prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — Jag hyser inga större farhågor.Som jag sade tror jag att det blir väldigt svårt attgöra avgränsningar. Både och säger att man visst skall få tillgång till vissinformation, men att det skall göras begränsningareller avgränsningar. Jag tror att det blir väldigt svårtatt göra just dessa avgränsningar. Det blir tvister omhuruvida den eller den informationen skall få använ-das.Anf. 149 ()Fru talman! Jag vill bara säga till att jag inte alls tror att det skulle vara så svårt attlagreglera. Det har inte varit speciellt svårt att lagreg-lera användningen av hemlig telefonavlyssning vadgäller vilka grunder, vilken typ av brott, vilka straff-satser och vilken misstankegrad som skall föreligganär man ansöker om att få avlyssna. Det finns ju reg-lerat. Jag tror inte att det skulle vara så svårt att regle-ra vilken typ av uppgifter och vilket straffvärde somskall gälla för att man skall kunna använda sig avavlyssning.Anf. 150 ()Fru talman! Jag tror inte att man kan jämföra detvå delarna, dvs. användande av tvångsmedel ochanvändande av överskottsinformation. Om det vore såenkelt som säger tror jag att man hadekommit fram till en sådan lagreglering.Anf. 151 (mp)Fru talman! Argumentet att vi skall lita på polisenhåller inte, . Först ger vi demrestriktioner vad gäller användningen av tvångsmedel,och sedan skall vi plötsligt lita på dem fullständigt. Dåhade vi inte behövt ha tillstånd över huvud taget. Medden utgångspunkten hade de kunnat få avlyssna ochanvända tvångsmedel fritt.Det är klart att polisen vill ha alla medel, för detunderlättar ju deras arbete. Det förstår vi. Men vi sompolitiker måste se helheten och även vanliga medbor-gares rättigheter i detta samhälle. Det är därför dennalagreglering är nödvändig.Anf. 152 ()Fru talman! Det är oroande om litar på polisen. Det tycker jag är allvarligt. Deninformation som efter tvångsmedlets användande inteär till nytta för förundersökningen skall förstöras. Detfinns inga större farhågor när det gäller att informa-tionen skulle användas otillbörligt eller att man skullekränka den personliga integriteten på det sättet.Anf. 153 (mp)Fru talman! Jag sade inte att jag inte litar på poli-sen, men jag tycker inte att vi kan ge en myndighet såstora befogenheter. Den åsikten har vi aldrig tidigarehaft, och det tycker jag verkligen inte att vi skall hanu heller.Det som inte riktigt har kommit fram är det ytter-ligare tvångsmedel som används vid hemlig kamera-övervakning. Det måste beaktas att vi har fått ytterli-gare ett tvångsmedel som är väldigt ingripande. Dethar inte gjorts under de tidigare utredningarna. Baradetta faktum borde göra att det sker en lagreglering.Nu gäller det även bilder och inte bara ljud.Anf. 154 ()Fru talman! Jag sade också i mitt anförande attPolisrättsutredningens betänkande har remissbehand-lats. Det övervägs nu i departementet. Vi får anled-ning att återkomma till detta . Då läggsen lagrådsremiss fram, och då får vi ta del av remiss-instansernas synpunkter på detta område. Vi får an-ledning att återkomma till denna diskussion.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU18 sektorsansvar inom vägtrans-portsystemet m.m.Mom. 1, 7, 8 och 9 (sektorsansvar,förarprövningen, användningen av anslaget A 2. Driftoch underhåll av statliga vägar och vissa bemyndi-ganden)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:287 för utskottet15 för res. 147 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 15 s, 10 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 3 (bolagisering av produktionsdivi-sion)1. utskottet2. 