prot · GJ0981 · 1996-04-17 00:00:00 — Däremot kan frågorna omlänsförvaltningen och dess organisation komma i etthelt annat ljus när man börjar att fundera över hur dethela skall se ut. Så visst är det litet konfunderande ochlitet svårt.I slutbehandlingen av ärendet i utskottet fanns detockså de som ville ändra i skrivningarna, och det varledamöterna från Moderata samlingspartiet. Men jagsade då med eftertryck att det som vi hade kommitöverens om skulle gälla i fortsättningen. Jag är tack-sam för att också den socialdemokratiska gruppen ochövriga som deltog i beslutet ställde sig bakom detta.Anf. 53 ()replikFru talman! Jag noterar med tacksamhet att ocksåVänsterpartiet ställer sig bakom ett regionalt självsty-re värt namnet. Mot den bakgrunden får vi en sådankraftfull majoritet, oavsett om det finns något partisom inte är lika glasklart på den här punkten. Detta ären utomordentligt viktig markering från omvad vi förväntar oss att propositionen skall in-nehålla.Anf. 54 ()Fru talman! Regeringen anser att län, samt skallläggas samman till ett storlän som skall heta VästraGötalands län.Nu skall beslutet skjutas upp i och med att rege-ringen inte anser sig kunna köra över en så stor ma-joritet mot förslaget som finns speciellt i ,där det faktiskt bara är fem kommuner av 17 som villatt länet skall upplösas för att ingå i detta storlän. Ochdet är ju positivt att regeringen nu har tagit till sigdetta. Men intentionerna finns givetvis kvar, både iregeringen och hos bostadsutskottets majoritet.Majoriteten i bostadsutskottet skriver nämligen attutskottet anser det vara viktigt att arbetet med attbilda ett västsvenskt län drivs vidare så att beslut kanfattas utan ytterligare dröjsmål. Man poängterar vik-ten av att tidsgränser sätts och att de inte överskrids.Detta anses nödvändigt så att ett västsvenskt län skallkunna bildas . Utskottet skriver "attså bör ske är utskottets mening".Regeringen skriver i propositionen: "Det finns enbred uppslutning kring en länsindelningsreform iVästsverige. Den närmare utformningen av ett nyttvästsvenskt län är emellertid ifrågasatt och därför gårdet inte nu att lägga fram ett långsiktigt hållbart för-slag om ny länsindelning. "Därför tycker regeringen att det nu skall utredashur det framtida storlänet kommer att se ut. Fråganmåste alltså övervägas ytterligare, och då har mantillsatt en särskild utredare. Utredaren har i uppdragatt ta upp överläggningar med företrädare för kom-mun, landsting, länsstyrelse och andra berörda parter ide berörda länen.I propositionen står det att inriktningen på arbetetbör vara att i princip , och läggssamman till ett västsvenskt län som länssty-relserna i de berörda länen förs samman.Det minsta man kan begära är att utredningsarbe-tet skall ske förutsättningslöst, och detta har jag mo-tionerat om. Som svar på mitt motionsyrkande skriverbostadsutskottet att de överväganden som skall skekommer att ske förutsättningslöst i och med att detframgår av utredarens direktiv. Då är min stilla und-ran: Varför har man inte helt enkelt skrivit in detta idirektiven?Miljöpartiet i vill att det skall hållasfolkomröstning. Det skulle bilda en bra grund förutredaren att gå vidare utifrån. Vi anser att föränd-ringar av länsgränser - som Per hartagit upp - generellt skall föregås av rådgivandefolkomröstningar i berörda kommuner. Detta bordegivetvis genomföras innan man startar utredningen.Jag undrar med vilken trovärdighet man kan hävdaatt det är fråga om en utredning över huvud taget. Kandet kallas utredning om man åker på turné och inhäm-tar synpunkter, när alla vet vad regeringen tycker ochtänker om saken och vad man skriver i både proposi-tionen och utskottsbetänkandet? Det enda man intevet är vilka kommuner som skall ingå i storlänet.Vad vill man vinna med ett västsvenskt storlänegentligen? Vad jag kan fundera ut efter att ha lästbetänkandet och propositionen är att det skall blirationellt med ett större län. Men hur och för vem detskall bli rationellt