prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Vi moderatertycker att det hade varit bättre och billigare att prövaförutsättningarna för att vidga det grundläggandeansvar kommunerna redan har för vuxenutbildning.Vi är också öppna för olika aktörer och nya former avutbildning, och medel som motsvarar den volym iutbildning vi har för vuxna finns i våra förslag.När det gäller högre utbildning föreslår vi enkraftfull satsning på kvalificerad eftergymnasial yr-kesutbildning. Just sådan utbildning efterfrågas ochkan stimulera ökat samarbete mellan näringsliv ochutbildning. Det är vad jag förstår också utbildningsom i ett rimligt perspektiv kan ge fler människorarbete.Regeringens inställning till denna s.k. key-utbildning är ljum. En blygsam försöksverksamhet harstartat, men ansökningarna har varit sådana att denkommitté som hanterar försöken redan efter ett parmånader har skrivit till regeringen och bett om flerplatser. Det visar att vi moderater hade rätt från bör-jan, och jag skulle gärna vilja veta om det kom-mer fler platser till den här utbildningsformen.Regeringen redovisar också en lista på hur 30 000platser till landets högskolor skall fördelas. Med flyghar socialdemokratiska ledamöter farit land och rikekring och delat ut platser som inte finns . Ävencenterledaren stod i talarstolen och sade att desom inte sade ja och amen till den här listan skulleprecisera vem som inte skulle få fler platser. Menockså detta förslag är ett exempel på matematik i denpolitiska skolan. 10 650 platser är egentligenbara 4 350. Övrigt finns redan.Jag hoppas att jag får återkomma i repliker senare,eftersom verkligen inte är särskilt lång tid.Jag tänker inte heller yrka eftersom andra moderaterhar gjort det tidigare, men jag vill understryka att jagtycker att alla våra förslag är bra.Anf. 242 ()Herr talman! Vi i har till denna debattoch i det arbete som har föregått denna debatt kon-centrerat oss på förslag som ger möjligheter för att400 000 riktiga jobb skall växa fram. Därför har vi iutbildningsavsnittet inte tagit upp väl kända liberalaståndpunkter, bl.a. barntillägget i svuxa och dokto-randtjänsterna, och inte heller tagit ställning till denpreliminära eller bedömda fördelning av högskole-platser som presenterades i propositionen.Utbildning är ingen quick fix. Det tar tid att gå påen utbildning. Den som skall gå den måste vara moti-verad så att han eller hon gör sitt bästa. Man måstesjälv tro på att utbildningen är en bra personlig inves-tering för ett riktigt jobb. Den utbildning man sökersig till och skall gå på måste vara bra, dvs. ge kunska-per och erfarenheter som ger en grund för en lust attläsa och lära vidare.Vi anser att socialdemokraterna har hanterat folk-högskolor, komvux och högskolor ryckigt och använtdem som ett slags dragspel för att manövrera arbets-lösheten. Jag vill betona att utbildning aldrig får an-vändas som verktyg för politiska utspel i syfte attkortsiktigt kapa de synliga topparna av arbetslösheten.Arbetslösa människor bör behandlas med respekt,och i det ingår att de får samma möjligheter ochsamma kvalitet på sin utbildning som icke arbetslösa.Utbildningssystemet skall byggas ut för att motsvarade krav som framtiden ställer, det är vi överens om,men det bör inte ske genom att man termin för terminändrar spelreglerna för anslag, platser och studiefi-nansiering.Vi liberaler är t.ex. övertygade om att en bra basför en fortsatt bra utveckling för en ung människa ärtioårig grundskola och att den genomförs så fort sommöjligt. Massan av kunskaper har ökat och tidenräcker inte till. En polarisering mellan teori, estetikoch praktiska ämnen är olycklig. En tioårig skola gertid för både IT-kunskaper, svenska språket - att tala,läsa, skriva och förstå - och bild, slöjd och gymnas-tik.På samma sätt är vi övertygade om att ett merflexibelt gymnasium ger större livsrum för alla elever.Vissa elever kan gå igenom det , andra behö-ver . Vissa kan efter ta en pausnågra år och komma tillbaka i