prot · GJ0983 · 1996-04-19 00:00:00 — har frågat miljömi-nistern vilka åtgärder hon avser att vidta för att fastig-hetsskattens inverkningar på miljöförbättringar skallbli mera positiv. Arbetet inom regeringen är så förde-lat att det är jag som skall svara på interpellationen.Allmän fastighetstaxering av småhus sker vartsjätte år. Regler om detta finns i fastighetstaxeringsla-gen. Taxeringsvärdet ligger till grund för bl.a. uttag avfastighetsskatt. Taxeringsvärdet skall bestämmas tillett belopp som motsvarar av marknadsvärdet.Marknadsvärdet på en fastighet är beroende av flerafaktorer. En sådan faktor är naturligtvis byggnadensstandard och utrustning. Ett hus, i vilket det vidtagitsåtgärder för att få ned energiförbrukningen och där-med boendekostnaden, bör rimligtvis vara attraktivarepå marknaden än ett likvärdigt hus där motsvarandeenergibesparande åtgärder inte vidtagits. Jag delaruppfattningen att det är angeläget med åtgärder somleder till förbättrad energihushållning. Ett eventuelltstöd på detta område bör emellertid utformas på annatsätt än som en avvikelse inom fastighetsbeskattning-en.Mot bakgrund av det sagda har jag inte för avsiktatt ta något initiativ till åtgärder som syftar till särbe-handling av dem som till följd av investeringar ienergibesparande och miljövänlig teknik fått ett högremarknadsvärde på sina fastigheter - och därmed etthögre taxeringsvärde på dessa.Anf. 96 ()Herr talman! Jag tackar för svaret.Det är väl okej att Socialdemokraterna går ut ochförespråkar en högskattepolitik. Men det skulle havarit en behaglig gärning om man hade gjort detäven före valet i stället för, som man nu gör, efteråt.I TV-programmet har det ökandefifflet i beskrivits. Även sadepå sin tid att svenska folket var ett folk av fifflare. Jagvill påstå att fastighetsskatten är starkt provokativ. Jagförstår att folk i alla fall tänker på att försöka fifflaoch komma undan. Den här skatten är nämligen interättvis. Den är heller inte konsekvent, utan den ärologisk.Herr talman! Jag gick inte upp i debatten i egen-skap av skatteexpert, utan jag gjorde det därför att jagi är engagerad i boendefrågor och i frågorsom rör konsekvenserna för miljön med tanke påfastighetsskatten.I t.ex. annonser uppmanas vi att investera i kyl,frys, spis, ugn eller värmepump för att därmed få nedkostnaderna för energiförbrukningen och således fåmera pengar i plånboken. Man sparar pengar och mansparar miljö, heter det. Det är både sant och inte sant.Visst minskar energiförbrukningen, men i stort sett isamtliga fall äts vad man där vinner upp av den ökadefastighetsskatten.Statsrådet säger att han inte är beredd att ändra påregler. Däremot kan han tänka sig något annat. Då ärmin lilla fråga: Exempelvis vad?Själv skall jag här ge några exempel. En kyl/fryssom kostar kostar lika mycket, oav-sett om det gäller eller . Men vidinstallation i lägenhet eller villa blir konsekvensernaminst sagt absurda. Jag bor i en lägenhet iMalmö och betalar icke ett dugg i skatt, utan jag beta-lar vad kylen/frysen kostar. Bor jag däremot, så är deti extremfallet, i i en villa med sjöutsiktökar min skatt med och taxeringsvär-det med 90 000 kr.Tror statsrådet verkligen att det går att öka prisetpå ett hus med därför att man satt in enkyl, för vilken inköpspriset är ?Ett vida värre exempel är följande. Om jag köperen större ugn, som kostar , blir detför mig som hyresgäst inte heller här någon skatt.Men i extremexemplet - dvs. om man bor i Stock-holm i en villa med sjöutsikt - får man betala 4 800 krmer i skatt . Taxeringsvärdet ökar med135 000 kr.Tror statsrådet att en ugn för gör att jagvid en försäljning kan få ut kanske mera?Då skall man nog vara rätt så naiv.Människor är ju, på gott och ont, påhittiga. Tyvärrtror jag att många föredrar att inte kryssa för korrekt isina taxeringsblanketter. Jag kan t.ex. tänka mig attdet införs leasingsystem. Man leasar en kyl eller enugn. Då blir det svårt att med nuvarande regler beskat-ta villaägaren för det. Statsrådet säger då säkert att detgår att hitta nya lagar för det. Men