prot · GJ09102 · 1996-05-30 00:00:00 — Det gäller tandvårdsförsäkringen.Det förslag till ny tandvårdsförsäkring som ladesfram i för sedan föll ju, eller drogstillbaka, av olika anledningar. har det kommit tillmin kännedom att man trots detta tillämpar den typ avsamordnad taxa som var en del av detta förslag, dvs.en samordning av taxan för tandtekniska åtgärder medtaxan för andra tandvårdsåtgärder. Det här är alltsånågot som det inte finns täckning för i nuvarandebestämmelser.Jag skulle vilja höra med statsrådet om det här ärnågot påbud som har utgått från regeringen eller omdet har tillkommit i annan ordning. Det har som sagtinte fattats något beslut i den här riktningen.Anf. 63 Statsrådet ()Fru talman! Det här är ytterligare en fråga som inteberör mitt beredningsområde. Jag kan bara svara attdetta icke är något påbud.Landstingens ekonomiAnf. 64 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Maj-IngerKlingvall med hopp om att det skall vara rätt område.Om det inte är det så kanske det är statsministernsområde.I går presenterade på nytt enprognos. ser med stor oro påframtiden. Man tror nu att landstingen kommer atttvingas spara ytterligare 9 miljarder. Köerna kommeratt öka, och äldrevården kommer med sannolikhet attbli mycket sämre.Min fråga till ansvarigt statsråd är då: Hur tänkerregeringen göra för att se till att de människor som harde absolut största behoven skall få dem uppfylldaäven ?Anf. 65 Statsminister ()Fru talman! Jag skall översända arbetsfördelning-en inom regeringen till kammaren så att den blir känd.Det är socialminister som svararför frågor kring sjukvården. Men frågan har allmän-politisk betydelse och allmänpolitiskt intresse, så jagkan göra några kommentarer för regeringens del.Landstingsförbundet och re-dovisar regelbundet prognoser. Dessa har inslag avintresseorganisationers bevakning. Det har ofta inträf-fat att det som beskrivs i dessa prognoser sedan intehar mött verkligheten. Jag vill säga detta först, så attvi inte bygger en debatt på att det är så här det kom-mer att se ut.Låt oss ändå säga att det som de påstår skulle vararätt. Då har vi naturligtvis ett bekymmer. Det är inteett bekymmer i den meningen att vi vill effektiveraoch rationalisera den gemensamma sektorn. Det är enverksamhet som vi sitter med och kommer att fortsättamed, och alla i den här kammaren är nog överens omatt det är nödvändigt.Problemet är att det kanske går för fort. Problemetär vidare, fru talman, att det här kanske sker i ettkonjunkturläge som är utomordentligt olämpligt. Vitittar därför på frågan inte minst i det perspektivet.Anf. 66 ()Fru talman! Jag vill ställa en följdfråga till stats-ministern.Många människor här i vet att det redannu är långa köer. Det finns enormt stora vårdbehovinom många områden. Vi vet att antalet äldre äldreökar. har uppskattat att det kommer attkrävas ett resurstillskott på för att man skallkunna behålla den standard som fanns 1993.Med anledning av detta måste jag fråga statsminis-ter om regeringen inte avser att ompri-oritera inom något samhällsområde med tanke på demänniskor som har de allra största vårdbehoven. Vårdoch omsorg är de facto en avgörande faktor för män-niskors fortsatta liv. Finns det inga planer på att pri-oritera om i regeringens budget?Anf. 67 Statsminister ()Fru talman! Det är i huvudsak inte statliga pengarvi rör oss med. Detta är faktiskt en resurs som taxerasut via landstingsskatt. Statsbidragen till landstingen ärju försumbara i dag.Menar att regeringen skall driva ett ar-bete med att skära ner någon annanstans i de offentli-ga utgifterna och ta fram och gesom statsbidrag till landstingen? Det tror jag blirsvårt. Däremot kan naturligtvis den tidpunkt dålandstingets ekonomi skall vara i balans diskuterasmot bakgrund av konjunkturläget.Sedan vill säkert varken eller jag attlandstingsskatten skall höjas. Det är en annan restrik-tion. Dessutom brukar det inte vara helt enkelt att fåtag i kandidater när man skall omfördela resurser avdet här slaget inom budgeten.Jag är medveten om att detta är en grupp som ärsärskilt utsatt. Om det kommer bra förslag och en bradiskussion tänker regeringen lyssna. ochandra är välkomna att hjälpa till.OS och sysselsättningenAnf. 