prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — 89 TREDJE VICE TALMANNEN:Men gäller alltså repliken !Anf. 90 () re-plik:Herr talman! Ja, men jag måste väl ändå få tala omvad som har sagts i debatten? Det måste jag väl fågöra?Jag ställer samma fråga till : Är detreservanternas uppfattning att lågfrekventa tidningarmed specialiserat innehåll som riktar sig till en be-gränsad läsekrets skall räknas som dagstidning? Ken-neth , som är en klarsynt man, borde kunna svaraja eller nej på en sådan direkt fråga.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag svarar inte ja eller nej, utan närjag svarar på frågor bestämmer jag nog själv hursvaret skall vara - om det behöver utvecklas något.I sig ser jag inte att t.ex. veckotidningarär mera dagstidningar eller bredare än många andraav berörda tidningar. Dessutom har vi ju klarat ossmed de regler som finns. De är framsprungna ur ut-redningar som själv har suttitmed i. Jag tycker att de reglerna kan ligga fast. Debehöver inte ändras till följd av relativt spontanistiskapåfund i efter uppvaktningar frånvissa tidningars ledningar för att snäva åt reglerna ompress- och distributionsstöd. Därför tycker jag, somsagt, att de regler som vi har och som vi klarat ossmed kan ligga fast.Fortfarande saknar jag ett besked från om han har några andra argument till för-svar för hovet och kungligheterna än de som BirgerHagård presterade eller om det också är mening att de förhållanden som gälldeinom statsmaskineriet 1809 alltfort skall gälla.Anf. 92 () re-plik:Herr talman! Jag skall fortsätta med att snällt ochvilligt besvara frågor, även om jag själv inte får någrasvar.När det gäller detta med apanage och hovförvalt-ning tycker jag nog att vi i utskottsmajoriteten har gettett bra svar. Frågan har ju varit föremål för en utred-ning, och man har nått fram till en överenskommelseom hur det här skall gå till. Jag tycker att det somanförs är väldigt positivt, nämligen att här kommerman att offentligt redovisa vissa förhållanden. Dettaframgår av utskottets redovisning.Men, , i frågan om dagstidningarsägs det att en lågfrekvent tidning skall, för att vara endagstidning, ha ett allmänt och brett innehåll och varariktad till en vid läsekrets. Det är den gängse uppfatt-ningen om vad som gäller för en dagstidning. Det ärbara att beklaga att inte vill besvaraden centrala fråga som jag ställt till samtliga reservan-ter. Svaret på den frågan är av stor betydelse för hurman skall hantera den här problematiken för att intealla möjliga tidningar som finns och som har ett gans-ka begränsat intresseområde skall komma i åtnjutandeav presstöd.Det finns nog anledning för många av er att funde-ra en gång till på det här. Skulle slussarna här släppaslösa blir det inte fråga om , utan dåkommer det att röra sig om mycket mera.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag skall börja med att försöka svarapå den fråga som ställde, som jaguppfattade det, till alla oppositionspartierna. Detgäller alltså definitionen på begreppet dagstidning.Mitt intryck är att den nya definitionen har kommit tillför att tidningar utan partibeteckning skall trilla urpresstödssystemet. Tidningar med partibeteckningdäremot skall finnas kvar i systemet. Det här ser intesärskilt snyggt ut. Därför är det kanske inte en rimligregeländring som regeringen föreslår.Särskilt när man betraktar detta i samband medövriga delar av budgeten framstår det här verkligensom otrevligt. Här har vi nu ett mycket tydligt förslagpå att regeringen och Socialdemokraterna vill ökapartistödet. Man vill också öka stödet till riksdagensledamöter. Vidare vill man öka stödet till regerings-kansliet, och det rör sig där om mycket stora pengar.Inom hela det politiska systemet vill man höja ansla-gen. Men skär vi ned för sjuka när det gällerläkemedelsanslagen och för arbetslösa genom sänktaersättningar inom a-kassan. Vi skär ned inom enmängd av de statliga bidragssystemen.Vi däremot som verkar inom det politiska