2 (m, c, fp)Votering:165 för utskottet124 för res. 214 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 18 v, 2 mpFör res. 2: 71 m, 21 c, 21 fp, 11 kdsAvstod: 1 s, 13 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsEva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Marianne anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (ledningsansvaret för trafikövervakningen)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:267 för utskottet21 för res. 414 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 c, 18 v, 11 kdsFör res. 4: 21 fpAvstod: 14 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU19 SäkerhetsskyddMom. 1 (avslag på proposition 1995/96:129)1. utskottet2. 1 (v)Votering:284 för utskottet19 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 c, 21 fp, 14 mp, 11 kdsFör res. 1: 18 v, 1 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 3 (indelningen i säkerhetsklasser m.m.)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:287 för utskottet15 för res. 347 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 11 kdsFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 15 s, 10 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 6 (kommunicering med den kontrollerade)1. utskottet2. 6 (v)Votering:269 för utskottet33 för res. 647 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 21 c, 21 fp, 11 kdsFör res. 6: 18 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdsMom. 7 (domstolsprövning av kommuniceringsfrå-gan)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:289 för utskottet15 för res. 745 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 12 kdsFör res. 7: 15 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsMom. 9 (skyddet för inhämtade uppgifter)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:273 för utskottet30 för res. 946 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 21 c, 21 fp, 2 v, 12 kdsFör res. 9: 16 v, 14 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 3 kdsMom. 13 (riktlinjer för Säkerhetspolisens register)1. utskottet2. 12 (v)Votering:269 för utskottet33 för res. 1247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 21 c, 21 fp, 12 kdsFör res. 12: 18 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU20 Teleoperatörernas skyldigheter vid hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakningMom. 2 (överskottsinformation)1. utskottet2. (fp, v, mp)Votering:248 för utskottet53 för res.1 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 20 c, 12 kdsFör res. : 20 fp, 18 v, 15 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 15 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens sammanträde.11 § Några frågor om rättsprövning m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU25Några frågor om rättsprövning m.m. (prop.1995/96:133)Anf. 155 ()Fru talman! I betänkande1995/96:KU25 behandlas regeringens förslag om attpermanenta den tidsbegränsade lagen omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut, den s.k.rättsprövningslagen.Inledningsvis vill jag på mitt partis vägnar fram-hålla att vi sätter stort värde på att rättsprövningslagennu permanentas. Den tidsbegränsade lagstift-ningen har enligt min mening närmast varit att betrak-ta som en nödlösning. Vi får nämligen inte glömmabort varför det här provisoriet ursprungligen kom till.Efter det att ratificerade Europakonven-tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna har Europadomsto-len vid upprepade tillfällen konstaterat att harbrustit i sina konventionsåtaganden enligt konventio-nens artikel 6 som anger att envar, när det gällerprövning av hans eller hennes civila rättigheter ochskyldigheter, skall vara berättigad till en opartisk ochoffentlig rättegång inom skälig tid och inför en oav-hängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag.Att lever upp till konventionsåtagandenaär än mer angeläget , eftersom Europakonventio-nen utgör en integrerad delav svensk lag. Genom inkorporeringen är konventio-nen direkt tillämplig och kan åberopas av var och eninför svenska förvaltningsmyndigheter och domstolar.Vi hade dock önskat att regeringens förslag pånågra viktiga punkter hade