prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Varför har vi i ett så avvi-kande beskattningssystem när det gäller långsiktigtsparande? Det är en relevant fråga som jag intehar fått något svar på. Men svaret kommer kanske i anförande. Vi får se.Långsiktigt sparande för att skapa en trygg ålder-dom är förmodligen det i särklass mest nyttiga spa-randet ur samhällets synvinkel. Jag vet att socialde-mokrater inte tycker om att medborgarna själva villförstärka det alltmer ihåliga offentliga pensionssyste-met. Det tycks stöta många att en del medborgareavstår från konsumtion för att få ett bättre skyddoch en bättre standard på gamla dar. Vi moderatertycker däremot att det är bra. Det skapar självständigamänniskor, som inte enbart blir beroende av politikersbeslut.Det långsiktiga inhemska sparandet stärker landetssamhällsekonomiska balans. Därför var också försäk-ringssparandet tidigare skattemässigt gynnat, vilketdet som bekant är. Det var fråga om enmedveten politisk handling.Svenska pensionssparare har ännu inte glömt dens.k. engångsskatten på pensionsförsäkringar 1986.Dagens förslag om en avkastningsskatt kan jämförasmed . Det är en hårdragning, medger jag.Men syftet är detsamma: Låt oss bygga upp tillräck-ligt starka hinder, så att inte det förhatliga utlandetlockar till sig pengar, som vi vill kunna beskatta iSverige.I vår reservation har vi understrukit att det är felatt införa en avkastningsskatt. Den rätta vägen är istället att harmonisera de svenska kapital- och förmö-genhetsskatterna med omvärldens. Därigenom blir deten verklig konkurrens mellan olika länders försäk-ringsbolag, som i sin tur resulterar i bättre villkor förde svenska medborgarna. Dessutom skulle det innebä-ra att de svenska försäkringsbolagen skulle få en stör-re hemmamarknad och därmed kunna bli ännu merframgångsrika i sin export av försäkringstjänster.Det är mycket litet uppmärksammat att den svens-ka exporten av tjänster växer, och att några av destörsta försäkringsbolagen är framgångsrika både iEuropa och i andra delar av världen. Men en bra,konkurrensintensiv hemmamarknad är mycket viktigom man uthålligt skall vara framgångsrik på export-marknaden. Jämför med två framgångsrika tjänstefö-retag: och Hennes & ! Båda utveckla-des först hemmavid men har vuxit ut mycket kraf-tigt utomlands. Samma regler gäller för ,, , och de andra försäk-ringsbolagen. tvingas de konkurrera med utländ-ska bolag som har gynnsammare hemmaförhållandenoch som därmed alltså har en kraftig fördel.Avkastningsskatten kan till en del kännas som etthinder, men det är inget oöverstigligt hinder. Detfinns många länder att placera sitt sparande i utan attsvenska skattemyndigheter har en chans att följa detoch få upplysningar. Det kommer i sin tur att innebäratvå saker. För det första kommer det att innebära attde som har råd att anlita internationella skatteexperterkan få mycket lägre skatteavbränningar än andramedborgare. För det andra kommer det att innebäraatt det blir ännu mer frestande för många småsparareatt lyssna till de förföriska locktonerna från mer ellermindre seriösa brevlådeföretag. Risken att bli grund-lurad är stor.Det borde därför vara ett allmänintresse att se tillatt det svenska utbudet är så bra att småspararna intelockas att nappa på de fantastiska erbjudandena. Detkan lätt åstadkomma genom att sänka av-kastningsskatten på svenska kapitalförsäkringar till10 % och slopa förmögenhetsskatten.Det är genom att vi närmar oss omgivningensskattenivåer som vi kan behålla skatteunderlaget iSverige. När det gäller försäkringssparandet måste vitänka på precis samma sätt som vi gjorde när visänkte skatten på öl . Det är viktigt attinte urholka skatteunderlaget helt.Fru talman! Vi har i vår motion med glädje accep-terat att premieskatterna avskaffas. Men vi har motsattoss att en ny avkastningsskatt införs, och vi yrkardessutom avslag i fråga om det sätt på vilket dennaskatt skall beräknas. Dessutom vill vi att riksdagenmeddelar regeringen att den tycker att