syste-met ser bara höjningar av anslagen. Tycker inte KurtOve att det här känns ganska dåligt? Ochfår han inte litet dålig smak i munnen när han ser tillhur detta sammantaget faktiskt slår?Anf. 94 () re-plik:Herr talman! Nej, , uppriktigt sagtfår jag inte dålig smak i munnen. Vi båda är kanskeav naturliga skäl på olika möten och träffar olikamänniskor. Jag stöter ofta på stora grupper som tyckeratt den information som de fått från de politiska parti-erna lämnar mycket efter sig. Mot den bakgrundenfinns det nog ändå anledning att litet grand funderaöver alla de här människornas synpunkter. Är det interimligt i en demokrati att de politiska partierna harsådana ekonomiska resurser att de kan förklara deolika beslut som fattas? Kanske är det särskilt viktigt itider, då man tvingas göra nedskärningar som manhelst skulle vilja slippa, att det finns ett särskilt infor-mationsbehov samt en skyldighet för de politiskapartierna att så väl som möjligt försöka nå ut tillmänniskorna med information om vad de håller påmed. Jag tror faktiskt att det är väldigt viktigt att såsker.I och för sig är jag glad över att göra ett allvarligt försök att besvara den frågasom jag ställt. Jag konstaterar emellertid att jag, trotsatt frågan vandrat runt här i kammaren på fyra olikahänder, ännu inte har kunnat få ett klart besked närdet gäller frågan om man är beredd att gå med på attlågfrekventa tidningar med specialiserat innehåll somriktar sig till en begränsad läsekrets skall räknas somdagstidningar. Naturligtvis förstår jag varför ni intebesvarar frågan. Likväl är frågan om ett ja eller ett nejcentral i den här debatten. Eftersom ni har skrivit ensådan reservation som ni har skrivit måste ni också taett ansvar för detta.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag fick nu ett svar, och jag tycker attjag också gav ett svar här tidigare. tycker alltså att särskilt i dåliga tider och i tider dåvi skär ned på alla möjliga områden - det gäller dåsjuka, lytta och arbetslösa - skall vi höja stöden tillpartierna. Jag tycker nog att det skulle kännas bättreom vi försökte visa att det också finns ett ideellt en-gagemang, dvs. att det inte bara handlar om pengarhär.I sitt huvudanförande tog uppen tråd i en fråga som jag också varit inne på, nämli-gen det nya budgetsystemet och dess effekter samtEU-frågorna och det politiska systemet som sådant.Den här nya budgetprocessen kommer, menar jag, attföra oppositionspartierna närmare varandra i och medatt man inte har rätt att framställa reservationer påsamma sätt som tidigare.Den enda möjligheten, om regeringen och Social-demokraterna vill motverka en sådan tendens, är, somjag ser saken, att man faktiskt öppnar sig och visarstörre lyhördhet för kompromisser även i utskotten,alltså även i ett ganska sent skede av budgetproces-sen. Så har det inte alls varit när det gäller rikets sty-relse.Jag träffar gärna uppgörelser med Socialdemokra-terna. och jag har träffaten uppgörelse om Lokalradion som jag tycker äralldeles utmärkt. Men också Socialdemokraternamåste vara beredda att visa en ordentlig portionkompromissvilja. Om inte kommer det nya systemetgenom sin inre logik att göra att vi ser en tendens tillatt oppositionens partier kommer närmare varandra.På det sättet stöds en utveckling där regeringensucccessivt blir alltmer ensam så länge den är enminoritetsregering.Anf. 96 () re-plik:Herr talman! När det gäller budgetprocessen trorjag att det som möjligen skiljer mig åt är att han är beredd att dra litet för snabbaslutsatser av de erfarenheter som vi har fått av denbudgetprocess som vi nu tillämpar. Jag kan gärnaerkänna att jag har varit kritisk på flera olika punkterredan under diskussionsstadiet om denna budgetpro-cess. Jag kan hålla med om att vi skall vara lyhördaför synpunkter och att vi skall försöka förbättra sys-temet. Det tror jag är alldeles nödvändigt. Vad vi harsagt är att det skall ske en utvärdering. Men jag är pådetta stadium inte beredd att dra så snabba