gått längre. När det gällerrättsprövningslagens tillämpningsområde har vi i enreservation tillsammans med , Miljöpartietoch framhållit betydelsen av att fråganom lagens tillämpningsområde ytterligare övervägs,särskilt vad gäller gynnande beslut.Skälet till att vi här har reserverat oss är att enförutsättning för rättsprövning har varit attförvaltningsärendet gäller något förhållande som rörtillämpningen av civilrättsliga eller betungande of-fentligrättsliga normer, dvs. de förhållanden somavses i 8 kap. 2 och 3 §§ i regeringsformen.Det här innebär de facto en inskränkning i förhål-lande till artikel 6 som talar om"civila rättigheter och skyldigheter", som enligt våroch också många remissinstansers mening sträcker sigbetydligt längre än vad som kommer till uttryck iregeringsformens civilrättsliga eller betungande of-fentligrättsliga normer.Regeringen säger sig dock inte vara beredd att fö-reslå en ändring som närmare ansluter sig till krav. Vi moderater menar att det nu ärhög tid att i den svenska lagstiftningen fullt ut knytaan till civila rättigheter ochskyldigheter, i synnerhet som konventionen nu ärsvensk lag.Detta skulle underlätta för svensk rättspraxis attutvecklas i samklang med utvecklingen av praxisenligt konventionen. Den nuvarande skillnaden förrättsprövningslagens tillämpningsområde i förhållan-de till konventionen, och som regeringen vill hållafast vid, innebär att vi tvingas leva med en i mitt tyckeonödig oklarhet, som dessutom riskerar att få till följdatt på nytt fälls för brott mot Europakonven-tionen och därmed också kan kritiseras för att vi somland inte lever upp till vår egen lagstiftning. Jag tyck-er att det vore minst sagt pinsamt att behöva upplevanågot sådant.För att stärka den enskildes rättssäkerhet och föratt anpassa svensk lag till våra internationella åtagan-den är det enligt oss moderater också nödvändigt attkomplettera regeringens förslag med en regel omgenerell möjlighet till dröjsmålstalan i förvaltningsä-renden. finns ingen generell möjlighet för en-skilda att gå till domstol och få en myndighets lång-samma handläggningstider prövade. Den som ärmissnöjd med en myndighets handläggningstid i sittärende är hänvisad till framför allt JO och JK. Mendet innebär ingen garanti för att beslut kommer tillstånd i den enskildes ärende. Inte heller har kravet it.ex. 7 § förvaltningslagen, om att myndigheter skallhandlägga sina ärenden med skyndsamhet, kommit attutgöra någon garanti för att så verkligen sker. Jag troratt vi alla kan skriva under på att det är på det sättet.För dem som utsätts för en orimligt lång hand-läggningstid av ett förvaltningsärende torde de medelsom står till buds framstå som tämligen värdelö-sa. De inte alltför få människor som råkar ut för dettahar de facto ingen instans att vända sig till som påallvar tar sig an och prövar om myndigheten på grundav passivitet eller slarv, eller både-och, underlåtit att irimlig tid fatta beslut i ärendet. Det skapar inte baraotrygghet för dem som drabbas, utan det kan ocksåinnebära förluster, då det bl.a. kan försvåra planering-en av t.ex. investeringar, för att nu bara ta ett exem-pel.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 3 till betänkandet.Anf. 156 ()Fru talman! Jag kan till fullo instämma i det somJerry har sagt. Det tillhör inte vanlighetenatt vänster och höger möts, men i en sådan här frågagör vi det.Jag anser att det är av utomordentlig vikt att Sve-rige lever upp till sina förpliktelser enligt de interna-tionella konventioner som vi inte bara har skrivit påutan dessutom har införlivat med svensk lag. Det göratt rättsprövningslagens tillämpningsområde ocksåmåste följa stadganden.När det gäller reservation nr 3 har jag sammamening som . Det finns ett talesätt:Långsam rättvisa är ofta ingen rättvisa. Det betyderatt den som får rätt ibland inte har någon glädje avdetta, om beslutet kommer alldeles . Då måstedet finnas en möjlighet att föra dröjsmålstalan.När det gäller reservation nr 2 går och mina åsikter möjligen isär, eftersom haninte är med om den, men där är och Mil-jöpartiet överens med oss i . Det gällerfrågan om fullföljdshänvisning. Alla människor harinte samma kännedom och samma insikt om sinarättigheter och om sina möjligheter. Vi skall ju intebara ha likhet inför lagen, utan vi bör också så långtmöjligt ha lika möjligheter att använda lagen. Därförmenar vi att det är nödvändigt med en obligatoriskfullföljdshänvisning, som gör att man har rätt att fåreda på när man har möjlighet att ansöka om rätt-sprövning.När det gäller utskottets argumentering på dennapunkt, är det ju fromma förhoppningar som odlas iutskottsmajoritetens yttrande, som på intet sätt ärbindande för myndigheterna. Det faktiska utfallet avatt de "bör" uttala osv. är att den här informationennog i allmänhet inte lämnas. Då blir det som vi harvarnat för i motionen och i reservationen, dvs. att detär de mest välinformerade eller de som ser till att dehar välinformerade advokater som kommer att kunnautnyttja den här möjligheten.Det argumenteras också kring detta och sägs attdet inte är någonting som ges. Nej, det ärsant, men motsvarande företeelse finns också inomhovrätten. Det ges en besvärshänvisning till Högstadomstolen, trots att det också i det fallet fordras ettprövningstillstånd innan frågan tas upp där. Jag seregentligen inte att det som utskottsmajoriteten därpresterar är ett argument i saken.Med dessa ord vill jag, fru talman, yrka bifall tillreservationerna nr 1 och 3, men också till reservationnr 2.Anf. 157 ()Fru talman! Både och har tagit upp de frågor som jag tänkte ta upp,och de har gjort det på ett bra sätt. Jag skall därförinte bli långrandig.Sverige har en inte alltför ärofylld historia när detgäller , utan vi har blivit fällda ettantal gånger. De åtgärder som har vidtagits i Sverige,bl.a. rättsprövningslagen, för att komma till rätta medde brister som finns i det svenska rättssystemet, ärtyvärr inte så långt gångna att vi kan säga att vi inteskall behöva bli fällda av fler gång-er. Även med de ändringar som sker nu kvarstår all-varliga brister. utgör inte entillräcklig garanti för att motsvara Europakonventio-nens krav på domstolsprövning av förvaltningsbeslut.Särskilt i ett läge när vi har införlivat Europakon-ventionen med svensk lag tycker man att en utgångs-punkt borde vara att försöka täcka in alla delar avkonventionen, så att inte skall bli dömt därföratt det finns brister i det svenska rättssystemet.Därför vill jag att vi skall få in också gynnandebeslut fullt ut i rättsprövningslagens tillämpningsom-råde. Det är det som reservation 1 gäller. Vi harskrivit en motion om det, och vi har reservationentillsammans med och Moderaterna.Jag vill också yrka bifall till reservation 2. Det ärväldigt många som inte känner till möjligheterna tillprövning genom . Jag tyckerdärför att det finns en särskild anledning för myndig-heterna att ha en klar fullföljdshänvisning när någonfår myndighetsbeslut emot sig. Därför vill vi be attregeringen skall återkomma till med ettförslag om hur en sådan fullföljdshänvisning skall seut.Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 1 och 2.Anf. 158 ()Fru talman! Vid tiden för införandet av rättspröv-ningslagen framhölls det klart att rättsprövning är etträttsinstitut som öppnar en särskild väg till förvalt-ningsdomstol när den vanliga överklagandevägen intestår till buds.Lagen om rättsprövning infördes för att säkerställaatt svensk rätt motsvarar åtaganden enligtartikel 6 i den europeiska konventionen, alltså tillskydd för de mänskliga rättigheterna och de grund-läggande friheterna. I proposition 133 föreslår rege-ringen att rättsprövningslagen skall permanentas.Vidare föreslås också att en ny bestämmelse om möj-lighet till muntlig förhandling i rättsprövningsärendenskall