människor kommerändå att fortsätta på det här viset. Så länge folk intekänner för en skatt som slår så orättvist och abnormttvingas folk, tyvärr, att bli fifflare.Jag skulle vilja ha ett svar där, för jag kan inte påett pedagogiskt sätt förklara att samma sorts kyl ellerugn som kostar exakt samma i hela kan få såenorma effekter vad gäller fastighetstaxeringen.Anf. 97 Statsrådet ()Herr talman! talar om energi- ochmiljöförbättrande åtgärder. Det är oerhört viktigaåtgärder - åtgärder som vi alla har anledning att vidta,inte minst som husägare, som ju faktiskt också står förkostnaderna för energiförbrukningen.Fastighetsskatten, , är dock ingenmiljöskatt i sig, utan den är en skatt på en kapitaltill-gång. Vi har också skatter på andra kapitaltillgångar.Vidare är fastighetsskatten en skatt som ger storainkomster till statskassan. Skulle vi börja göra undan-tag för energibesparande och miljöförbättrande åtgär-der är de flesta förbättringar av ett hus att hänföra tillden typen av åtgärder. Och skulle vi börja göra undan-tag och minska fastighetstaxeringsvärdet eller fastig-hetsskatten, skulle hela systemet efter hand gröpas ur.Fastighetsskatten är ju en skatt på en tillgång somman har. Skall en tillgång beskattas måste man pånågot vis försöka uppskatta marknadsvärdet.Det är klart att flertalet kan hålla med om att det kan bli konstiga effekter ibland.Men det handlar om att se till prisläget i ett område,för det har att göra med marknadsvärdet. Hur attrak-tivt är området? Vilka priser kommer de här bostäder-na att säljas till? Det gäller också att försöka fångaeffekten av att det faktiskt finns olika typer av hus isamma område. Hur vi skall hitta ett sådant systemutan att ha någon typ av faktorer att gå efter är för migsvårt att se.Självfallet är det inte världens enklaste system,men det är ett viktigt system som ger stora inkomstertill statskassan. Det gör att man försöker behandlaolika typer av sparande hyggligt lika.Sten talade om kommunala lägenheteroch det är klart att man i det fallet inte äger sin lägen-het. Man är dock med och betalar fastighetsskatt viaden hyra som betalas in till bostadsbolaget. Äger mansitt hem har man däremot nämnda typ av tillgång.Således är det inte alls orimligt att vara med och beta-la fastighetsskatt.Hur blir det om vi går från ett system där mark-nadsvärde och taxeringsvärde har ett tätt samband tillett system där det blir en allt större skillnad? Vad trorSten att det får för effekter när det gällermänniskors tilltro till systemet?Anf. 98 ()Herr talman! Beträffande frågan sist i statsrådetsinlägg: Jag tror inte att tilltron till systemet kan blimindre än den hitintills kunnat bli.Förstår inte statsrådet att om statsrådet t.ex. hadeägt en butik som säljer värmepumpar, kylskåp ochspisar och det annonserades om att genom en investe-ring i en spis eller värmepump, kommer energiför-brukningen jämfört med den före köpet aktuella kost-naden att sänkas med ett visst antal kronor ?Men hur blir det om man sedan i samma annons skri-ver att man dock måste räkna med att behöva betalaen skatt som vida överstiger vad man tjänar på att fåen mindre energiförbrukning?Det här med hyresrätt kan alltid diskuteras. bostadsrättsinnehavare kan själv bestämma om haneller hon skall köpa en bättre spis eller en bättre ugn.Bostadsrättsinnehavaren får inte mera skatt för det.Det är bara om hela föreningen gör det här köpet somdet gäller. En enskild bostadsrättsinnehavare däremotfår alltså inte mera skatt.Jag inser behovet av att dra in pengar, men vi för-lorar, tyvärr, också mycket pengar. Dessutom förlorarvi något som är mycket värdefullare, nämligen tilltrontill politikerna och till det politiska systemet, när vibeslutar om förslag som i många delar är absurda ocht.o.m. Det borde statsrådet ta sig enliten funderare över.Jag har fortfarande inte fått svar på hur man peda-gogiskt skall förklara varför samma ugn, som kostarexakt samma från till , kan få såenormt olika konsekvenser. Den har exakt sammafunktion om den står i , eller Dan-deryd. Att folk är