prot · GJ0959 · 1996-02-21 00:00:00 — Man medgav då större möjligheter till bosättningpå landsbygden för mindre djurhållning, odling ochviss näringsverksamhet. Det är inte så länge sedandetta genomfördes, och utvecklingen har varit ganskapositiv. Vi kan inte se att det nu finns det stora behovsom här talar om. Dessa frågor fårbevakas i de sammanhang där de dyker upp.Anf. 76 PER ()Fru talman! nämnde särskilt att jagvar ensam om reservationen när det gäller vårt förslagatt expropriationstillstånd skulle prövas av domstol.Trots att jag är ensam om det tycker jag fortfarandeatt det är en oerhört principiellt viktig fråga. Närregeringen väl har fattat sina beslut har inte den en-skilde någon rätt att ytterligare komma till tals. Ettdomstolsförfarande hade i stället givit möjligheter tillprövning och överklagande. är behandlingen jurent formell. Man tittar på om regeringens beslutfattats formellt riktigt eller inte. Det känns inte allstillfredsställande.Jag hoppas att detta kommer att va-ra ett frö som planteras i den svenska demokratin.Anf. 77 ()Fru talman! Per vill att prövningen vid ex-propriation skall överflyttas från regeringen till dom-stol. Han menar att detta skulle ge en mera strikt till-lämpning och möjligheter till överklagning m.m. Menmotivet för de förändringar som Per vill hagenomförda är att stoppa ytterligare motorvägar. Omhan vill ändra lagarna för att stoppa motorvägen ge-nom finns det absolut inte någon anledningatt genomföra en förändring.Avsikten med att regeringen skall pröva expro-priationstillstånden är att detta skall utgöra en garantiför att man får en enhetlig praxis. Många av dessaärenden har stor allmän betydelse och kräver därförkänsliga överväganden. Detta bör vara ett politisktansvar, och därför tycker vi att det är bra att den ord-ning som vi nu har - att regeringen prövar expropria-tionsärendena - skall finnas kvar även i fortsättning-en. Jag vill också erinra om att det finns möjligheteratt rättsligt pröva även ett regeringsbeslut.Anf. 78 PER ()Fru talman! Såvitt jag förstår sker då den rättsligaprövningen i Regeringsrätten. Denna prövning är rentformell och något av det som jag kallar för juridiskkosmetika.Att jag tog motorvägen genom som ex-empel behöver inte betyda att en domstolsprövninginte är lika viktig i andra sammanhang. En sådan striktbehandling av en fråga innebär större rättvisa ochstörre trygghet för den enskilde. Regeringar som dåoch då kan bytas ut fattar ju olika beslut. Det vorekanske bättre om det bildades en praxis av domstolensom vore mera hållbar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § betänkande 1995/96:BoU8NaturresurslagenAnf. 79 ()Fru talman! Bestämmelserna i naturresurslagensyftar till att främja en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hus-hållning med mark, vatten och den fysiska miljön iövrigt. Naturresurslagen har en mycket stor betydelseoch en central roll i samhällsplaneringen.Fru talman! Vi har att ta ställning till en radmotioner som är väckta under den allmänna motions-tiden. Samtliga motioner avstyrks av en majoritet ibostadsutskottet, vilket jag naturligtvis beklagar. Sommotivering anför man att det pågår ett arbete med attutforma en ny miljöbalk som man säger skall varaklar . Men jag undrar: När kom-mer den att antas av ?Centerpartiet har motioner i frågor som vi vill hagaranti för att de skall ha sin givna plats i naturre-surslagen och därmed också i den nya miljöbalken.Därför yrkar jag bifall till reservationerna nr 1 undermom. 