redovisas inte. Det blir det knappastför den enskilde individen i alla fall. Den enskildeindividen upplever ju i stället att det blir ett längreavstånd till beslutsfattarna och att resurser tas frånregionens kransområden till storstäderna.I propositionen hävdas att utvecklingen på den eu-ropeiska kontinenten lett till att den regionala nivånfått ökad betydelse i såväl ekonomiskt som politisktavseende. Man vill nu t.o.m. EU-anpassa den svenskalänsindelningen. Men här missar man en väldigt viktigsak, nämligen att regionerna i EU är oändligt mycketstörre än ett västländskt storlän någonsin skulle kunnabli. Därför tycker jag att man borde undvika den om-väg som det innebär att centralisera på bekostnad avsmåskaligheten. Jag är nämligen helt övertygad om attvi framöver kommer att se att behovet av ett småska-ligt samhälle kommer att bli mer och mer uttalat.Därför vore det att gå en väldig omväg, att centralise-ra och göra sammanslagningar till storskaliga enheter,stora län.Regeringen skriver också i propositionen: "För ut-vecklingen i utgör nuvarande länsgränseren olägenhet från planerings- och samordningssyn-punkt. "Men jag undrar då hur i hela friden man skallkunna uppnå en högre grad av samplanering och sam-ordning, om man kör över en majoritet av befolkning-en. Självfallet behöver vi mer samarbete, både inomSkaraborg och mellan och andra län iVästsverige. Men det går ju inte att administrera framkreativitet och samarbete, och det går ju inte att beslu-ta om det. Däremot skall man skapa förutsättningarför kreativitet och samarbete. Nya gränser skapar intemer samarbete, speciellt inte om man inte har hört vadfolket tycker om dessa gränser.Fru talman! Slutligen har jag svårt att tro att någonpå allvar tror att det skulle vara främjande för samar-bete och utveckling att köra över en så stor majoritetav kommuner och fortsätta driva storläns-frågan.Jag hoppas nu att denna debatt, i alla fall i riks-dagsprotokollet, ger klara direktiv till utredaren ombehovet av att frågan utreds förutsättningslöst och inte skall läsa så mycket om de intentioner sombåde bostadsutskottet och regeringen har skrivit ibetänkandet respektive propositionen.Anf. 55 ()Fru talman! Jag tänker hålla mig till den del i be-tänkandet som kallas med mera och som gäller namn-frågan på det län som jag representerar, nämligenKopparbergs län. Jag tror att alla här säger att jagsitter på Dalabänken här i kammaren, inte på Koppar-bergsbänken.Det här är en gammal fråga som skall få ettsvar. Jag interpellerade dåvarande statsrådet . Han lovade då att regeringenskyndsamt skulle komma med ett förslag. Även om det inte lagts fram skyndsamt, såär det ett förslag i den riktning som statsrådet då an-gav, riktningen mot namnet , alltså ett namn-byte.Alla skall dock veta att det är ett delat landskap inamnfrågan, något som är en viktig sak. Min stånd-punkt är att det måste fattas ett beslut i frågan, så attinte frågan behöver hänga obesvarad i luften. Jag trorinte, trots rykten om och bevis för dalkarlars häftigahumör, att vi behöver vänta oss något dalauppror ifrågan. Upproret kanske får vänta tills det eventuelltkommer ett förslag om nedläggning av Dalregemen-tet. Som ni hör finns dalanamnet med också här.Fru talman! Det är ju faktiskt statens förlängdaarm i i , nämligen ,som har drivit frågan eller t.o.m., rättare sagt, ändratnamnet litet självsvåldigt - något som upprört vissadepartementstjänstemän här i huvudstaden.Men det mesta hemma i länet har ett namn i vilketDalarna ingår. Där finns Försäk-ringskassan . Vi lyssnar på Radio Dalarna.Det kommun- och landstingsägda bussbolaget heterförstås Dalatrafik. Den skattesubventionerade länstea-tern heter Dalateatern. Och själv har jag äran att varalänsordförande i en partiorganisation som heter Mo-deraterna i . Så här skulle jag kunna fortsättaganska länge med , Dalar-nas forskningsråd osv.T.o.m. en av de myndigheter som litet smått arg-sint avstyrkt namnbytet av vårt län - en institution