slutsatsersom gör.Herr talman! Jag vill peka på den här fyrpartire-servationen en gång till. Jag tycker att den är behäftadmed en del sakfel. Man hävdar t.ex. att regeringensförslag till omdefiniering av dagstidningsbegreppetinnebär att tidningar som har sin utgångspunkt i reli-gion och miljöfrågor inte skall betraktas som dags-tidningar. Jag hävdar alltså att detta påstående i reser-vationen är fullständigt fel, därför att om det är på detsättet att man lever upp till vad en dagstidning ärspelar det ingen roll om utgångspunkten är miljö,religion, idrott eller något annat som finns uppräknat ipropositionen. Det är nämligen en helt annan fråga.Det är inget hinder att ha detta som utgångspunkt.Anf. 97 ()replik:Herr talman! talar här omvikten av presstöd till tidningar som vänder sig till enbred publik. Jag skulle vilja fråga vilket sätt tidningen , som stöder Soci-aldemokraterna, vänder sig till en bredare publik änt.ex. tidningarna verkar inte handla om upplagan, utan det måstevara något annat.Anf. 98 () re-plik:Herr talman! Jag har haft fördelen att sitta iPresstödsnämnden när man har tagit ställning tillHemmets Vän, och . Det är ingettvivel om att , då den första av dessa tid-ningar kom, nämligen Hemmets vän, var tveksamhe-ten i väldigt stor när det gällde omden över huvud taget fyllde de kriterier som ställdesenligt reglerna. Nämnden beslutade efter ganskamycket vånda att det var på det sättet. Året efter komSändaren. Även då var man mycket tveksam om hu-ruvida tidningen levde upp till regelsystemet. gav ändå sitt bifall till presstöd.1994 kom . I fråga om den var det fullständigtklart att den skilde sig ganska väsentligt gentemot deandra. första beslut i juni 1994var ju att inte skulle ha presstöd. Sedan kalla-des in mitt under semestern, ochden fattade ett annat beslut. Då var i alla fall minuppfattning klar. Då hade man dragit ur den sistakorken ur det nuvarande dagstidningsbegreppet.Om man inte vill hamna i otroliga svårigheter iframtiden, är det alldeles nödvändigt att dagstidnings-begreppet skärps. Men jag vill alltså understryka attdet inte har ett dugg att göra med huruvida dessatidningar har en religiös utgångspunkt. Om någon avdessa tidningar ändå lever upp till vad som är endagstidning kommer den oavsett sin religiösa bak-grund naturligtvis att komma i åtnjutande av presstöd.Anf. 99 ()replik:Herr talman! Om man får tro det kanske inte om att man utesluter tidningarsom har en religiös bakgrund. Det verkar snarare varaså att man slår vakt om de tidningar som har partifärg.Jag kan konstatera att det inte verkar finnas någrahållbara principer för Socialdemokraternaspresstödspolitik.Anf. 100 () re-plik:Herr talman! När det gäller dessa tre tidningar -Hemmets Vän, och - tycker jag nogatt det finns tillräcklig dokumentation från människorsom är välrenommerade på pressområdet som harkonstaterat att dessa tidningar egentligen aldrig skulleha kommit in i presstödssystemet. Det är bara attkonstatera att har tänjt ut dagstid-ningsbegreppet så till den milda grad att det inte läng-re håller.Jag har jobbat med presstödsfrågor under väldigtmånga år, och jag är väl medveten om att HemmetsVän i är i full färd med att göra mätningar föratt kunna leva upp till kriterierna för presstöd ävenmed denna skärpning. Det är inget fel. I så fall kom-mer ju tidningen att vända sig till en bred publik ochkommer att ha ett allomfattande material som gör attden kan leva upp till dagstidningsbegreppet.Men vad jag har velat understryka är att det fak-tum att man har religionen som utgångspunkt inteförhindrar en tidning att vara dagstidning och kommai åtnjutande av presstöd, vilket hävdas i reservationen.Det är det som jag har vänt mig mot.Anf. 101 ():Herr talman! Jag skall kom-mentera två frågor, utöver det som tagit upp, som på olika sätt berörs i dagens betän-kande. Den första gäller omorgani-sation, och den andra gäller en aspekt på partistödet.Som bekant, och som redan har berörts i debatten,avser