förmögenhets-skatten skall avskaffas, och att målet bör vara attuppnå konkurrensneutralitet mellan svenska och ut-ländska försäkringsbolag. Jag yrkar således bifall tillvår reservation.Anf. 23 ():Fru talman! I det här betänkandet, SkU4, föreslåsbl.a. att den särskilda premieskatten på utländskapersonförsäkringar slopas och att försäkringarna istället avkastningsbeskattas på motsvarande sätt somsvenska kapitalförsäkringar - dock med den skillna-den att skattskyldigheten för utländska kapitalförsäk-ringar ligger hos försäkringstagaren och inte hos för-säkringsgivaren såsom gäller för inhemska kapitalför-säkringar. Till betänkandet är, som vi har hört, fogaten reservation från . I denna påpekar manbl.a. behovet av långsiktiga och stabila spelreglersamtidigt som man uttrycker uppskattning över attregeringen nu kommer med ett förslag om att upphöramed premieskatten. Vidare hävdas i reservationen attkokurrensneutraliteten riskerar att äventyras.Fru talman! Syftet med förslaget, och jag vill gär-na understryka det, är att uppnå en likvärdig beskatt-ning mellan försäkringssparande och annat hushålls-sparande och mellan försäkringssparande i inhemskaoch utländska institut. Övergången från premieskatttill avkastningsskatt även för utländska kapitalförsäk-ringar har utarbetats för att beskattningen skall bli sålikformig som möjligt som en robust ochadministrativt hanterbar ordning eftersträvas.Jag vill också påpeka att målsättningen har varitatt hitta regler som inte leder till en faktisk internatio-nell dubbelbeskattning av sparandet. Utskottsmajori-teten vill därför understryka att det, inte minst påförsäkringsområdet, i hög grad är angeläget medenhetliga, likformiga och stabila regler som ocksåstämmer med EG-rättens likabehandlingsregler. Iutskottet finns också en bred enighet om att de utländ-ska försäkringarna bör inlemmas i den avkastnings-skatt som gäller för inhemska försäkringar - underförutsättning att det kan ske på godtagbart sätt med enårlig skattskyldighet för innehavarna av dessa försäk-ringar. Utskottet menar att regeringens förslag tillgo-doser de här angivna kraven.Fru talman! Beträffande de schabloner som förelåsför inkomstberäkning, konstaterar utskottet att denschablon som gäller avkastningsskatten i fråga omdetta kapital redan är knuten till den svenska statslå-neräntan. Det är därför utskottsmajoriteten inte kanfinna några som helst skäl att nu ompröva den gällan-de ordningen.Till slut, fru talman, vill jag bara yrka bifall tillhemställan i betänkandet SkU4 och avslag på reser-vationen.Anf. 24 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga anledning av hans anförande om han är medvetenom att det i praktiken är omöjligt för skattemyndighe-terna att kunna kontrollera den här skatten. Det ärkänt, och det har presenterats i skatteutskottet, att detfinns ett antal stora utländska försäkringsbolag somhar sagt att de inte kommer lämna uppgifter tillsvenska myndigheter om svenska medborgares inne-hav av försäkringar. Dessutom strider det i en delländer mot nationell lagstiftning att lämna ut sådanuppgifter. Det här gäller naturligtvis både förmögen-hetsskatten och avkastningsskatten.Det leder i sin tur till det jag tog upp i mitt anfö-rande, alltså att man får en konstig marknad medhalvskumma företag eller kvalificerade skatteexpertersom hjälper dem som har råd. Tycker det är en önskvärd utveckling?Jag vill också fråga vad han tyckerom min och argumentering om att viskall försöka åstadkomma likartade villkor för desvenska försäkringsbolagen så att de kan hävda sig ikonkurrensen med de internationella företagen.Slutligen skulle jag, i den här första delen av re-plikskiftet, vilja veta om kan svara migpå frågan hur mycket den här nya skatten skulle inne-bära för statens finanser.Anf. 25 ():Fru talman! Beträffande förstafråga vill jag säga att det just är på grund av de svå-righeter som finns som den här schablonreglen införs.Det är den regel som är accepterad och som redangäller för inhemska försäkringar med