komvux. Andra kan fåen lärlingsutbildning där deras mer praktiska begåv-ning kommer till sin rätt och uppskattas.Vi måste använda folkhögskolorna fullt ut. De haren social miljö som är motiverande och ger en stimu-lerande inlärningsmiljö för de unga och även äldresom behöver det. Det finns många exempel på att justfolkhögskolorna har rätat upp många "strulpellar"som andra skolsystem har misslyckats med. Viktigt äratt alla får en kärna av kunskaper för att platsa i da-gens och morgondagens arbetsliv.Vi tror också, herr talman, på de nya högskolorna.De har visat en enastående livskraft och ett enaståen-de nytänkande. Men sätt inte dem i motsatsställningtill de mer etablerade universiteten. Båda behövs,båda måste få uppskattning för vad de uträttar ochbådas kvalitet på undervisning och forskning måstesäkerställas och ökas.De 30 000 högskoleplatserna som, precis somgalten Särimner, nu tas upp för tredje gången är iverkligheten som påpekade betydligtfärre. Om det visar sig att det inte går att expandera såmycket med bibehållen kvalitet accepterar vi folkpar-tister en långsammare takt, examinationstakt ochkvalitetssäkring. En kvalitet som håller i en interna-tionell jämförelse är det allra viktigaste inom högsko-lesystemets utveckling.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 85 omkvalitet.Anf. 243 ()Herr talman! Jag vill börja med en allmän reflex-ion. Den får stå för mig personligen. Under dagensdebatt har jag fått alltmer av en deja vu-upplevelse -jag har hört det här förut. Det är samma argument somupprepas gång på gång. Det är tick-tack, tick-tack.Och blev nästan pate-tisk när han förklarade att samarbete är bättre än kon-frontation. Det är underbart att man har kommit framtill dessa slutsatser. Jag har roat mig med att bokförahur han upprepade den sentensen, ochjag lovar att jag skall publicera det innan mandatperi-oden är slut.Samband förenklas, och självklarheter och platti-tyder upphöjs till sanningar. Det är på det sättet manskapar myter, och det är det som ochäven kallar för fördumning.Nu skall jag övergå till satsningarna inom utbild-ningsområdet. Men sanningen är att varken proposi-tionen som lagts fram eller motionerna som väcktsmed anledning av den innehåller särskilt många nyaförslag. Inte ens de nya utbildningsplatserna är iegentlig mening nya. av dem finns redan isystemet. Det är som om regeringen harägnat sig åt någon form av processkrivning där berät-telsen vuxit fram i proposition efter proposition. Jagskall vidgå att miljöskildringen har blivit både fylliga-re och blommigare. Men intrigen, alltså grundstoryn,är densamma. Trots det presenteras denna vuxenut-bildningssatsning av medier och av en del socialde-mokratiska politiker på ett sätt som är ämnat att skapaorealistiska förväntningar. Men jag skall bekänna attjag som vänsterpartist ändå, trots detta, är nöjd medregeringens utbildningssatsning. Det har jag sagttidigare i debatter, och det säger jag nu igen. Försla-get ligger väl i linje med, och ibland är det identisktmed, de uppfattningar som vi har framfört under all-männa motionstiden och som jag även harförsökt utveckla här i kammaren. För oss är en sats-ning på kortutbildade vuxna oerhört viktig både ur ettklassperspektiv och ur ett könsperspektiv. Jag menaratt alla vuxna borde garanteras rätten att skaffa sigkompetens motsvarande treårigt gymnasium i kär-nämnena, åtminstone i svenska, engelska och mate-matik.Låt mig då övergå från den nygamla valsen ochnöja mig med att kommentera det nya förslaget. Vivill ha ett rättvist, sammanhållet och enkelt studiestödmed höjda ersättningsnivåer. Ingen skall av ekono-miska skäl tvingas avstå från utbildning. Vi välkom-nar därför detta särskilda utbildningsbidraget med enhöjd nivå. Men ingen glädje är odelad. Tyvärr uppre-par, tycker vi, regeringen samma misstag som varfallet med svuxa och sätter en bortre parentes för detsärskilda utbildningsbidraget. Få kortutbildade ochstudieovana vuxna klarar att skaffa sig