1 och nr 3 under mom. 3. Reservationernahandlar om en utvidgning av den kommunala vetorät-ten, om vindkraft och om vatten och älvar.Jag har valt att avge särskilda yttranden beträffan-de vatten sett ur riksintresseperspektiv samtom att göra till ekopark alternativt natio-nalpark. Jag utgår ifrån att man beaktar dessa särskil-da yttranden i den utredning som pågår om national-stadsparker.Fru talman! Den kommunala vetorätten, som in-nebär att en kommun har rätt att säga nej till etable-ring av miljöstörande anläggningar i den egna kom-munen, är en av hörnstenarna i den kommunala själv-bestämmanderätten, vilken är en förutsättning förverklig demokrati.Det är kommunerna som har det övergripande an-svaret för människors hälsa och för miljön i den egnakommunen. Det är därför naturligt att det är kommun-fullmäktige som måste få bestämma om och i så fallvilka typer av miljöfarliga anläggningar och verksam-heter som skall finnas i kommunen. Sett ur ett EU-perspektiv är det också viktigt att stärka den lokalasjälvstyrelsen. Närhetsprincipen talar för en förstärk-ning av den kommunala vetorätten.Fru talman! I motion om förnyelsenav energisystemet lyfter vi fram vindkraften somriksintresse och vikten av en planering fördessa. Vi anser att det vid lokalisering av vindkraft-verk är viktigt att vindkraften får status som ett riksin-tresse och behandlas som ett sådant i avvägningenmellan vindkraften och andra riksintressen. Kommu-nerna bör beakta detta i sin översiktsplanering samtreservera lämpliga områden för vindkraften.Fru talman! Det är intressant att studera hur densvenska vindkraftsutbyggnaden ser ut . Det finnsi dag bara 219 vindkraftverk i , nästan allalängs Sydsveriges kuster. Det rör sig i huvudsak omtre storlekar: , och . Sammanlagt var effekten i december 1995drygt . Det motsvarar en sjundedel aven av Barsebäckreaktorerna. Det handlar alltså inteom så mycket, men det motsvarar i alla fall 20 000familjers förbrukning av hushållsel eller elvärmen till5 000 villor.De flesta svenska vindkraftverken ägs av miljö-medvetna konsumenter, av småföretag och av lokalaenergiverk. Nästan inga har uppförts av de storakraftbolagen. Det har naturligtvis sin förklaring, mendet skulle vara intressant att se vad som skulle händaom de också blev intresserade.Utbyggnaden har gått mycket snabbt på senare år.Mellan 1993 och 1994 ökade vindkraften med 43 %och med . Den utbygg-nad som sker nu avser huvudsakligen stora verk.Staten har också stimulerat utbyggnaden. infördes ett 25-procentigtinvesteringsbidrag till vindkraft, och 200 miljonerkronor avsattes. Stödet höjdes också 1993 på initiativfrån till av investeringskostnaden. Efterytterligare ett initiativ i från Centerpartietinfördes en miljöbonus i form av ett skatteavdrag på 9öre per kilowatt.I samband med avregleringen på elmarknaden harsärskilda regler införts för att tillförsäkra små elpro-ducenter, t.ex. vindkraftverk, skäliga villkor.I tillväxtpropositionen anslogs ytterligare 100miljoner till vindkraften.Man kan faktiskt säga att det blåser medvind förvindkraften, och det gäller särskilt utomlands. I Dan-mark svarar vindkraften för av elproduk-tionen. Målet där är satt till . Vindkraften ärdessutom i en mycket stor exportnäring,som beräknas ge tusentals jobb.Det sker alltså en snabb teknikutveckling, mark-naden är snabbt växande, och det sker en snabb ut-byggnad i såväl som i bl.a. , ,och . Vindkraften är ren ochförnybar energi, som inte ger någon miljöskuld tillvåra barn eller barnbarn. Det finns alltså all anledningatt se till att vindkraftverk får status som riksintresse.Jag har valt att yrka bifall till reservationerna 1och 3, men jag står naturligtvis även bakom reserva-tionerna angående skyddet av vissa älvar.Anf. 80 ()Fru talman! Naturresurslagen trädde i kraft den 1juli 1987. Den skall från ekologisk, social och sam-hällsekonomisk synpunkt främja en långsiktigt godhushållning med marken, vattnet och den fysiskamiljön i övrigt.Huvuduppgiften för NRL är att för olika lagar ochmed gemensamma prövningsgrunder som stöd göraen allsidig och långsiktig bedömning av frågor omkonkurrens beträffande just användningen av markoch vatten. NRL är en lag med hjälp av vilken olikaintressen kan och skall bedömas i just ett långsiktigtperspektiv.I naturresurslagen ingår numer ett större antalskyddade älvsträckor, men tyvärr inte alla de som vi iFolkpartiet skulle önska. hävdar medskärpa att vattenkraftsutbyggnadsepoken nu är avslu-tad. Att förstöra de få återstående orörda älvsträckor-na är oförsvarbart. Vi har ett stort ansvar inte bara förvår egen generation utan också för dem som kommerefter oss. De få kvarvarande ej utbyggda älvarna är enmarginell tillgång när det gäller energi, men det är enovärderlig tillgång ur naturresurssynpunkt.