68 ()Fru talman! Jag har en fråga till herr statsminister.I går debatterades här i kammaren statliga garanti-er till ett eventuellt i . Projektet be-skrevs bl.a. nästan lyriskt som en räddningsplanka förarbetsmarknaden i hela Sverige.Jag undrar om statsministern har andra visionerom arbetsmarknaden i ?Anf. 69 Statsminister ()Fru talman! Det är inte utan att det finns andra vi-sioner än . Jag tror att man skall varaväldigt försiktig när man beskriver effekterna av denhär typen av internationella arrangemang.Jag tror att de har en positiv effekt. Jag tror att debidrar till utveckling och optimism, men man skallheller inte blunda för att det finns en hel del runt om-kring sådan här verksamhet som också drar åt andrahållet. Vid en sammantagen bedömning har regering-en sagt att detta är någonting som vi tror på och villmedverka till.Arbetslösheten i kommer att pressas tillbaka,framför allt genom en tillväxt i den privata sektorn.Där kommer det att bli många nya jobb, troligeninom tjänstesektorn. , som vi nu talar om, fallerkanske inom den ramen. Men kommer inte attlösa våra arbetslöshetsproblem. Kanske hjälper OSoss litet på vägen, så att det går åt rätt håll. Framförallt ger många andra positiva effekter för Sverigesom gör att det går att motivera en statlig garanti.Situationen i vårdenAnf. 70 ()Fru talman! Jag vet mycket väl att det som jagkommer att ta upp ligger under socialministerns an-svarsområde. Jag har ställt en interpellation till henneom patientens rätt i vården. Hon anser sig inte ha tidatt svara på den under det här . Därför gårmin fråga till statsministern.Jag är, precis som , mycket oroadöver vården och de sjuka människornas situation. Vifår höra att akutplatser och hela sjukhusläggs ner. Människor får inte vårdi tid. Om man har starr får man bara operera ett ögaäven om båda ögonen är sjuka osv.Jag har ställt interpellationer tidigare, och jag harkommit med en rad förslag. Men jag tycker inte attjag har fått något vidare svar. Socialministern säger iDagens Politik att smärtgränsen är nådd. Statsministern har ju sagt att det inteskall bli några kommunala skattehöjningar. Villkoretär att man inte säger upp någon personal.Nu vill jag veta vad regeringen tänker göra för skall kunna klara av vårdsituationen och sjukamänniskor skall få vård i tid.Anf. 71 Statsminister ()Fru talman! Detta är, som säger, so-cialministerns fråga. Men eftersom frågan ges envinkling mot statsfinanser och ekonomi kan jag svarapå den.Först och främst vore det bra att få veta egen position. Är hon för eller emot att lands-tingen tillförs ytterligare resurser via skattehöjningar?Det är där kritiken mot socialministern grundas, så attsäga.Jag undrar om - om hon är emotskattehöjningar i landstingen och ändå pläderar förstörre resurser - ser ett ökat statsbidrag framför sig.Eller hur ser lösningen ut?Jag har problematiserat att det i kommuner ochlandsting pågår en utveckling av verksamheten. Manstrukturerar om, effektiviserar och får ut alltmer vårdoch omsorg för de pengar som man sätter in. Dettahar naturligtvis sin begränsning. Dessutom är detutomordentligt besvärligt i det här konjunkturläget.Men om problemen i vården skall lösas genom ettytterligare resurstillskott vore det intressant att höraom någonting annat än höjda landstingsskatter står attfinna.Anf. 72 ()Fru talman! var det faktiskt så, herr statsminis-ter, att det var jag som ställde frågan. Jag vill att re-geringen för en gångs skull skall komma med ettbesked. Vad tänker regeringen göra?Jag har kommit med en rad förslag. Jag kan kom-ma med några nu också. Vi förordar från moderat hållatt vården i stället skall finansieras via socialförsäk-ringarna. Det skulle bli stora samordningsvinster medrehabilitering, vård och pensioner i en pott. I dagmotverkar faktiskt dessa system delvis varandra.Under den borgerliga regeringen infördes vårdga-rantin. Den har mer eller mindre tagits bort eftersomman inte anser sig kunna uppfylla den. Vi hade eta-bleringsfrihet. Vi utnyttjade sjukgymnaster och läkarei den privata vården. Detta har blivit föremål för s.k.