införas. tillämpning av rättspröv-ningslagen har givit goda erfarenheter.Fru talman! Av föregående talares inlägg i dettaärende framgår det tydligt på vilka punkter i utskottetsbetänkande det finns reservationer. Jag skall kortkommentera motionerna och utskottsmajoritetensställningstagande.För det första: Tre motioner tar upp frågan omvidgat tillämpningsområde. I propositionen gör rege-ringen den bedömningen att rättsprövningslagenstillämpningsområde inte bör utvidgas.Som rättsläget ser ut nu talar det faktiskt för attsvensk rätt uppfyller kraven på rätt till domstolspröv-ning. lever upp till sina förpliktelser. Detfinns inget som talar för motsatsen. Vi gör det delsgenom möjligheten till ordinär, vanlig domstolspröv-ning, dels genom rättsprövningsinstitutet.Självklart skall våra regler uppfylla Konventio-nens krav. Något annat är de givetvis inte tal om. Detär inte meningen att lagen om inkorporering av Euro-pakonventionen skall ersätta annan lagstiftning. Ärdet så att det finns brister i vår lagstiftning skall dettarättas till.I fråga om utvidgning av lagen krävs ytterligareöverväganden och erfarenheter. Jag tycker att rege-ringen intar en mycket öppen attityd. Den säger ocksåatt den avser att återkomma om det visar sig att detbehövs.Europakonventionens innebörd utvecklas ständigtgenom domstolens praxis. Domstolen har t.ex. givitbegreppet civila rättigheter och skyldigheter en alltvidare tolkning. Utskottsmajoritetens bedömning ärsåledes också att det inte finns någon anled-ning att införa begreppet civila rättigheter och skyl-digheter i rättsprövningslagen.Fru talman! Den andra frågan jag vill ta upp gällerfullföljdshänvisning. I två motioner föreslås att full-följdshänvisning införs. Denna fråga är prövad såväl iförarbetena till rättsprövningslagen som senare medanledning av ett KU-betänkande 1991/92 i normgiv-ningsfrågor. Utskottsmajoriteten gör, i likhet medregeringen, bedömningen att det inte skall införasnågon sådan regel. Anledningen är att rättsprövninginte är ett vanligt rättsmedel, utan snarare ett så kallatextraordinärt rättsmedel. Det är ingen from förhopp-ning utan ett konstaterande att vi måste sprida infor-mation och kunskap om det faktiska förhållandet.Ett införande av en ny generell fullföljdshänvis-ning riskerar också att skapa förväntningar som iblandkan vara orimliga eftersom det är svårt att identifierade fall som kan komma i fråga för rättsprövning.Tillämpningsområdet är trots allt begränsat. Utveck-lingen går också mot att allt fler förvaltningsbeslutblir möjliga att överklaga. Det kommer sannolikt attleda till att tillämpningsområdet minskas ytterligare.I betänkandet framhåller vi betydelsen av attmyndigheterna och regeringen har ett informations-ansvar, och att man tar detta ansvar. Myndigheternahar dessutom en serviceskyldighet.Det är viktigt att man ser till att sprida en generellinformation för att öka kunskapen om rättsprövning-slagen bland medborgarna. Jag utgår också från attom någon är missnöjd med ett förvaltningsbeslut sominte går att överklaga och undrar hur beslutet kanändras, skall myndigheten upplysa om möjligheten tillrättsprövning.Fru talman! För det tredje tar jag upp frågan omdröjsmålstalan. I två motioner förespråkas en generellmöjlighet till dröjsmålstalan. Enligt EG-rätten, ellerden europeiska konventionen, krävs inte att det skallfinnas en allmän rätt till dröjsmålstalan, även om detfinns vissa EG-direktiv inom t.ex. det finansiellaområdet. I dessa fall har också infört reglerom dröjsmålstalan. Det gäller t.ex. bankrörelselagen.Av detta finns erfarenheter att vinna innan man gårvidare.I svensk rätt finns krav på att myndigheterna skallhandlägga sina ärenden skyndsamt. Enligt förvalt-ningslagens 7 § skall ett ärende där någon enskild ärpart handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möj-ligt utan att säkerheten eftersätts.Vi har också medel mot långsam handläggning,främst genom JO:s och JK:s tillsynsverksamhet. JKkräver in ärenden från alla myndigheter. Den s.k. JK-listan registrerar ärenden som är . Det ärinte heller så enkelt och självklart att handläggnings-tiderna totalt sett automatiskt blir kortare för att detinförs regler om dröjsmålstalan. Dröjsmål, i den ut-sträckning det nu förekommer, beror på olika förhål-landen. Det kan vara fråga om ärendeanhopning ocharbetsbelastning. Ett ärendes komplexitet kan ocksågöra att det måste få ta tid.