statslåneräntansom utgångspunkt.De flesta av länderna i beskattar, som CarlErik mycket riktigt säger, inte liv- och pen-sionsförsäkringskapital hos livbolag i den mån kapita-let är reserverat för försäkringstagarna. Det gällerockså generellt för långsiktigt inhemskt pensionsspa-rande. Men i övrigt har några länder utformat försäk-ringssparandet med samma utgångspunkter som vi iSverige, dvs. att livförsäkring som inte är en ren risk-produkt är en form av sparande med ett indirekt ägan-de av placeringskapitalet.De här principerna har fått genomslag i Storbri-tannien, i , i , i , i Frankrikeoch i viss utsträckning också i . Det är alltsåinte så stora olikheter mellan det system som före-slås och det som redan gäller på andra håll ute i Euro-pa.Anf. 26 ():Fru talman! Tack för det svaret. En förutsättningför att en sådan här schablonregel skall kunna tilläm-pas och ge något resultat är dock att svenska skatte-myndigheter är medvetna om att den svenska med-borgaren har en internationell kapitalförsäkring. Ompersonen i fråga väljer att inte uppge det och det ipraktiken är omöjligt att ta del av något försäkrings-register e.d., skapar vi en möjlighet för vissa medbor-gare - som i och för sig kan tyckas ha en tvivelaktigmoral - att inte bli beskattade. Jag tycker att det urallmänintressets synvinkel är fel.Jag fick inte något svar på min fråga om hemma-marknaden, dvs. om svenska försäkringsbolag skullekunna beredas samma möjligheter att konkurrera somutländska bolag med gynnsammare bestämmelser isina respektive länder. Jag fick heller inget svar påhur mycket det här betyder för statskassan.Vi fick här en uppräkning av andra länder - Dan-mark, och några andra - med bestämmelsersom är likartade som våra. Jag skulle kunna göra enlika lång uppräkning av länder som har bättre be-stämmelser än vi. Man frågar sig: Varför skall vi följabara de dåliga exemplen? Varför kan vi inte någongång tänka litet fritt och öppet och konstatera att dethär är en skatt som inte kommer att ge det resultatsom man kan kalkylera med? Kryphålen är alldelesför stora, vilket gör att det helt enkelt blir fel. Jagskulle gärna vilja få besked från om hurni har tänkt er att täppa till dem.Anf. 27 ():Fru talman! Jag konstaterar bara att de schablonersom föreslås för inkomstberäkningen överensstämmerså långt som möjligt med vad som redan gäller. Detframhöll jag redan i min första replik. Även om manär klart medveten om att det finns svårigheter, är dettaett system som är ganska accepterat och även tilläm-pat på andra håll i Europa.I övrigt vill jag beträffande konkurrensneutralite-ten bara säga att det pågår ett arbeteinom för att få en bredare lösning pådet problem som påvisar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §)10 § Skattefrihet för internationella organisa-tioner, diplomater m.fl. - mervärdesskatt ochpunktskatterFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU5Skattefrihet för internationella organisationer, diplo-manter m.fl. - mervärdesskatt och punktskatter(prop. 1995/96:232 delvis)Anf. 28 ():Fru talman! Med anledning av propositionen1995/96:232 Skattefrihet för internationella organisa-tioner, diplomater m.f. - mervärdesskatt och punkt-skatter vill jag yrka bifall till reservation nr 1 undermom. 2.Som anförts i en motion av ärTaiwan en av våra viktigaste handelspartner. Även påområden som t.ex. kultur, utbildning och forskningsker ett livligt utbyte mellan och . Ettstort utbyte av industri- och handelsdelegationer ägerrum liksom besök på regerings-, riksdags- och myn-dighetsnivå.