gymnasiekom-petens i kärnämnena på endast två terminer. Det vetjag av egen erfarenhet. Risken är att de grupper somvuxenutbildningssatsningen är särskilt viktig för - jagtänker då främst på de ensamstående kvinnorna medbarn, och jag talar om kvinnor eftersom de utgör 92 %av ensamföräldrarna - återigen hamnar i den olyckli-ga situationen att de av ekonomiska skäl inte kommeratt kunna fullfölja sina studier. Jag berörs oerhörtdjupt av många kvinnors svåra situation . Jagmöter många av dem på våra folkhögskolor runt om ilandet. Jag imponeras av deras beslutsamhet ochderas mod. Men jag känner också och är medvetenom deras vrede. Min förhoppning var att vi alla kvin-nor i världens mest jämställda parlament nu skulle havisat våra medsystrar sympati och givit dem en rejälchans.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 81 un-der mom. 49, där vi föreslår att det särskilda utbild-ningsbidraget skall utgå under hela den studietid sombehövs för att fullfölja studier på en nivå motsvarandehögst ett treårigt program på gymnasieskolan ellermotsvarande på folkhögskolan.Anf. 244 (m) replikHerr talman! Jag har en fråga till . Den gäller satsningen på kvinnorsutbildning. Det är alldeles riktigt att just ensamståen-de med barn har oerhört svårt att fullfölja en utbild-ning med låga studiemedel. Jag vet att de mångagånger är otillräckliga. Men jag skulle vilja veta hurmycket räknar med att denna våld-samma satsning som man nu förordar och som mannaturligtvis kan drömma om skall kosta. Hur mycketpengar har ni egentligen att använda för detta ända-mål? Det vore väldigt spännande och intressant att fåveta.Anf. 245 () replikHerr talman! Jag får göra besvikengenom att säga att jag inte kan lämna några siffror.Men om har följt debatten, vilket jagtror att hon har gjort, har hon observerat att vi hartalat om att vi på något sätt har 20 miljarder som vivill satsa på olika åtgärder. Och vi flaggar för detta.Vi gör som regeringen och säger att detta är vår in-tention, och sedan får vi återkomma under all-männa motionstiden när budgetpropositionen läggsfram.Anf. 246 (m) replikHerr talman! Det innebär i så fall att Vänsterpar-tiet inte vet om pengarna räcker till det som ni lovar.Jag tror att det är detta som är så farligt i den ekono-miska situation som vi befinner oss i med massarbets-löshet och problem, att ställa ut löften som inte hållervid en prövning. Jag begär inte att ett oppositionspartiskall veta vad varje siffra exakt handlar om. Det kla-rar inte heller. Men om man säger attalla skall kunna läsa motsvarande gymnasiekompetensoch få denna förmånliga bidragsgivning fullt ut helavägen, måste man ju ha något på fötterna eller något iplånboken. Det saknar uppenbarligen ,och det är ett viktigt besked.Anf. 247 () replikHerr talman! Jag upprepar att vi har 20 miljarder iplånboken, och jag är övertygad om att det räcker tillden här satsningen och andra satsningar också. Menjag skall be att få återkomma mer i detalj när budget-propositionen har lagts fram.Anf. 248 ()Herr talman! Att i tider med hög arbetslöshet satsapå utbildning är sund politik. Regeringens förslag atttillskapa studieplatser för grundskole- och gymna-sieutbildningen för de arbetslösa som saknar sådanautbildningar är bra, liksom förslaget att öka antaletstudieplatser vid universitet och högskolor. Att, somregeringen föreslår, använda a-kassan för finansie-ringen kommer i konflikt med den normala studiefi-nansieringen men kan accepteras som en tillfälligåtgärd i en trängd situation.Under normala förhållanden sker planering avutbildning med hänsyn till såväl de sökandes, de stu-derandes, behov som samhällets behov. Man efter-strävar hög kvalitet och redovisar hur utbildningenskall finansieras. Sådana överväganden är det ont omi regeringens proposition. Detta beror sannolikt på attmånga analyser och förslag till ändringar av utbild-ningssystemet ännu befinner sig på utredningsstadieteller i departementet för bearbetning. Det är bara attbeklaga att arbetet