imuseivärlden - heter, ja, just det, Museum.Dalarna är helt klart ett bredare begrepp än Kop-parberg. Namnet är ett namn som ocksåklingar bra i Europaarbetet, inte minst med inriktningpå den viktiga turistnäringen - en näring som hållerstora delar av vårt län med massor av arbetstillfällen.Alla lockande och färgglada turistbroschyrer lockarmed , och alla känner till . NamnetKopparberg finns inte.Det var som sagt självaste myndigheten länsstyrel-sen som ändrade namnet utan att fråga. Civildeparte-mentet har riktat frän kritik mot för dettaagerande, men har litet klurigt hävdat attLänsstyrelsen mer är ett arbetsnamn som säljsutåt, medan man i rena beslutsärenden använder deträtta namnet, i län.Statsrådet krävde i interpellationsdebattenen, som han sade, bred folklig förankring för att nam-net skulle ändras. Man har tidigare här i kammarenförsökt att ändra namnet, men misslyckats. Bl.a. haren företrädare till mig, , försökt ett antalgånger, tyvärr utan framgång. Men då var kanske intetiden mogen för att göra ändringen. Det var ett försöksom gjordes . Bättre gick det såle-des med den motion som finns i frågan.Den breda folkliga förankringen, som statsrådetNygren efterlyste, får väl anses vara politikerna ilänsstyrelsens styrelse som, om jag minns rätt, heltenigt tillstyrkte namnbytet. Det gjorde även kommu-nerna.Men det finns också starka och goda argumentmot ett namnbyte. Dagens handlingar visar inte att detfinns så många röster mot ett namnbyte. Två halvstoraomröstningar har företagits av medierna i ,och båda har givit ett nej till namnbyte. Men frågan ärvad regeringen menar med bred förankring för attföreslå detta namnbyte.Vad som talar mot ett namnbyte är den kulturhis-toriska delen. Namnet härrör ju från länsindelningenår . Vi har namnet Kopparberget, något somgjort länet internationellt känt med dess gruvdrift.Kopparbergs län lär också vara det enda län som fåttsitt namn efter en för riket viktig näring.Jag tycker att såväl regering som utskott kommerfram till ett vettigt förslag när man föreslår ett namn-byte. Orten ligger ju inte ens i . är ett bredare och mer väl-känt begrepp än . Man skall veta att och landskapet geografiskt skiljer sig åtpå sex ställen. Men i de flesta områdena handlar detdock om små befolkningstal.Man skulle dock kunna hålla med om vad i residensstaden skrev i sin remis-somgång: "En fråga av det slaget kan inte besvarasmed någon typ av vedertagen sanning utan måste mednödvändighet bli en kombination av logiska argumentför och emot, plus en rejäl dos tyckande." Efter den meningen avstyrktekulturnämndens ledamöter namnbytet.Jag kan instämma i meningen vad gäller både ve-dertagna sanningar och logiska argument. Men ävenom kulturfolket, efter sina värderingar av vedertagnasanningar och logik, kom fram till ett nej till namnby-te, så har jag kommit fram till ett ja till ett namnbytepå samma grund.Fru talman! Med vad jag här har sagt vill jag yrkabifall till utskottets hemställan.Anf. 56 ()Fru talman! Det beslut som vi skall fatta omatt sammanföra de två till ett är sannerli-gen historiskt. Vi i har länge arbetat för att nåända hit. Denna dag skulle alltså kunna präglas avglädje. Men, fru talman, det finns smolk i bägaren.Jag representerar det mindre länet, men för denskull det naggande goda län. Om vi hososs hade haft ett expansivt Öresundsbrobygge pågång, hade jag väl inte känt så stor oro . Men dethar vi inte.Jag ställer mig naturligtvis bakom den motion somvi har väckt och det anförande som länskolleganBörje hållit . Men jag vill ändå med mittanförande ytterligare betona vikten av att utplacering-en av de statliga och länsanknutna organen sker medstörsta omsorg.Det hade varit bättre om utplaceringar och an-svarsfördelningar hade varit klara inför dagens beslut.Därför är det med viss oro jag bifaller utskottetshemställan. Att jag trots allt gör det, beror på att jagvet att ingen tjänar på att utarma vår länsdel. Kristi-anstad saknar förvisso ett brobygge, men har i