återställare. Det här är en billig och effektiv vård.Nu är vården helt monopoliserad till landstingen.Vi förordar en något ökad frihet, så att det även kanbli en konkurrens inom vården.Varsågod herr statsminister!Anf. 73 Statsminister ()Fru talman! frågar med en anklagan-de ton och gör sig till tals för att hon vill ha ökaderesurser som hon företräder ett parti somvill sänka dessa landstingsskatter. Då är det inte ovik-tigt med en retorisk fråga: Hur ser hon själv på lös-ningarna?Svaret kom. Detta skall betalas via socialförsäk-ringarna, precis som om det fanns mer pengar där.Det går kanske att hitta en och annan samordnings-vinst. Det är vi inte främmande för. Det vill vi arbetaför. Vi skall ju inte låtsas som att det går att ställa utlöften om nya förmåner och en förbättrad kvalitet utanatt faktiskt peka på att det kan komma attkosta nya resurser.Vi har sagt att vi har en restriktion. Det blir intehögre skatteuttag. För ett parti som självt hävdar attskatteuttaget skall sänkas blir det, lindrigt uttryckt, endel problem med argumentationen. Det var det somjag försökte påpeka.Bidrag till mansjourerAnf. 74 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till detstatsråd som är ansvarigt för jämställdheten, nämligenUlrica Messing.Jag blev kontaktad av landets äldstamansjour. Den finns i Lu-leå. som mansjouren har verkat harman haft ett statsbidrag på 25 000-30 000 om året.Nu har man fått besked om att det bidrag som man nuhar fått är det sista.Jag undrar vad det finns för skäl till att man villdra in bidraget till mansjourerna?Jag tycker att kvinnojourerna skall ha det bidragsom de får. De gör ett förtjänstfullt och mycket braarbete. Jag tycker alltså inte att det här skall ske påbekostnad av de kvinnojourer som finns.Jag vill också säga att i den här mansjouren i Lu-leå är kvinnor.Jag vill fråga statsrådet vad skälet är till att man-sjouren inte får ytterligare medel i framtiden.Anf. 75 Statsrådet ()Fru talman! Det är precis som , att både mansjourerna och kvinnojourerna görett väldigt bra arbete. Det är till viss del olika typer avarbeten. Medan mansjourerna riktar in sig på att hjäl-pa män som kommer i kris, ofta psykisk kris, erbjuderkvinnojourerna ofta ett skydd för kvinnor som blivitutsatta för våld.Den kvinnovåldskommission som har arbetat föreslåratt mansjourerna skall få 2 miljoner för sinverksamhet. Det är som beviljarpengarna. förslag harjust varit ute på remiss, och vi sitter nu i regeringenoch utvärderar de remissynpunkter som har kommitin. Jag har för avsikt att bevaka frågan och fåråterkomma.Organisationernas biståndsarbeteAnf. 76 ()Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministern.Strax efter det att ett femtiotal svenska enskildaorganisationer drog i gång den s.k. enprocentskam-panjen - det var , , , , , osv. - fick de en ganskakraftig örfil av biståndsministern när de fick reda påatt man skulle göra precis tvärtom och sänka biståndetmed miljardbelopp. Just enskilda organisationer harju en stark förankring bland svenska folket, ochmånga vill se biståndet slussas just genom dem.Jag kommer då till frågan: När man skall göra såhär kraftiga nedskärningar i biståndet, kommer stats-rådet att lyckas hålla de enskilda organisationerna i enfredad zon, så att de kan fortsätta sitt effektiva bi-ståndsarbete?Anf. 77 Statsrådet ()Fru talman! Jag har stor respekt för alla de frivilli-ga organisationer och enskilda människor som enga-gerar sig för internationell solidaritet. Jag delar inte utörfilar till dem. Däremot skulle jag vara beredd attgöra det till de politiker som har medverkat till Sveri-ges ekonomiska kris, som har tvingat regeringen attgöra nedskärningar också på biståndsområdet.I det arbete som pågår skall vi försöka se till attväsentliga verksamheter inte drabbas. Fattiga männi-skor skall inte drabbas, eller dö, som det påståsibland, utan vi kommer att sätta fattigdomsbekämp-ning i första hand, och de neddragningar som vi måstegöra kommer i stället att gå utöver mellaninkomstländer. av våra anslag tillbilateralt bistånd går genom svenska enskilda organi-sationer, och de kommer att uppskattas som ipositiv bemärkelse. Huruvida det kommer att ske enjustering uppåt eller nedåt kan jag ännu inte svara på,och jag ber att få återkomma, gärna direkt, skriftligteller muntligt, till . 