År 1995 skulle regeringen ta ställning till fråganom en utbyggnad av , sträckan mellan och . Innan regeringen fattade beslutetåterkallade sökanden, , sin ansökan frånvidare prövning. Tydligen insåg attGideälven inte borde byggas ut. Även Örnsköldsvikskommun, i ochNaturvårdsverket har sagt nej till en utbyggnad, ochlokalbefolkningen är helt emot en utbyggnad.Vem vill då egentligen bygga ut ? Ja,här i ser vi att Socialdemokraterna ochModeraterna tydligen inte bryr sig ett dugg om vadberörda människor tycker. Jag frågar: Varför? Är deten fråga om prestige, eller vad är det?Jag vädjar: Lyssna till argumenten! Det finns såmånga tungt vägande skäl för att bevara Gideälven.Den sammanlagda älvsträckan har ett unikt värde somnaturmiljö. Det finns stora geologiska kvaliteter.Växt- och djurliv är unikt. Det rörliga friluftslivet ochturismen har stor glädje och nytta av Gideälven.Det borde därför vara självklart att Gideälvenskall sparas som en skyddad, levande älvsträcka.Vad väntar Socialdemokraterna och Moderaternapå? Jag vädjar till er att tänka långsiktigt, lyssna tilltunga sakargument, och rösta för reservation 6.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 6.Så har vi Brunnsberg i . Också därfinns ett mycket rikt djurliv och stora mängder häck-ande sjöfågel. T.ex. knölsvanen häckar där, på sinnordvästligaste lokal i länet. Det finns också utter vidälven.På denna sträcka har ett mycketvärdefullt strömfiske med goda bestånd av både harroch öring. Därför har betecknat älvensom riksintresse för just fritidsfisket. Men riksintres-set avser också de skyddsvärda arter och stammar avfiskar som förekommer.Alltså har denna älvsträcka ett stort värde för detrörliga friluftslivet och turismen. En fritt framrinnan-de älv genom en levande bygd är också väldigt viktigför befolkningen i bygden.Av den promemoria som föregick regeringens be-redning 1992 av propositionen 1992/93:80 om utökatälvskydd framgår att bevarandet av sträckan vidBrunnsberg i är den långsiktiga hus-hållning som måste ges företräde, detta på grund avriksintresse för just friluftsliv och från allmän fiske-synpunkt.Länsstyrelsen i har sagt nej tillutbyggnad.I kommun hade man en folkomröstning1994. var med och röstade. Av dem ansågså många som att kraftverket inte skulle byggas.Endast 26 % var för en utbyggnad.Det finns alltså även här mycket starka skäl mot enutbyggnad.I den tidigare debatten sade Socialdemokraternasrepresentant att man skulle ta hänsyn till den lokalaopinionen. Det gäller tydligen inte längre, för i daghar Socialdemokraterna och tillsammansskapat en majoritet för en utbyggnad. Tydligen är detså att vänstern och högern än en gång samarbetar iarbetet med att förstöra de få kvarvarande fritt rin-nande älvsträckorna.Jag hoppas i alla fall att åtminstone ett av partier-na inser hur fel man har och röstar för reservation 7.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 7.Anf. 81 ()Fru talman! Först vill jag säga till attVänsterpartiet inte ingår i vänstern i detta samman-hang. Det är väl Socialdemokraterna som avses i denfrågan.Upphävandet av det kommunala vetot när detgäller mellanlagring och slutförvar av kärnbränslevisar bara att trovärdigheten när det gäller säkerheteninte är tillfredsställande. Man har försäkrat sig om attnågon kommun, om det inte kan ske frivilligt, kantvingas att ta emot kärnbränsle. Detta strider mot ettdemokratiskt synsätt. Man skall i stället anstränga sigför att hitta säkra förvaringsmetoder som kan accepte-ras av de tänkbara kommuner där avfallet kan förva-ras. Kan man ge sådana löften behövs inga undantag iden kommunala vetorätten i denna fråga.Förhoppningsvis skall avfallshögen från kärnkraf-ten snart börja minska i och med att vi sätter i gångkärnkraftsavvecklingen. Det skall dock inte