inte har kommit längre. Det finnsmånga brister i svensk utbildning som kräver åtgär-der.Om vi hade haft en väl fungerande organisa-tion av utbildningssystemet, hade det varit lättare atttro att de pengar som avsätts för extra studieplatserverkligen kommer att minska arbetslösheten på sikt.Genom att regeringen hamnat i otakt löper vi nu istället risken att de nya studieplatserna kan leda tillförsämrad kvalitet när de skall pressas in i redan hårtbelastade skolor och högskolor.Som läget nu är ställer sig ändå bak-om huvuddelen av de föreslagna åtgärderna inomutbildningsområdet, men vi föreslår ändringar påvissa punkter, varav jag tänkte ta upp två.För det första: En grupp som är överrepresenteradbland de arbetslösa har glömts bort i regeringensförslag. Det är alla vuxna med specifika läs- ochskrivsvårigheter. Varför inte nu gripa tillfället ochgöra en rejäl insats för att ge dessa människor en godundervisning så att de också får tillgång till det skriv-na ordet - en förutsättning inte bara för ökade möjlig-heter att komma in på arbetsmarknaden utan också föratt bli fullt delaktig i ett demokratiskt samhälle? Mil-jöpartiet föreslår att särskilda medel avsätts för ensådan utbildning.För det andra gäller det näringslivets deltagande iutbildningssatsningarna. Propositionen handlar hu-vudsakligen om skattefinansierade bidrag till studie-platser. Självfallet bör också näringslivet kunna görastora insatser för att stimulera intresset och svara fördelar av utbildningen inom områden där näringslivetbehöver arbetskraft. Det handlar t.ex. om att tidigtväcka ungdomars intresse genom att ställa upp medbra praktik för grundskoleelever, genom väl planeradarbetsplatsförlagd utbildning för gymnasieelever ellerom att i samverkan med universitet och högskolor taaktiv del i forskarutbildning och fortbildning av lärareoch forskare inom deras specialområden. Universitetoch högskolor kan möta upp genom att t.ex. mer sys-tematiskt starta samhällsjourer med forskarstuderan-de, som på uppdrag utför olika arbeten för företag ochden offentliga sektorn inom sina specialområden. Detskulle ge studenterna god erfarenhet inför steget ut iarbetslivet och ge företagen tillgång till kompetens försin utveckling.Fru talman! motioner innehåller enrad olika förslag till konkreta åtgärder som på etttydligt sätt riktar sig mot målet att minska arbetslöshe-ten. Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation76 mom. 45 men står självfallet bakom Miljöpartietsövriga motioner i ärendet.Anf. 249 ()Fru talman! Den utbildningssatsning som finnsmed i regeringens och förslag för atthalvera den öppna arbetslösheten har vi redan debat-terat i denna kammare. Det är nämligennygamla förslag. Då har vi talat om hur vi ser på för-delningen av platser mellan olika utbildningsanordna-re. Vi har talat om takten i utbyggnaden osv., och vihar också röstat om dessa frågor. Därför skall jagägna mina korta minuter åt tre punkter som jag tyckersaknas i utbildningssatsningen.Den som följt debatten vet att den handlatom att den enda möjligheten att få ned arbetslösheten- inte bara den öppna utan den totala - till en accep-tabel nivå är att förbättra klimatet för företagande ochföretagare. När det gäller att bekänna det med läppar-na är alla rörande överens. Men hur ser det ut i prak-tiken? Utbildningssatsningen är ju det stora trumfkor-tet i hela förslaget. Men ingen koppling görs till hurutbildningen skall kunna bidra till att förbättra före-tagsklimatet - trots att det kanske är den viktigasteåtgärden, åtminstone på litet längre sikt.En positiv inställning till teknisk utveckling, ent-reprenörskap och egna initiativ måste grundläggasredan i och sedan finnas med på allautbildningsnivåer. Moment om företagens betydelseoch företagandets villkor bör finnas med på alla stadi-er. Ett nationellt program i gymnasieskolan med in-riktning på företagande och motsvarande kurser inomfolkhögskolan är några konkreta krav från oss krist-demokrater. För unga