Även om formella diplomatiska relationer intefinns mellan och , har vi högt utveck-lade permanenta kontakter mellan våra länder. Detsvenska kontor i har en status påhög nivå, med en skattefrihet och en viseringsrätt somär likvärdig med diplomatiska representationers. Mot-svarande uppgifter fullgörs i av Taiwansrepresentationskontor i , som i realitetenfungerar som vilken annan utländsk ambassad somhelst.Vi instämmer därför i motionärernas uppfattningatt man med tanke på de omfattande förbindelsernamellan och , som en gest av goodwill,bör ge kontor i en skattemässiglikabehandling med den som kommer ex-portkontor i till del, på samma sätt som skerför kontor i , och Österri-ke. Det finns inga formella eller praktiska skäl motförslaget.Ett smidigt sätt att åstadkomma en likabehandlingför representationskontor i synesvara att beslutar att kontoret i fråga vadavser mervärdesskatt och punktskatter jämställs medutländsk beskickning. Regeringen bör skyndsamtvidta de åtgärder som behövs för att denna fråga skalllösas på ett lämpligt och bra sätt.Anf. 29 ():Fru talman! Jag står bakom den här reservationen.Genom något missförstånd har tyvärr mitt namn fallitbort från den. Vi anser från sida attTaiwans representationskontor skall befrias från mer-värdesskatt och punktskatter på samma sätt som ut-ländska beskickningar. Grundargumentet för det ärgivetvis att i allt utom namnet är en själv-ständig stat och att dess handelsrepresentation i Sve-rige fyller alla en ambassads funktioner. Dessutom ärTaiwan i kraft av sin ekonomiska betydelse och sinroll som demokratiskt föregångsland i ettland som har allt intresse av att ha utveckladeförbindelser med.Precis som det står i reservationen har vi påmånga områden - kultur, utbildning och forskning -ett livligt utbyte mellan och . Vi haräven ett utbyte mellan industri- och handelsdelegatio-ner samt besök på regerings-, riksdags- och myndig-hetsnivå.Ett ställningstagande i frågan hur representationenbehandlas skattemässigt innebär inte att vi anser attTaiwan nu bör erkännas som en separat stat. Däremotbör kontor i ges en skattemässiglikabehandling med den som kommer vårt exportkon-tor i till del.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 30 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlar vi,som sagt, skattefrihet för internationella organisatio-ner, diplomater m.fl. - mervärdesskatt och punktskat-ter. Det handlar om ändringar av teknisk karaktär.Utskottet har ingenting att erinra. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.I propositionen föreslås vissa förändringar så vittgäller skattefrihet som åtnjuts av internationella or-ganisationer, utländska beskickningar och diplomaterm.fl. Den grundläggande principen om att skattefrihetskall tillgodoses genom en rätt till återbetalning avskatt behålls i huvudsak oförändrad.När det gäller de aktuella subjektens förvärv avpersonbilar föreslås emellertid såvitt avser mervärdes-skatt att skattefrihet skall utformas som ett undantagfrån skatteplikten. Härigenom kommer den som harrätt att förvärva en personbil inte att behöva betalanågon mervärdesskatt vid förvärvet. före-slås att möjligheten att förvärva personbilar skattefrittvia frizon eller frilager skall tas bort.Möjligheten för svenska företag att tillhandahållatjänster skattefritt till organisationer i andra föreslås utvidgad till att omfatta internationellaorganisationer i allmänhet.Slutligen föreslås i propositionen att den som hyrut lokaler till en utländsk beskickning, ett karriärkon-sulat eller en internationell organisation skall ha möj-lighet att vara frivilligt skattskyldig för uthyrning.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1997. Bestämmelserna om rätten för svenska företagatt skattefritt tillhandahålla tjänster åt EG-organ ochinternationella organisationer med säte i annat bör dock tillämpas redan för tid från och medden 1 januari 1996.Lagförslaget rörande mervärdesskattelagen omfat-tar bl.a. 3 kap. 3 § i lagen. Propositionen kommer attbehandlas senare i samband med proposition nr 10.Fru talman! I reservationen från , vil-ken sedermera också stöds av , framhållesatt det sker ett livligt utbyte mellan och Sveri-ge på många områden. Man vill därför att Taiwanskontor i skall få en skattemässig favör,som en erkänt självständig stat.Fru talman! Liksom omvärlden i övrigt följerSverige en ett-Kina-politik som innebär att vi inteerkänner som en självständig stat. Därför kanvi inte heller ha mellanstatliga