ske påbekostnad av de orörda älvar och älvsträckor somfinns kvar, vilket även slår fast isitt betänkande . Den nöjer sigdock med att ange de älvar och älvsträckor som riks-dagen skyddat i naturresurslagen. Det finnsdock fler som skall skyddas, t.ex. , Brunns-berg i och Jaurekaska i skulle redan ha varit skyddad, men ettmisstag i beslutshanteringen i kammaren för några årsedan gör att så inte är fallet. hartyvärr ansett att en kraftutbyggnad är tillåtlig, men dettilltänkta kraftverksbolaget har tagit tillbaka sin ansö-kan. Det är av yttersta vikt att i nulägetskyddar älven även i lagen.Brunnsberg i har redan fått ett in-formellt skydd. En övertygande majoritet av befolk-ningen i kommunen har i en folkomröstning sagt attälven bör skyddas. Det borde även övertyga riksdagenom att så skall ske och därmed göra regeringensprövning av en eventuell kraftverksutbyggnad onödig.Likaså bör prövningen av utbyggnaden av Jaure-kaska i göras onödig genom att riks-dagen fattar ett beslut om att den skall skyddas i na-turresurslagen för att bespara regeringen ett onödigtarbete. Jag stöder alltså reservation i denfrågan.Jag vill också ge till känna att Vänsterpartietkommer att stödja reservation 4, som ochMiljöpartiet reserverat sig för i utskottet.Vänsterpartiet har betraktats som detparti som stött älvräddarnas kamp hårdast här i riks-dagen. Det skadar dock inte att ytterligare markera attorörda älvsträckor och älvar även skallskyddas, oavsett vad som händer i energifrågan. Detär en rättighet för kommande generationer och för denbiologiska mångfalden att detta klargörs. Det kanockså vara ett lämpligt tillfälle att göra den politiskamarkeringen just , även om det på intet sätt föränd-rat inställning i denna fråga.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation1, 4, 6, 7 och 8.Anf. 82 PER ()Fru talman! I detta betänkande behandlas naturre-surslagen - aspekter på hushållning med våra naturre-surser.Den kommunala vetorätten har varit fö-remål för diskussioner och beslut och finns nu åter pådagordningen. Som tidigare lägger ,och en gemensam reser-vation. Vi vill ha tillbaka det kommunala vetot ävenför anläggningar för utbränt kärnbränsle. Det är orim-ligt att lokalbefolkningen kan köras över. Det ärorimligt att SKB - Statens kärnbränslehantering AB -inte är skyldigt att lämna klara besked.På i , t.ex., håller människorfortfarande på att vakta dygnet runt. Så har man nugjort . Man litar helt enkelt inte påSKB. Vakthållningen i den lilla stugan har blivit ensymbol för den lokala självbestämmanderätten ochutvecklats till en unik företeelse både här hemma ochute i världen.Man kan inte hänvisa till pågåendemiljöbalksutredning. Det är också avgörande ur de-mokratisk synpunkt att man återupprättar det lokalainflytandet i sådana här viktiga frågor utan inskränk-ning.Hur skall då det utbrända högaktiva kärnkraftsav-fallet förvaras? Någonstans måste det ske, och själv-fallet måste vi själva ta hand om det. Vad som inteskett är en genomlysande ordentlig diskussion omalternativa förvaringsmetoder. Den svenska s.k. säkralösningen - KBS3-metoden - dvs. att slutförvarakärnavfallet ned i urberget inkapslat i stål-kopparkapslar, duger inte. Det tar hundratusentals årinnan man vet hur berggrund och grundvatten reage-rar. Det finns risker med svårupptäcktasprickbildningar och rörelser i berget på lång sikt.SKB har inte undersökt klimatförändringars och jord-skalvs inverkan på en sådan förvaring. Troligen har vitre istider att vänta under de närmaste 70 000 åren,istider som får bergen att röra sig. Gasbildningarinnebär också risker.Förmodligen, vilket vi nämner i vår motion, finnsdet bättre lösningar, t.ex. att ha avfallet åtkomligtunder ständig bevakning för att med framtidens kun-skaper och teknik hoppas lösa frågan på ett säkert ochlångsiktigt sätt.I vilket fall finns det ingen anledning att ha bråt-tom, som man har , att gömma ett av de värstaeländen och gift människan skapat så att det blir oåt-komligt. Alla alternativa metoder måste lyftas framoch