ställetmånga egna goda förutsättningar. Jag utgår från attdessa tas till vara.Anf. 57 ()Fru talman! I finns, såsom manifesterats , en väldigt bred enighet om att landskapet den naturliga enheten för den regionala samhälls-förvaltningen. har ett intensivt arbetebedrivits i syftande till att uppnå en gemensamoch slagkraftig regional indelning. Vi har som målhaft att rensa upp i vad vi kallar den regionala röranoch att skapa en regionalt sammanhållen organisation.Det handlar då inte om att i första hand åstad-komma administrativa rationaliseringar. Det handlar istället om att skapa förutsättningar för en överflytt-ning av uppgifter från länsstyrelsenivå och annanstatlig nivå till regionalt, demokratiskt valda organ.Det finns således en mycket stark beslutsamhet ifråga om att riva hinder och gränser för en utvecklingav den regionala samverkan i . Det är en pro-cess som går vidare med full kraft och under mycketbred enighet.Det är en beslutsamhet som gäller att åstadkommaförutsättningar för ett demokratiskt forum för gemen-samma frågor i . Det gäller t.ex. trafik, kom-munikation, utbildning, kultur, miljö- och planerings-frågor och näringspolitik.Det är en beslutsamhet som gäller att åstadkommaen regional organisation som kan ta över uppgifterfrån nuvarande statligt ansvarsområde. Det gäller attha en beredskap för överförande av sådana uppgifter.Det är en beslutsamhet som gäller att skapa ensjukvårdshuvudman i från den 1 januari 1999.Den fråga som kanske har vållat mest uppståndel-se i debatten utåt har varit placeringen av residenssta-den. Utifrån mina utgångspunkter bör rikets tredjestad även i fortsättningen vara en residensstad. kommer att bli ettbetydande kraftcentrum i norra . Det är bety-delsefullt för hela den regionala utvecklingen i Skåneatt ha ett sådant kraftcentrum.När jag har sagt detta, vill jag emellertid starktunderstryka vikten av regional balans i när detgäller hela den offentliga förvaltningen. En särskildutredare har ju nu också tillsatts för detta ändamål.Denna utredare skall efter samråd med företrädare förregionen, och med andra berörda parter, lägga framett underlag för beslut om lokalisering av regionaloffentlig förvaltning i län.Det pågår ett intensivt arbete för att finna en regi-onal balans vad gäller fördelning av de offentligaförvaltningarna. Det handlar då inte enbart om läns-styrelseverksamheten. Det handlar också om annanstatlig förvaltning och, inte minst viktigt, om hur denregionala organisationen, det gemensamma lands-tinget och de regionala uppgifterna i övrigt skall för-delas på ett bra och ändamålsenligt sätt med tanke påden regionala balansen i som helhet.Jag är övertygad om att detta arbete kommer attgenomföras så att det slutliga förslaget kommer attkunna vinna bred uppslutning. Vägledande är natur-ligtvis att ha så små centrala enheter och så liten cen-tral administration som möjligt på regional nivå, ochatt verksamhet och administration så långt möjligtskall föras ut på lokal nivå.Fru talman! Det beslut vi skall fatta är för-visso historiskt. Det innebär att vi slår samman debägge till ett län. Det är ett viktigtbeslut och ett steg i den riktning som innebär att vikan skapa en sammanhållen regional organisationtotalt sett i län.Än viktigare är dock vad som kommer, nämligenfrågan om ansvarsfördelningen mellan staten och denregionala, demokratiskt valda organisationen. Härhyser jag stora förväntningar på att regeringen, närman skall behandla regionberedningens förslag ochlägga fram ett förslag på bord i det avse-endet, också kommer att ta ett rejält steg mot en regi-onal självstyrelse.Jag vill i detta sammanhang, liksom andra talare,ge bostadsutskottet en eloge för att man har givitregeringen i uppdrag att lägga fram förslag när detgäller den regionala ansvarsfördelnigen. Jag tycker attvi har att se fram emot det förslaget med spänd för-väntan. Det är det viktiga steget när det gäller attutveckla den regionala, demokratiska funktionen.Anf. 58 ()replikFru