78 ()Fru talman! Först skulle jag vilja lyfta fram det ar-gument som biståndsministern tar fram, nämligen attdet är nedskärningar på biståndet som skall sanerasvensk ekonomi. Det är knappast de fattiga folken i som har förstört svensk ekonomi. Det är ettförsåtligt resonemang. Det är vi här hemma i Sverigesom skall ta konsekvenserna av detta. Hela enpro-centstanken var ju att vi skulle hålla den fredade zo-nen och sköta ekonomin här hemma, inte att det skulledrabba de allra fattigaste.Jag tar ändå den lilla delen av lillfingret som ettlöfte om att biståndsministern skall försöka göra alltför att de enskilda organisationerna skall kunna hakvar sitt bidrag. Det är de som gör ett gott biståndsar-bete och har en stark förankring bland svenska folket.Jag tar det alltså som ett litet löfte.Anf. 79 Statsrådet ()Fru talman! Jag vill gärna säga till dem som intehar hört det förut, att har ingen anledning attklä sig i säck och aska. Vi tillhör de tre främsta län-derna i världen när det gäller internationell solidaritet,och det kommer vi att fortsätta att göra.Jag kommer just från och flyktinglägrendär, och jag kan säga att anseende är myckethögt. Vi är den femte största bidragsgivaren till flyk-tingverksamhet i världen, och den näst största tillUNDP:s verksamhet tillsammans med de nordiskaländerna.Det är klart att vi som sitter i regeringen måste ta ettkollektivt ansvar för att rädda ekonomi ochdärigenom också lägga grunden för en hållbarinternationell solidaritet. Solidaritet förutsätter solidi-tet.ArbetstidsförkortningAnf. 80 ()Fru talman! Min fråga vill jag ställa till statsrådetUlrica Messing.Den socialdemokratiska kongressen beslöt att enarbetstidsförkortning är önskvärd och skall genomfö-ras och att arbetstidsförkortningen i första hand skallgenomföras avtalsvägen. Regeringen har tidigare tagitinitiativ till att parterna träffas och diskuterar arbets-rätt och att parterna träffas och diskuterar lönebild-ning. Statsrådet har träffatparterna.Min fråga till statsrådet blir: Har frågan om en ar-betstidsförkortning lyfts i de här sammanhangen och,om inte, när kommer statsrådet att väcka frågan?Anf. 81 Statsrådet ()Fru talman! Som vet, har regering-en tagit initiativ till diskussioner kring arbetstidsför-kortning, nämligen genom att tillsätta den arbetstids-kommitté där själv sitter med och därparterna är representerade.Ert arbete är inte avslutat ännu, utan ni har t.o.m.fått förlängd tid och kommer att fortsätta till septem-ber. Jag utgår från att ni kommer att belysa den härfrågan väldigt bra.Anf. 82 ()Fru talman! Det är helt rätt, som statsrådet säger,att det nu sitter en arbetstidskommitté och tittar överlagstiftningen. Då uppfattar jag statsrådets svar så, attom man inte går fram lagstiftningsvägen - tvärtemotden rekommendation som regeringspartiet har läm-nat - kommer statsrådet att ta initiativ till att parternaträffas för att titta på frågan avtalsvägen. Är det rättuppfattat?Anf. 83 Statsrådet ()Fru talman! Både på partikongressen och i tidigaredebatter i denna kammare har jag sagt att regeringensutgångspunkt är att frågan om en eventuell arbetstids-förkortning i första hand skall ligga på parterna. Omparterna i kommande avtalsrörelser tar den här fråganpå allvar eller inte vet vi inte . Men jag tror attdet i sådana fall inte bara kommer att handla om enarbetstidsförkortning. Vi vet också att valet står mel-lan detta och löneökning eller kanske större satsningarpå kompetensutveckling.Jag har inte ambitionen att tala om för män-niskor vilka val man skall göra i de kommande avtals-rörelserna, utan vi har en tro på att parterna självadriver de här frågorna utifrån sina intressen. Vi villlåta dem göra det.Våld mot kvinnorAnf. 