jämföras, och detta i perspektivet att framtideninte bara handlar om några hundra år.Fru talman! För att i stället tala om en positiv ochförnybar energikälla, vindkraften, vill jag säga att vitycker att den borde vara ett riksintresse. Den är ren,och den gör våra samhällen mindre sårbara. Kombine-rad med solfångare, solceller och biobränslen har denen viktig funktion i vår energihushållning.Tyvärr har byggandet av vindkraftverk stött på enrad hinder som vindkraften utvecklats,alltifrån att snurrorna har ansetts fula, stört den renahorisontlinjen, slungat is på folk, skadat flyttfåglaroch bullrat till det som är mest påtagligt, nämligenatt tornen och propellrarna är i vägen för radarspa-ning. Utmed kusten, där de bästa vindkraftlägenafinns, har också kollisionen med det militära intressetvarit svårast. Detta har i sin tur inneburit att mångavindkraftverk aldrig blir byggda.Det nuvarande 35-procentiga investeringsbidragetpå som förhandladefram med regeringen är redan fulltecknatdubbelt upp. Alla överklagade bygglov hamnar sist ikön, och vindkraftverken blir därför förmodligen intebyggda.Förutom att ge fortsatt ekonomiskt stöd för vind-kraften behöver vi stärka vindkraftens etablerings-möjligheter i naturresurslagen och naturvårdslagen.Här finns dessutom utrymme för en mängd grönajobb.Fru talman! I betänkandet förekommer en rad frå-gor om våra älvar och andra vattendrag. Miljöpartietär emot varje nyutbyggnad av älvarna. Helst skulle vivilja se grundlagsskydd. Vi stöder därför motionerna ibetänkandet som handlar om bevarandet av olikaälvsträckor. Bl.a. gäller det , älvsträckanvid Brunnsberg i och Jaurekaska,vilket inte riktigt framkommit i betänkandet.Naturvårdsintressena får inte ställas i skuggan avvårt eget behov av ytterligare energiuttag. Vattenktraf-ten är en ren men ur naturvårdssynpunkt kostsamenergikälla. I säger vi: Inte en meter till,inte en droppe. Det är färdigbyggt.Till sist, fru talman, vill jag säga några ord om na-tionalstadsparken och det särskilda yttrande jag bifo-gat betänkandet. Det planerade projektet 97,hundraårsminnet av , vartänkt att äga rum i parken och utgjorde ett uppenbarthot. har projektet lagts ned, som tur är. Jag vill istället passa på att allvarligt varna för några andra hotmot . Det handlar om den steg-för-steg-expansion som KTH sysslar med. Det hand-lar om planer på att bygga Fysikcentrumi parken. Det handlar också givetvis om de intrångNorra länken åstadkommer. En nationalstadspark kaninte upprätthålla sin status om man låter den sargas pådet här sättet. Djurens minimala spridningsmöjlighe-ter kan inte ytterligare begränsas.Fru talman! Jag yrkar bifall till res. 1, 2, 3 och 4,men jag står givetvis bakom de andra reservationerna,nämligen res. 6, 7 och 8.Anf. 83 ()Fru talman! står vi här igen och diskuterar hu-ruvida vi skall skydda älvsträckan vid Brunnsberg iÖsterdalälven enligt naturresurslagen 3 kap. 6 §. Jagtänker i mitt anförande koncentrera mig till dennaälvsträcka.Vid två tillfällen tidigare har det egentligen funnitsen majoritet för ett skydd, eftersom Socialdemokra-terna i debatterna förklarat att man avser skydda den-na sista rest av den tidigare så ståtliga Österdalälven.Men först ville man invänta pågående inventeringarav samtliga eventuellt skyddsvärda vattendrag i lan-det. Därtill hänvisar man till Vattendomstolensbehandling av jordägarnas ansökan om en utbyggnad.Kammarkollegiet har för övrigt överlämnat denprövningen till regeringen.Det är egentligen ganska märkligt att vi i åratalgång efter gång fortsätter att avvakta med hänvisningtill pågående hantering och utredningar. När skall viegentligen komma till skott? Om den här kammarenhade fattat beslut om skydd enligt naturresurslagen,hade mycket onödigt arbete undvikits. Planeringen förutbyggnad fortgår således, medan vi här säger att viegentligen vill skydda sträckan. Det är märkligt!Jag noterar för övrigt att Socialdemokraterna harbytt talesman i den här frågan. sedanhade och jag en liten debatt, och detvar då som underströk