människor med företagsidéerstupar projekten alltför ofta på att grundkunskapernaär för dåliga. En utbildningssatsning som inte baragörs för att förbättra sysselsättningsstatistiken utan föratt verkligen minska arbetslösheten borde ha inriktatspå att åtgärda den bristen.En utbildningssatsning för sysselsättning borde hahaft en tydligare satsning på ett utvecklat lärlingssys-tem som en viktig del. Exempel från andra ländervisar att ungdomsarbetslösheten inte får samma om-fattning där lärlingssystem med varvad teori ochpraktik är väl utbyggd. Regeringens ljumma skriv-ningar om att sådan utbildning bör kunna utnyttjasbetydligt mer än lär inte leda till någon kraftfullsatsning. Vi kristdemokrater hade velat se en särskildyrkeshögskola för att bredda intagningen till högsko-lan. Alltför många elever avskräcks från att sökaen utpräglad teoretisk utbildning men skulle mycketväl kunna tänka sig att satsa på högre studier om devarvades med praktik. Det är också ett sätt att få för-ankring på arbetsmarknaden, som annars är ett stortproblem för nykläckta studenter.En tredje punkt som vi kristdemokrater tyckersaknas är den långsiktiga finansieringen av vuxenstu-dier. Kompetensutveckling kan ju inte vara en en-gångsinsats utan måste pågå ständigt. Därför vill vi seett system med individuella utbildningskonton. Detfår jag återkomma till i en replik.Anf. 250 ()Fru talman! Arbetslösheten är ett stort ochallvarligt gissel för det svenska samhället. Satsningarpå utbildning, kompetenshöjning och livslångt lärandeär både på kort och på lång sikt ett viktigt sätt attundvika utslagning från arbetsmarknaden, liksom attunderlätta ett återinträde.Vi vet att samhälle och arbetsliv förändras i alltsnabbare takt. Det som på gårdagens arbetsmarknadvar tillräckliga kvalifikationer duger inte på morgon-dagens.Vi kan också se att de jobb som rationaliseras bortnästan uteslutande drabbar de grupper på arbetsmark-naden som har låg grundutbildning. Tittar vi på siff-rorna över dem som är långtidsarbetslösa kan vi se än åtta av tio har högst grundskola eller tvåårigtyrkesgymnasium.Det är lätt att konstatera att bra utbildning inte ärnågon garanti för en anställning. Lika enkelt är det attse att utan en bra utbildning är läget avsevärt sämre.Mot denna bakgrund är regeringens satsning påvuxenutbildning och högre utbildning både nödvändigoch konsekvent, inte minst om skall konkur-rera med hög kompetens i stället för med låga löner.Det är också viktigt att framhålla att satsningar påutbildning är ett av de viktigaste fördelningspolitiskainstrument vi har.Det vi nu föreslår riskdagen är en särskild statligsatsning på vuxenutbildning för i första hand arbetslö-sa utan treårig gymnasiekompetens. Den riktar sigockså till anställda som saknar samma kompetens.Den enskildes val av utbildningsanordnare skall vägatungt. Därför är inte utbildningsplatserna fördelade påolika anordnare, utan flera skall kunna komma i fråga.Inte minst folkbildningen har här en viktig uppgift attfylla. Kommunerna ges ansvaret för att utbildnings-satsningen genomförs. För att underlätta införs ocksåett särskilt utbildningsbidrag på vissa villkor för demsom deltar i studierna.Därutöver genomförs en utökning av utbildnings-platserna i högskolan. De tillfälliga insatserna avlösesav en mer permanent satsning om 30 000 platser.Dessa fördelas enligt regeringens förslag med särskildtyngdpunkt på de mindre och medelstora högskolornaoch vissa prioriterade områden. ges dessutommöjlighet att växa till en volym som innebär att Got-land kan få en självständig högskola under senaredelen av perioden.Jag kan, efter att ha lyssnat på debatten, notera attdet föreligger en bred uppslutning bakom denna sats-ning på utbildning och rättvisa. Inte bara Socialdemo-kraterna och står bakom utan i allt väsentligtockså och Vänstern. De partier som be-römmer sig av att ha tagit initiativ till dagens debattstår däremot märkvärdigt tomhänta.Moderaterna säger nej till vuxenutbildningssats-ningen, och