förbindelser medTaiwan. Det hindrar emellertid inte att utbytet medTaiwan på många områden är omfattande. Dessakontakter är av icke officiell karaktär, men icke destomindre av stor betydelse. I dagens situation utgör detdet bästa stöd vi kan ge för en fortsatt positiv politiskoch ekonomisk utveckling i Taiwan.När det gäller håller alla medlemsländer iEU fast vid den s.k. ett-Kina-politiken som innebär attTaiwan inte betraktas som självständig stat och intebehandlas som en sådan. håller hårt på enligt vilken man heller inte skall gedessa typer av skattelättnader.Anf. 31 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar om frihetfrån mervärdesskatt och punktskatt för diplomater ochbeskickningar m.fl. Men det har också med anledningav den här proposition väckts en motion som handlarom vilken status som representationskontor iStockholm skall åtnjuta.Jag menar att en rimlig utgångspunkt för dettaställningstagande är att man bör behandla påsamma sätt som behandlar . Exportrå-det har ett kontor i som har hög status medbl.a. På samma sätt fungerar Taiwanskontor här i i realiteten som en ambassad.Sverige har som bekant en politik som bara erkän-ner ett , dvs. Men det finns fak-tiskt två . Jag kan inte se något hinder för attSverige i skattehänseende likställer med andraländer som vi har kontakter med, även om regeringeninte vill erkänna . Det handlar inte om att hamellanstatliga förbindelser för att man ger en skatte-mässig likabehandling. är ju en av våra allraviktigaste handelspartner. Flera länder i ger,trots att de har en ett-Kina-politik, en skatte-mässig likabehandling. Det gäller t.ex. ,och Österrike.Jag tycker att det är oerhört värdefullt för oss här iSverige att stödja den demokratiska utvecklingen iTaiwan. är faktiskt en demokrati, den förstakinesstyrda demokratin som finns. De har ett demo-kratiskt valt parlament och en demokratiskt vald pre-sident. Jag tycker att vi bör stödja på alla sätt.Inte minst bör vi hjälpa dem att finnas med i olikainternationella organ och att också komma med i FN.Därför bör faktiskt regeringen få i uppdrag attvidta de åtgärder som behövs för att ge kon-tor här i en skattemässig likabehandling.Kristdemokraterna kommer trots vad som står i be-tänkandet att rösta bifall till reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §)11 § Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings-och idrottsområdetFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU6Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrott-sområdet prop. 1996/96:10 och 1995/96:232delvis)Anf. 32 ():Fru talman! Regeringens förslag att införa momspå utbildningstjänster har med all rätt väckt en massivkritik från drabbade elever och ett stort antal privatautbildningsanordnare. Man kan med fog fråga sig hurett regeringsförslag kan hamna så snett.Är svaret det gamla vanliga? Regeringen vill infö-ra moms på den privata utbildningen för att få inhögre skatter för att täcka budgetförsvagningen närdet gäller regeringens momsförslag inom kultur- ochidrottsområdet.Är det inte fantastiskt att samma regering som ta-lar vitt och brett om betydelsen av ökad utbildning föratt kunna bemästra arbetslösheten lägger nya skatte-bördor på enskilda människor som vill skaffa sig ökadkompetens genom utbildning. Var finns logiken i dethär förslaget?För att nå sitt syfte med en ökad skattebelastninguttalar regeringen på sitt försåtliga sätt att enligt fastpraxis i gäller att de i direktivet angiv-na undantagen från den generella skatteplikten skalltolkas snävt. Då regeringen inte visar något exempelpå vad en s.k. fast praxis kan betyda är det ett an-märkningsvärt uttalande från regeringens sida. Detstrider enligt min mening mot den självklara principenatt det är svenska folket som själva genom sitt parla-ment skall avgöra beskattningens utformning. Rege-ringen döljer sig bakom EG-rätten för att lindra kriti-ken mot den medvetna skattehöjningen på den privatautbildningen.Den röd-gröna majoriteten har i utskottet fått böjasig för den