talman! Jag noterar med tacksamhet Lars-ErikLövdéns viktiga inlägg. Det innehöll mycket klaramarkeringar i flera avseenden. Han talar om en starkbeslutsamhet när det gäller att skapa ett demokratisktforum på regional nivå. Han talar om att regionenskall få ta över viktiga uppgifter från den statligasidan, och han talar varmt om regional balans. Hansäger också att han har stora förväntningar på att detkommande regeringsförslaget skall innebära attdet regionala självstyret tar ett stort steg framåt.Detta förpliktar. är ingen vanligriksdagsledamot. Han är en mäktig person, särskilt iSkåne. Han har, vill jag påstå, ansvar för den skånskauppfattningen i den här frågan. Han har också närakontakt med regeringssidan. Jag menar att allt detta ärutomordentligt viktiga signaler från denna kammaretill regeringen som verkligen, jag understryker detän en gång, måste komma med ett förslag somger regionalt självstyre. Allt annat är uteslutet.Anf. 59 ()Fru talman! För oss som är ockupera-de är detta en historisk dag. Vi skall nu besluta om attSkåne skall bli ett län. Jag tycker att det är naturligtatt utvecklingen har gått i den riktningen. Det är frågaom två län som ligger sida vid sida och som har ennaturlig och logisk förankring till varandra.Till skillnad från vad någon talare tidigare sade,vill jag säga att detta är en glädjens dag. Det är en glädjens dag när vi nukan ena oss om detta beslut i riksdagen.Jag tror, fru talman, att både vi från länoch de från län kommer att bli nöjdamed det resultat som utredaren kommer fram till. Jagtror att ett starkt, enat innebär en framgång föralla. Jag stöder propositionen i de delar som inteavviker från det moderata särskilda yttrandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU9 Länsindelningen i och Västsverigem.m.Mom. 4 (ledning)1. utskottet2. 1 (v)Votering:285 för utskottet18 för res. 11 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 68 m, 22 c, 23 fp, 13 mp, 13 kdsFör res. 1: 18 vAvstod: 1 mFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 5 mp, 2 kdsMom. 6 (utredningsarbetets inriktning avseende ettnytt västsvenskt län)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:273 för utskottet31 för res. 21 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 146 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 13 kdsFör res. 2: 1 fp, 18 v, 12 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 6 mp, 2 kdsKia () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 7 (rådgivande folkomröstningar inför beslutetom omfattningen av ett nytt västsvenskt län)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:291 för utskottet12 för res. 32 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 146 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 18 v, 13 kdsFör res. 1: 12 mpAvstod: 1 m, 1 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 6 mp, 2 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.7 § Arvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU27Arvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet m.m. (förs. 1995/96:RFK5)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )8 § Upphävande av vissa äldre skatteförfatt-ningarFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1995/96:SkU26Upphävande av vissa äldre skatteförfattningar(prop. 1995/96:143)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )9 § Produktsäkerhetslagen och offentlig verk-samhetFöredrogsLagutskottets betänkande 1995/96:LU21Produktsäkerhetslagen och offentlig verksamhet(prop. 1995/96:123)Anf. 60 ()Fru talman! betänkande1995/96:LU21 med rubriken offentlig verksamhet låter lovande, precis somproposition 1995/96:123 med samma rubrik. Men viden närmare granskning håller inte det som lovas varesig i betänkandet eller i propositionen, i alla fall intemed tanke på rubriken. Man kan titta på "offentligverksamhet", slå upp i en ordlista och se vad verk-samhet betyder. Det betyder bl.a. aktivitet, aktion,funktion, rörelse, arbete, syssla, yrkesutövning.Jag