regeringen att slå samman allaregeringens departement till en enda myndighet underledning av statsrådsberedningen och, får man förstå,ställd under statsministern direkt.Regeringen är naturligtvis fri av hävd i attorganisera sitt arbete på det sätt den vill. Inte destomindre är det rimligt att vi i tar upp frågorsom har att göra med regeringens arbetsformer i denmån som vi finner att de har mer allmänpolitisk rele-vans. I detta fall finner vi från liberalernaoch från flera andra partier att det finns aspekter pådenna omorganisation som är angelägna att påtala ochsom, inte från men gradvis och långsik-tigt, kan komma att påverka det politiska klimatet iSverige och förutsättningarna för hur politik bedrivs.För denna typ av organisationsförändringar medsammanslagningar och central ledning osv. anförsnästan alltid argument om att det är bra med samord-ning, att man får större överblick, osv. är dettariktigt, men väldigt ofta är det också ett talesätt somvisar sig inrymma en hel del av illusionsmakeri.Det är klart att om man slår samman väldigtmycket och tror att man vinner något i överblick,finns det också en risk att man i stället skapar tröghetoch onödigt långt avstånd mellan dem som faktisktsitter med besluten på hand och de frågor som detskall beslutas om just därför att organisationen blir såstor. Detta är ju en insikt som i många sammanhang,inte minst i näringslivet, har lett till en växande insiktom att det i många sammanhang är klokare att i ställetarbeta med decentralisering, direktkontakt så nära detgår mellan beslutande och de ämnen som berörs, istället för att samla allt på samma ställe.Dessutom, och det kanske är det allvarligaste idetta, finns det en uppenbar risk att detta samordnadeansvar som man tänker sig inte riktigt går att ta, därföratt de ganska få personer, och ytterst statsministernsjälv, som skall ha det yttersta ansvaret mänskligt attdöma ju inte kan överblicka allt på det sätt som mankan göra i en mer decentraliserad organisation.Vilka blir det då som tar över? Jo, naturligtvistjänstemännen. Vi riskerar alltså att inte med detsam-ma men gradvis få en utveckling mot ett växandetjänstemannavälde - under statsministerns ledning,för all del - i stället för det något mer decentralisera-de, direkta ansvarsutövande som är möjligt om depar-tementen förblir egna myndigheter.Detta skapar ju också en koncentration på stats-ministerposten som sådan, som jag inte tycker kännsriktigt sund, och som alldeles uppenbart är i strid medsvensk tradition. En sådan koncentration hör merahemma i länder med annorlunda uppbyggnad av sindemokrati.Det är inte odemokratiskt eller något sådant att gö-ra så här, men det är för den skull kanske inte lämpligtatt göra det. Det vore nog bra om den här typen avaspekter hade analyserats bättre i budgetpropositionendär det läggs fram. Det är inte småsaker, och det gäl-ler inte formalia. Men det gäller aspekter på hur detpolitiska livet fungerar i praktiken, på den praxis somskall fylla de formella reglerna.Det har heller inte gjorts någon konstitutionell ge-nomlysning. I något skede har man tyckt att det noginte behövs. Men ryktas det om att det finns enpromemoria från statsrådsberedningen där man ändåtänker föreslå förändringar i t.ex. tryckfrihetsförord-ningen med anledning av detta. Det hade varit kläd-samt om detta hade kommit fram tidigare, så att viockså kunde ha diskuterat det i konstitutionsutskottet.