det är föga förvånande. harinte gjort sig kända för att satsa på bred utbildning förde många människorna. Man räds också satsningarnapå den högre utbildningen.Bakom detta nejsägarpartisställningstagande finns naturligtvis som alltid enrädsla för att om utbildning kommer många till del såmister den i betydelse och tappar kvalitet. Men viandra vet att det med kunskap och kompetens inte ärsom med hemligheten som man delar med kompisen iförsta klass, dvs. att den förlorar sin lyster om dendelas av fler.Tvärtom: I ett föränderligt samhälle som alltmervilar på kunskap och kompetens blir det viktigt bådeför den enskilde och för samhället att alla är en del avdenna förändring. Om inte alla är med ökar riskernaför utslagning från arbetsmarknaden.När det gäller högskoleutbyggnaden vore det ren-hårigare av och att sägarent ut att man är emot utbyggnaden av de mindre ochmedelstora högskolorna snarare än att gömma sigbakom kvalitetsskylten.För oss socialdemokrater är de nya högskolornainte ett hot utan en viktig möjlighet när det gäller attåstadkomma en positiv utveckling och skapa nya ochframtidsinriktade jobb.För del kan jag bara konstatera antingen har tagit time-out eller sommarledigt iutbildningspolitiken. Inte ett enda av de konkretaförslag som man redovisar i sin motion gäller utbild-ning - detta som man säger sig reagera påde områden där Socialdemokraterna och harredovisat förslag.Jag vill yrka bifall till hemställan i finansutskottetsbetänkande och avslag på reservationerna.Anf. 251 (m) replikFru talman! säger ju inte nej till ut-bildningsinsatser för vuxna. Men vi säger nej till detsocialdemokratiska betongförslaget, och det är fak-tiskt en annan sak.Vi kritiserar inte en satsning på utbyggnad av hög-re utbildning. Jag skulle vilja att häroch förklarade vilka kriterier som ligger bakomden lista som socialdemokraterna presenterar. Detfinns högskolor som förlorar utbildningsplatser ge-nom denna våldsamma satsning. Det finns skolor somfår mängder av platser, men det presenteras inga skältill varför dessa inrättas.Jag tycker inte att det ens är möjligt att diskuteraförslag som man inte vet bakgrunden till. Det är inteav misstro mot vissa högskolor eller därför att vimissunnar någon region utbildning, utan det är pågrund av att jag känner ansvar gentemot dem somstuderar. Ingen skall vid högskolan stäl-las med stora studieskulder och med en utbildningsom visar sig inte hålla måttet. Det gör att jag tar lättpå kritik om att man noga skall pröva kvaliteten.Anf. 252 () replikFru talman! Jag blir litet lätt förvirrad när jag lyss-nar på och . Å ena sidansäger man att det egentligen inte är fråga om någranya platser utan att det är samma gamla platser somdet talas om. I nästa skede säger man att den starkautbyggnaden hotar kvaliteten och att den inte är till-räckligt planerad. Jag tycker att man får bestämma sigför vilket spår som skall gälla.Man säger faktiskt nej till ytterligare satsningar påvuxenutbildning. Det framgår tydligt av moderaternasreservation att den volym som finns är den vo-lym som man anser vara tillräcklig för att möta fram-tiden.När det gäller högskolan skulle jag vilja veta: Hurmånga nya platser tycker vore rimligt föratt den kvalitet i utbildningen som man säger sig vär-na om skall kunna uppnås? Vad är ert bud när detgäller att bygga ut den högre utbildningen?Anf. 253 (m) replikFru talman! säger att han är förvir-rad, och det är ju inte så lätt att förklara för den sominte vill begripa. Men det finns faktiskt ett moderatförslag. Det är riktigt att anslagen motsvarar den vo-lym av utbildning för vuxna som ingår i våra förslag.Men om man är litet fritänkande och öppen för nyaväger kan det t.o.m. bli fler människor som får ut-bildning. Så enkelt är det.Sedan frågade : Hur många platsertänker ställa upp på när det gäller hög-skolorna? Det var detsamma som centerledaren sade . Den som inte säger ja och amen till er lista därdet inte finns en motivering skulle presentera vad sommenades.