läser det därför att betänkandet vad gäller pro-duktsäkerhetslagen tyvärr inte kommer att omfattaoffentliga tjänster utan bara varor. Det låter av rubri-ken att döma som att både tjänster och varor skulleomfattas av lagen. Så blir det inte.Redan 1988/89, när produktsäkerhetslagen förprivata tjänster, varor och verksamheter infördes, vardet diskussion om de offentliga tjänsterna och varornaskulle omfattas av produktsäkerhetslagen. Det väcktesflera motioner, bl.a. från , och vpk, som partiet då hette. Utskottet komfram till att man skulle göra ett tillkännagivande tillregeringen att tillsätta en utredning. Så blev ocksåbeslutet här i kammaren. Det tillsattes en utredningsom var färdig . Men den ledde inte tillnågonting. uppdrog dåvarande civilminis-tern åt en särskild utredare att titta över ändringar iproduktsäkerhetslagen med anledning av EG-direktivplus överväga och föreslå lagändringar till skydd motfarliga varor och tjänster i offentlig verksamhet. Se-dan kom propositionen i våras.När man läser propositionen får man faktiskt allaargument man behöver för att lagen också skall omfat-ta offentliga tjänster, inte bara varor, som det nu fö-reslås. Jag citerar ur propositionen: "Det sker ocksåförskjutningar i gränsdragningen mellan privat ochoffentlig verksamhet. Utvecklingen under senare århar inneburit att verksamhet som tidigare bedrevs avoffentliga organ i ökad utsträckning har kommit attbedrivas i privat regi." Där talar man om både privatoch offentlig regi. Vidare säger man: "Mot att lämnatjänster på det offentliga området utanför lagregle-ringen kan invändas att det kan inträffa att likartadetjänster blir underkastade olika slags kontroll beroen-de på vem som är huvudman i det särskilda fallet.Lagstiftningen blir alltså inte konkurrensneutral. "Detta går att läsa i propositionen. Anledningen tillatt man inte föreslår att offentliga tjänster skall omfat-tas av produktsäkerhetslagen är att det finns såmycket specialregleringar för de offentliga tjänsterna.Det finns säkert minst 15-20 olika regleringar. Men -och detta är viktigt - lagutskottet var alldeles nyligenpå ett studiebesök hos , och därställdes en rak fråga till de tjänstemän som behärskarområdet väldigt väl om de kunde garantera att offent-liga tjänster inte någonstans föll utanför den special-lagstiftning som finns. Svaret blev nej. Det är uppen-bart att det inte finns någonting heltäckande när detgäller offentliga tjänster.Ett annat argument i propositionen är att Mark-nadsdomstolen inte har prö-vat någon privat tjänst, om det har varit något miss-förhållande på det privata området. Därför skulle detinte heller behövas på det offentliga området. Numåste man säga att lagstiftning ändå har en förebyg-gande funktion i samhället.Som jag sade hade jag hoppats att lagen ävenskulle omfatta offentliga tjänster, speciellt med tankepå hur många motioner det väcktes med anledning avpropostionen. Det fanns motioner från oss moderater,och även från socialdemokra-ter. Alla var inne på precis samma sak, att även of-fentliga tjänster måste omfattas av produktsäkerhets-lagen.Som moderat kan jag inte komma ifrån misstankenatt Socialdemokraterna inte vill ha konkurrensneut-ralitet när det gäller tjänster som kan utföras både påden offentliga och på den privata sidan.Fru talman! Egentligen skulle jag vilja börja ommitt anförande och argumentera för att produktsäker-hetslagen inte skall gälla för privata tjänster. Varförskulle jag vilja göra det? Jo, för att visa hur upprördavissa ledamöter, förmodligen socialdemokrater, skullebli om vi skulle ha en debatt om att ta bort lagen omprivata tjänster, för inte kan man väl utsätta våramedborgare och konsumenter för den fara som detskulle innebära om privata tjänster inte omfattades avproduktsäkerhetslagen.Fru talman! Jag skulle också kunna ha ett anföran-de - om lagen över huvud taget inte fanns men nuskulle införas - om att lagen bara skulle omfatta of-fentliga varor och tjänster.