84 ()Fru talman! Jag har en fråga till justitieministernangående den skamfläck som våldet mot kvinnornakan betraktas som i ett jämställt samhälle. Det finnsett utbrett våld mot kvinnor, och ändå hävdar vi att vihar ett mycket jämställt samhälle.Det är tillräckligt bekymmersamt att många kännersig oroliga på gator och torg, men ännu mer oroväck-ande är det att kvinnor känner oro och att många blirslagna i hemmen, av någon som de själva känner väl.Nu har jag tagit del av de remissvar som harkommit in på förslag,som tidigare hänvisade till i en annandebatt. Man kan bli litet chockerad över de remissvarsom har kommit in, över de patriarkala svar som hargivits av en del remissinstanser. Jag tycker att svarenär bra både på hälso- och sjukvårdsområdet och påsocialtjänstens område, men när det gäller den rättsli-ga delen är det ett problem som man vill blunda för.Man vill gömma sig bakom en fasad av ett jämställtsamhälle.Min fråga är: Var befinner sig arbetet just , ochvad tänker justitieministern göra för att komma tillrätta med de här problemen och för att få en lagstift-ning mot kvinnofridsbrott?Anf. 85 Justitieminister ()Fru talman! Det är en riktig beskrivning som Mo-nica ger av problematiken kvinnovåld. Det ärett omfattande och svårt problem att hantera. har behandlat frågan på olika sätt,och det har skett en remissbehandling. Remissarbetetligger inte i utan i Socialdepar-tementet, men vi kommer att ha ett samarbete mellandepartementen där vi tar fasta på de förslag från ut-redningen som kan föra den här frågan vidare. frågan om förändringar i när detgäller brott som riktar sig mot kvinnor.Jag vill också peka på att det sitter en annan ut-redning, som har stor betydelse i sammanhanget, ochdet är den utredning som har till uppgift att se översamhällets åtgärder när det gäller skydd för brottsof-fer över huvud taget. Jag hoppas att det även i denutredningen kommer fram förslag som innebär att vikan ge ett ökat skydd till utsatta kvinnor.Anf. 86 ()Fru talman! Eftersom det blir fler olika områdentänker jag fråga: Hur kommer detta att presenteras?Kommer det att bli en samlad proposition, blir det ettrejält grepp över huvud taget, så att man får en hel-hetssyn när det gäller våldet mot kvinnor, eller kom-mer det att plottras ut på olika ställen? Det är minafrågor.Anf. 87 Justitieminister ()Fru talman! Det blir en helhetssyn. Det blir ingetplotter. Men hur vi rent lagtekniskt går fram med denhär frågan har vi inte tagit ställning till ännu.Jag kan se att det är naturligt att dela upp den efterde kompetensområden som finns inom departementet,även om jag har den uppfattningen att det här är ettområde där man egentligen måste samarbeta myckettätt över departementsgränserna. Det är icke enbarträttsliga frågor, utan det har att göra med hur samhäl-let är organiserat när det gäller möjligheten till hjälpoch stöd. Där går det över departementsgränserna.Hur den tekniska formen av de förslag som rege-ringen kommer med kommer att ha vet jag inte ännu.Samarbete mellan sjukvården och försäkringskassanAnf. 88 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialför-säkringsministern.Under de senaste åren har sjukvården och försäk-ringskassan i landet haft ett stort samarbetsprojektgenom att man avsatt Dagmarpengar och rehabilite-ringspengar till att korta köerna, korta sjukskriv-ningstiderna och öka möjligheterna att komma tillba-ka till arbetet. Detta har gett goda resultat.Nu ser jag med oro framåt, eftersom regeringenhar aviserat att man kommer att minska summan re-habiliterings- och Dagmarpengar till försäkringskas-sorna. Därmed minskar man också möjligheterna tillett tätt och nära samarbete.Jag vill ställa frågan till socialförsäkringsminis-tern: Vore det inte bättre att man i stället övervägdeatt använda sig av detta instrument och öka summantill försäkringskassorna?Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman! Frågan om rehabilitering är naturligt-vis oerhört väsentlig. Vi har tyvärr tvingats att skäraen del i anslaget till rehabilitering och även i Dag-marpengarna i vårbudgeten. Vi vill använda tiden dåvi ligger på ett lägre belopp - tanken är att vi sedanskall gå upp till ett högre belopp - till att utvärderainsatserna, bl.a. till att titta på försäkringskassornasköp av rehabiliteringstjänster.Anf. 90 ()Fru talman! Kan socialförsäkringsministern sägaatt jag kan se det här svaret som ett bevis för att dethär har varit ett viktigt och bra instrument och attregeringen har för avsikt att också använ-da sig av detta instrument när det gäller att korta sjuk-skrivningstider och se till att människor slipper stå ilånga köer?Anf. 91 Statsrådet ()Fru talman! Avsikten med en utvärdering är na-turligtvis att värdera effekter och resultat. Innan vi ärklara med det vill jag inte lägga fast fortsättningen.Men naturligtvis är rehabilitering ett mycket värde-fullt inslag.Lobbying inom EUAnf. 92 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Den gäller de uppgifter som i går kom fram i dendanska tidningen om industrins sammanslut-ning för att minska möjligheterna till en aktiv miljö-politik inom EU. Man pekade bl.a. på att olje- ochkemiindustrin slog sig samman för att sabotera möj-ligheterna till höjda miljöskatter.Jag läste sedan i en tidning att miljöministern hadekommenterat detta med att hon om så skulle varafallet ser detta som både allvarligt och fruktansvärtanmärkningsvärt. Vi har ju länge påpekat riskernamed den lobbyistverksamhet som vi vet förekommerinom EU.Jag vill då höra: Vad gör statsministern införkommande statsministermöte när det gäller att ökaöppenheten i den här frågan, och hur kommer stats-ministern att aktivt bevaka att EU:s miljöprogramkommer att kunna genomföras?Anf. 93 Statsminister ()Fru talman! När det gäller det här speciella ex-emplet har jag helt enkelt för dålig kunskap om detpåstådda beteendet. Jag får försöka att svara allmäntpå frågan.Först och främst frågan om lobbyister. Ja, det ärett inslag som finns, inte bara i den europeiska politi-ken. Det finns också i denna förnämliga byggnad avoch till. Det där breder ut sig. Det finns anledning attse upp med avarterna, och det finns anledning att inseatt ekonomiska resurser här kan spela en politisk rollsom inte är synlig. Det är allvarligt, och det finnsingen anledning att underskatta kraften i den proces-sen.Ökad öppenhet och genomlysning är naturligtvisdet botemedel som måste användas. Det är en av defrågor som driver inför regeringskonferensen,precis som vi också naturligtvis sätter miljöfrågornahögt på regeringskonferensen. Men beträffande denförsta frågan, om lobbyisterna, delar jag MarianneSamuelssons oro. Ökad öppenhet är enda möjlighe-ten.Miljöfrågorna är en fråga för regeringskonferensenoch där har en mycket hög profil.PersonminorAnf. 94 ()Fru talman! Ett vällovligt initiativ har tagits införhöstens generalförsamling i FN. Man avser att presen-tera en resolution som uppmanar världens länder attinföra ett nationellt moratorium som förbjuder per-sonminor. Ett resolutionsutkast har redan cirkulerat.Men vill avvakta ett förberedandemöte innan ett svenskt ställningstagande görs.Vad kommer försvarsministern att arbeta för att fåin i resolutionsförslaget inför ?Anf. 95 Försvarsminister ()Fru talman! Jag har , både i korres-pondens med och i debatten i riksdagenskammare, pekat på att frågan om de svenska person-minorna kommer att behandlas i den försvarspolitiskaproposition som kommer att läggas fram på riksda-gens bord . Jag tycker att just riks-dagen skall få ta ställning till den frågan.Sedan kommer vi envist att fortsätta att driva detinternationella förbudet mot personminor. Även om viinte nådde det resultat vi hade hoppats på i ,kommer vi ändå att fortsätta det arbetet. Glädjandenog har också anslutit sig till ett internationelltförbud.Detta betyder inte att inte minfrågan kan kommaupp i många andra fora.