Även om inte kan påverka eller förändradetta, är det angeläget att till protokollet få föra denoro över det steg som förbereds. Enligt vår mening ärdet inte nödvändigt att ta.Den andra fråga som jag mycket kortfattat villnämna handlar om det partistöd som tillfaller partiersom faller ur . Jag tror att vi är eniga om attsådana partier under ungefär de regler som gällerskall kunna uppbära stöd för att kunna fortsätta medsin verksamhet och kunna komma igen till riksdagen.Men åtminstone en gång har det hänt att ett sådantparti mer eller mindre har upplösts i ett antal konkur-rerande små fraktioner. I senaste numret av den gans-ka uppmärksammade tidningen , som bevakarföreteelser på yttersta högerkanten, nämns manövrerfrån en organisation på yttersta högerkanten, ett na-zistparti. Syftet är att genom en allians med någonkvarvarande del av Ny demokrati komma åt det par-tistöd - inte så litet pengar, som vi vet - som kommerNy demokrati till del enligt gällande bestämmelser.Här har vi en konflikt. Stödet skall gå till ett partisom har fått ett visst stöd i . Man får integranska hur det används. Men det stöd som skulle gåtill ett visst parti kan i praktiken tänkas hamna i ettannat partis fickor, ett parti som aldrig ställt upp iriksdagsval och aldrig fått några röster att tala om.Detta är ett gott skäl, bl.a., för den närmare över-syn av systemet som utskottet har uttalat sig för.Anf. 102 ():Herr talman! Jag fick inte tillfälle att utveckla endiskussion med utskottsmajoritetens talesman om denkonungsliga hovstaten och vill därför göra det nu.Kurt sade i sin replik - sedan hadejag inte replikrätt - att frågan är utredd. En överens-kommelse är nådd. Dessutom noterade han som ettstort framsteg att hovstaten skulle lämna enberättelse över sin verksamhet.Men faktum är att utredningen om och hovets framtid utfördes av dem själva!De konstaterade att hovstaten inte ville bli redovisadeller reviderad. Regeringen gick med på detta.Informationen om verksamheten är - och det står iutskottets egen recitdel - att man producerar en årligrapport över den samlade verksamheten i informa-tions- och PR-syfte! Så var det med framstegen fördenna objektivitet och denna granskning av rojalis-men i landet!Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Vad skall man egentligen säga efterdet här? Detta har tydligen varit dagens viktigastefråga för . har vi andra disku-terat i mitt tycke väsentligt viktigare frågor. Men ettsvar skall han naturligtvis ha.Jag konstaterat att det i mitt material - jag förmo-dar att det är likadant i material - ståratt det faktiskt var regeringen som såg till att gjorde utredningen, att regeringenbad ämbetet att göra detta. Om menaratt utredningen som gjorts av Riksmarskalksämbetetär av dålig kvalitet eller om han misstänker att de harfört någon bakom ljuset, tycker jag att han skall sägadet.Å andra sidan tycker jag att det står fullständigtklart, mot bakgrund av den redovisning utskottet hargjort, att man har hittat en tillfredsställande lösning påproblemen som berörs i motion.Anf. 104 () replik:Herr talman! skall nog interecensera vad jag tycker är viktigast i den här debat-ten. Jag har faktiskt talat mer än en gång om andrating, utförligt i mitt inledningsanförande.Detta gäller de vanliga krumbukterna när påståddarepublikaner försvarar rojalismens olika institutioneroch traditioner. Då är det inga viktiga frågor, då är detväl utrett och besvarat som det alltid har besvarats.Därför skall man inget göra åt det. Man ställer sigbakom detta gång efter annan, därför att man aldrigegentligen vill ta ställning och säga som det är: i praktiken har gett de republikanska principernapå båten för mycket länge sedan.Anf. 105 ():Herr talman! Jag vill ge en replik till KennethKvist. Jag vill bara väldigt kort säga att Miljöpartietockså tycker att detta är viktiga frågor, kungens apa-nage, revision osv. Men vi har bestämtatt vi använder oss av fri röstning på just det här om-rådet. Därför får vi se vid omröstningen hur enskildaledamöter tar ställning.Anf. 106 ():Herr talman! Det finns fortfarande några frågordär lever upp till sin inställning att intekunna se skillnad på höger och vänster. Det är noter-bart.