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet i dess helhet och avslag på de fyra motio-nerna och de tre reservationerna.Anf. 159 ()Fru talman! säger att re-geringen intar en mycket öppen attityd när det gällerde förändringar som förespråkas av andra partier idetta ärende. Jag tycker tvärtom att regeringen ochutskottsmajoriteten stänger flera dörrar på det härområdet. Det är mycket typiskt för Socialdemokrater-na.Socialdemokraterna har ofta givit sig ut för att fö-reträda de svaga grupperna i samhället. harman fört en politik som i realiteten stärkt de redanstarkas ställning. Det gäller klyftorna mellan rik ochfattig, som har ökat just på grund av attsocialdemokratisk politik banat väg för olika typer avspekulation som bara kunnat göras av dem som redanhar gott om pengar.Det gäller också på rättstrygghetens område. Ned-rustningen av bl.a. polisens resurser har medfört attverklig trygghet endast kan fås av dem som har råd attpå olika sätt köpa sig sådan trygghet, t.ex. bevakningav säkerhetsföretag eller installation av dyra lar-manordningar. Gamla , som bara har sinpension att leva på, kan ju knappast köpa sig ett dyrtlarm.I det här fallet gäller det den position som stat ochmyndigheter har i förhållande till den enskilde med-borgaren. Man kan rent av påstå att själva grundvalenför socialdemokratins styrka ligger i den statliga ochmyndighetsmässiga dominansen i förhållande tillenskilda människor.Det är då ingen tillfällighet att man från socialde-mokratisk sida är tveksam till att knyta an till civila rättigheter och skyldigheter ochatt man inte vill införa en regel om generell möjlighettill dröjsmålstalan i förvaltningsärenden, dvs. att denenskilde skall ges rätt att i domstol få prövat myndig-heternas handläggningstider. Sådana förändringarskulle ju självfallet stärka den enskilde i förhållandetill stat och myndigheter och minska ett statsbärandepartis möjlighet att verka.Anf. 160 ()Fru talman! nästan allmänpolitis-ka utfall avstår jag från att debattera. Men jag värjermig definitivt när han påstår att detta förslag skullevara ett utslag av Socialdemokraternas pålagor påfattiga och svaga grupper i samhället. Det är precistvärtom!Jerry är klart medveten om de föränd-ringar som föreslås i rättsprövningslagen och omdet vidare arbete som pågår inom regeringskanslietnär det gäller att utveckla dessa områden. Det beslutsom vi diskuterar handlar om att detta skall skemed befintliga resurser.Moderaterna med i spetsen har välingen aning om i vilken riktning kostnadsutvecklingenskulle gå under de förhållanden som han faktisktkräver ytterligare resurser för att det också skall fåkonsekvenser om man inför de instanser som hanförespråkar.Jag tycker att detta är en positiv utveckling. Den ärett uttryck för öppenhet och förändringsambitionerhos regeringen och i utskottsmajoritetens betänkande.Anf. 161 ()Fru talman! påstår att detär förbättringar på gång och att regeringens inställningi denna fråga innebär en utvidgning av vissa möjlighe-ter, osv. Men jag skulle vilja fråga vilka förbättringardet innebär för den enskilde när han eller hon kännersig illa behandlad eller förorättad av en myndighet. kan han eller hon egentligen bara gå till JO ochJK osv. Vad innebär det för förbättringar när han ellerhon även i fortsättningen bara skall kunna göra sam-ma sak? Ett uttalande från t.ex.