viktiga principen att nationen Sverigebestämmer mervärdesbeskattningens utformning inomde vida ramar som direktiven i de flesta fall ger möj-lighet till. Det betyder att i förekom-mande fall i efterhand får pröva om våra bestämmel-ser är förenliga med EG-rätten.Regeringen har klart visat att man inte har haftambitionen att utnyttja alla de möjligheter som EG-rätten ger. Man har återigen styrts av att få in meraskattemedel till staten. Det går nämligen inte att tolkaregeringens ställningstagande på annat sätt. Jag kom-mer att delge kammaren några citat från propositionensom i vart fall ger en klar bild av att regeringen intehar någon ambition att undvika en ökad skattebelast-ning för enskilda personer som vill förkovra sig hosen privat utbildningsanordnare. Det första citatetlyder:"Utredningen föreslog att yrkesutbildning inklusi-ve omskolning skulle undantas från skatteplikt, obe-roende av vem som tillhandahöll den. Flera remissin-stanser har dock kritiserat förslaget i denna del ochanfört att kommersiella utbildare bör vara skattskyldi-ga till mervärdesskatt i större utsträckning. Bl.a. harNäringslivets Skattedelegation uttalat att det ärolämpligt att skapa skattefria områden inom en i öv-rigt skattepliktig sektor. Regeringen har förståelse förremissinstansernas synpunkter. Det är sålunda intelämpligt att utvidga det begränsade undantag frånskatteplikt som direktivet medger till att även avsekommersiella utbildares tillhandahållande av yrkes-utbildning generellt. Förutom att man enligt regering-ens mening då knappast skulle följa direktivets bety-delse, finns det starka skäl som talar för beskattning.Flertalet kommersiella företag blir skattskyldiga förall verksamhet. Detta skapar en enklare hantering fördem och ger dem möjlighet att göra avdrag för ingå-ende mervärdesskatt. Vidare kan gränsdragnings-problem mellan skattefri yrkesutbildning och skatte-pliktig utbildning för personliga ändamål undvikas.Regeringen föreslår därför att yrkesutbildning ochomskolning som inte sker inom ramen för ordinarieskolutbildningen eller berättigar eleven till studiestöd,i fortsättningen skall vara skattepliktig. Eftersomsådan utbildning i huvudsak tillhandahålls skattskyl-diga med avdragsrätt för ingående skatt, torde detockså vanligen ligga i utbildningsköparens intresse atten skattebeläggning sker. "Sedan har jag ett litet citat till som lyder så här:"Genom regeringens förslag kommer kommersiellatrafikskolor att bli skattskyldiga generellt för kör-kortsutbildning, varför de befarade gränsdragnings-problemen undviks. "Det är lätt att konstatera att regeringen, visserligeni gott sällskap med Näringslivets Skattedelegation,inte hade en aning om effekterna av en generell skat-tebeläggning av yrkes- och vidareutbildningen. Jagkan också med fog påstå att det socialistiska motstån-det mot bl.a. privata alternativ inom utbildningsområ-det helt klart lagts i den vågskål som talar för att infö-ra skatt på vissa utbildningar. Det tyder också självaordvalet på. Man benämner dessa engagerade utbild-ningsanordnare som kommersiella företag. Smaka påde orden! Vad förmedlar dessaord. Inte ett uns av det engagemang och intresse sompräglar lärare och ledning hos dessa utbildningsan-ordnare för att ge kunskapstörstande elever ökadkompetens.Jag kan också konstatera att det saknas en politiskviljeinriktning att med utgångspunkt från de svenskaförhållandena anpassa vår momslagstiftning inomutbildningsområdet på ett sådant sätt att skatteuttagetinte ökar för den enskilde individen.När jag sedan tar del av följande text i betänkan-det som den röd-gröna majoriteten står bakom, kon-staterar jag att det uppenbarligen är ett ökat skatteut-tag som varit ledstjärnan: "När det gäller bilskolordelar utskottet regeringens bedömning att EU-rätteninte ger någon grund för att införa ett särskilt undan-tag. Att undanta denna sektor från beskattning skulledessutom rubba de ekonomiska förutsättningarna förde övriga åtgärder som föreslås i propositionen. "Där har ni svaret.