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Anslag till skatteförvaltning och tullFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU1Anslag till skatteförvaltning och tull (prop. 1996/97:1delvis)Anf. 107 ():Herr talman! Dagens debatt skulle kunna tas tillutgångspunkt till flera olika var för sig intressantadebatter. Ramen för anslagen till skatte- och tullmyn-digheterna har emellertid redan beslutatom, och därför kan debatten inte leda till någon för-ändrad ekonomisk volym.Jag väljer att i detta mitt huvudanförande begränsamig till att säga någonting om bekämpningen av nar-kotikan samt om rättssäkerheten i beskattningen, medanledning av några moderata motioner i ärendet.Narkotikaanvändningen innebär dokumenterat sto-ra skadeverkningar för individer och familjer ochmedför stora kostnader för samhället. Det är därför enövergripande politisk uppgift att på alla sätt bekämpanarkotikans utbredning. Tullen och Polisen har somen av sina viktigaste uppgifter att svara för en aktivnarkotikabekämpning.Vi har från håll tidigare fört framidéer om ett utvidgat samarbete och en ändrad myn-dighetsstruktur för tull och polis. Tyvärr vill ut-skottsmajoriteten inte heller följa upp vårtyrkande om en försöksverksamhet med integreradtull- och polisverksamhet. Det är beklagligt, eftersomjag tror att det finns goda förutsättningar för att fåfram en ännu effektivare narkotikabekämpning på detviset.Majoritetstexten andas litet av det-är-bra-som-det-är-mentalitet. Jag tycker inte att det är tillräckligt.Läget fordrar en offensiv attityd till dessa frågor. Jagnoterar för övrigt att det finns en enskild socialdemo-kratisk motion som går i liknande riktning som denmoderata kommittémotionen av m.fl. Ärjag välvillig, kan jag kanske tolka detta så att dethåller på att växa fram en förändrad inställning i densocialdemokratiska gruppen i den här frågan. Just numåste jag emellertid konstatera att det inte finns nå-gon förändringsbenägenhet i denna fråga hos flertalet.Vi avser emellertid att återkomma i denna del även iandra sammanhang.Tullen får i och med dagens riksdagsbeslutkompletterande övergripande mål för sin verksamhet.Det är bra att det skrivs fast att kostnaderna för tull-proceduren skall minimeras och att skalltillhandahålla en god service i den legitima handeln.Tyvärr har det förekommit en del konflikter mellanolika aktörer och Tullen sedan EU-inträdet när detgäller tolkningar av vissa regler för tullproceduren.Med den nya kompletterande målsättningen hoppasjag på ännu bättre förutsättningar för den viktigagränsöverskridande handeln i framtiden.Låt mig sedan gå över till en annan del av betän-kandet. Det gäller relationen mellan skattebetalarna ilandet och myndigheterna. Jag har det allmänna in-trycket att den politiska majoriteten gång på gångsätter myndighetsnyttan i främsta rummet. Den en-skildes rätt och möjligheter att hävda sig kommer påundantag. Aldrig eller sällan ser eller hör vi en analyssom tar sikte på de höga skatterna som en orsak till attlojaliteten med skattesystemet sätts i fråga. Reglernakonstrueras för det, trots allt, fåtal som ägnar sig åtorganiserat skatteundandragande.Den ekonomiska brottsligheten är allvarlig ochmåste på olika sätt minimeras och oskadliggöras. Menvi befinner oss i ett läge som gör mig orolig införframtiden. Balansen mellan myndigheterna och denenskilde håller på att bli en obalans där myndigheter-na får ett övertag som drabbar den stora andelen sköt-samma medborgare som bor i landet.Ett exempel på detta är skatteflyktsklausulen somåterinfördes genom ett riksdagsbeslut , trotsatt den var hårt kritiserad för den rättsosäkerhet somden medför. har vi haft denna lagstiftning, somskulle vara av tillfällig karaktär, i ett och ett halvt år.En ny lagstiftning är aviserad . Det ärbeklagligt att utskottsmajoriteten inte tydligare tarfasta på möjligheten att ge regeringen till känna atträttssäkerheten för skattebetalarna måste sättas främst.I en av de moderata motionerna har vi ett yrkandeom att avskaffa skattetillägget för periodiseringsfel. Idetta fall riskerar företagen att drabbas av skatte-tillägg, inte för att de undandragit skatt eller underlåtitatt redovisa den, utan för att redovisningen hamnat ifel period. Påföljden för detta kan bli ekonomisktmycket kännbar för företaget.