksutskottet är centerpartistenLennart . Precis som i Lödder slutar det medatt nästa spännande avsnitt utmynnar i ovisshet.