att den härälvsträckan naturligtvis skulle räddas, men att viskulle invänta att allt skulle bli färdigt först.I har de jordägande sockenmännen sam-fälld mark och vatten som förvaltas av en styrelse.När man röstar i frågor som rör samfälligheten röstarman med graderade röster: ju mer mark, desto flerröster. Stora och är de största jordägarna. Enmajoritet av jordägarna, i människor räknat, vill inteha ett kraftverk, men på en stämma i februari 1990beslutades trots allt att kraftverk skall byggas. Dettagick att genomföra på grund av den graderade rösträt-ten.Politikerna i har tagitställning för ett bevarande av älvsträckan. Socialde-mokraterna har t.ex. i alla handlingsprogram sedan1985 lovat att verka för att skydda älven. Moderater-na är det enda parti som är för en utbyggnad.Älvräddarföreningen, ochsportfiskarna har samarbetat bramed de politiska partierna för ett gemensamt ageran-de. I kommunens översiktsplan skriver man uttryckli-gen att riksintresset för friluftslivet går före intressetför energin. På en sträcka av av den del avÖsterdalälven som rinner genom gamlasocken finns redan nu fem kraftverk, bl.a. Trängslet.Efter alla turer i frågan beslutade kommunpoliti-kerna i att inrätta ett s.k. interimistiskt na-turvårdsområde i älven. bestämdes om enfolkomröstning i frågan. Den ägde rum i sambandmed EU-omröstningen. Vi har redan hört här att 74 %av de röstande sade nej till kraftverk. Inom Älvdalenssocken, som främst berörs av utbyggnaden, röstadehela nej. Det interimistiska naturvårdsområdetfick en förlängd giltighetstid och man arbetar nu på enpermanent lösning. Jordägarstyrelsen har naturligtvisöverklagat beslutet om naturvårdsområde. Dessutomhar man lämnat in en formell ansökan om utbyggnadtill Vattendomstolen.På grund av velande står nu hoppet tillregeringen och som övertagitärendet från Kammarkollegiet. Innan regeringen fattarbeslut i ärendet inväntar man yttranden från ett antalremissinstanser. och Naturvårdsverkethar sagt nej till utbyggnad, och sade även ett kategoriskt nej.Fru talman! Hela denna långa kostnadskrävandeprocedur hade kunnat undvikas om bostadsutskottetoch den här kammaren fattat det beslut som viegentligen är överens om: att skydda älvsträckan vidBrunnsberg i kommun enligt naturresursla-gens 3 kap. 6 §.Det är förvånansvärt att Socialdemokraterna såkategoriskt kan nonchalera denna överväldigandemajoritet av befolkningen i som säger nej.Man kör över sina egna partikamrater i , ochdessutom allierar man sig med de stora kapitalägarnaoch glömmer de många små människorna och demånga små jordägarna som vill bevara den lilla, lillarest som finns kvar av den fina dalälv som en gång itiden fanns.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till reservationnr 7, men också till reservation nr 6 om Gideälven.Anf. 84 ()Fru talman! Jag vill först göra en liten distinktion.Per sade att vi behandlar ett betänkande omnaturresurslagen. Det vi behandlar är motioner fråntvå allmänna motionstider, så det är inte ett samlatgrepp som utskottet tar omkring lagen om naturresur-ser. Därför är det inte så mycket ställningstagande isak som det handlar om här.Tyvärr finns det åtta reservationer till det här be-tänkandet. Den första reservationen handlar om denkommunala vetorätten och tar främst sikte på attkärntekniska anläggningar skall omfattas av detkommunala vetot. Men kommer att lägga fram sitt betänkande, ochdärför är det helt logiskt att avslå den första reserva-tionen.Av samma skäl bör också den andra reservationen,som kräver ett tillkännagivande om alternativa meto-der för slutförvaring av utbränt kärnbränsle, avslås.Som framhålls i betänkandet är frågan om hur vind-kraften bör hanteras i den kommunala planeringenockså föremål för utredning, vilket innebär att Cen-terns och motioners syften faktiskt ärtillgodosedda. Det gör att res. 3 egentligen är onödig,och därför skall den avslås.I mitten av 1980-talet beslutade om envattenkraftsplan i syfte att säkerställa en utbyggnad avvattenkraften med två och en halv TWh.