förvånade och att tilltron till dettaförslag är svag kan inte vara någon hemlighet.Statsrådet säger att man kan tänka sig andra idéerför att kompensera dem som har gjort miljöeffektivainvesteringar. Det skulle vara klädsamt om statsrådetkunde ge mig något exempel på att man blir belönadför att man gör en sådan miljöinvestering.Anf. 99 Statsrådet ()Herr talman! Jag vill säga till atttilltron till politiker också får sig en rejäl törn om visänker skatter utan att i samma mån ha sänkt utgifter-na. Om vi skulle lockas att sänka varje skatt som varimpopulär skulle vi snart ha en sådan statsfinansiellsituation att tilltron skulle få sig en enorm knäck.När det gäller energiförbättringar och miljöför-bättringar är jag säker på att det ligger i intresset hosvar och en som har ett hus att spara energi. Vi harökade kostnader för energiförbrukning. Det är klart attdet märks i plånboken hos de människorna om de görförbättringar.Sten säger att bestämmelsen får absur-da effekter över regionerna. Men det handlar om att viförsöker göra en koppling mellan marknadsvärde,fastighetstaxeringsvärde och fastighetsskatt! Det äringen skatt på boende i sig. Det är en skatt på dentillgång man har - det hus man har - och då skall viförsöka fånga värdet på det.Man skall hitta ett hyggligt sätt att fånga dettamarknadsvärde som inte blir alltför komplicerat. Jaghar tidigare försökt förklara att natur-ligtvis då och då kommer att kunna hitta effekter sominte riktigt stämmer överens med vad han tycker ärbra.Det är framför allt somsysslar med frågorna om andra åtgärder, men jag kansäga att det inte finns några budgetmedel för attutöka någon typ av stöd. Men vi kommer i ett lägemed partiledaröverläggningar om energifrågor ochannat, och det är klart att sådan här frågor ses över ide sammanhangen. finns det inga pengar förytterligare stöd till sådana typer av investeringar.Anf. 100 ()Herr talman! Jag har på den lilla tid som statsrådethar varit i förstått att han både är klok ochbegåvad och kunnig, och en coming politiker. Mankan bara se på hans karriär. Den har gått rätt såsnabbt. Men förklara då detta för mig! Statsrådetsäger att man sparar på energin och att plånbokensväller. Men äter en skattehöjning uppden effekten. Det är väl ett svårsålt argument?En fastighetsmäklare har två hus med sjöutsikt tillförsäljning i . I det ena huset har man ingenfin ugn. I det andra har man det. Ugnen kostar 10 000.Tror statsrådet att mäklaren kan få ut närmare150 mer i försäljningsvärde för det hus där detfinns en ugn som kostar ?Förklara det, men säg det sakta så att jag förstårdet. Jag förstår det faktiskt inte.Anf. 101 Statsrådet ()Herr talman! En sista kommentar till : Fånga marknadsvärdet! Det är det som är detintressanta. Det är naturligtvis konsumenterna på denmarknaden som bestämmer vilka typer av investe-ringar som ger en höjning av marknadsvärdet. Det ärinte en skatt på boende i sig. Det är en skatt på denkapitaltillgång som man placerar i. Vi kan inte ha ettsystem där vi behandlar människors olika sparformerpå väldig olika sätt.Om åtgärder som man gör i miljö- och energibe-sparande syfte inte leder till att husets värde ökar,eller i värsta fall skulle leda till att husets värde sjun-ker, är det naturligtvis inte meningen att de skall räk-nas in. Jag litar på att myndigheterna gör sådanaövervägningar när man tittar över systemen. Det skallvara åtgärder som leder till att värdet på fastighetenhöjs. Det skall finnas konsumenter som efterfrågarden typen av åtgärder, och det skall få effekt på taxe-ringen just på grund av kopplingen till marknadsvär-det.Jag förstår att vill sänka dennaskatt. vill sänka många skatter. I sinariktigt hissnande ögonblick talar man om att sänkaskattekvoten till av BNP. Detta är väl ett av destegen.Jag tycker att de intäkter vi får av denna skatt gårtill oerhört viktiga samhällsändamål. Det kommer deatt fortsätta göra.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 1995/96:133 omskatteregler för nämndemänAnf. 102 Statsrådet ()Herr talman! har frågat finans-ministern vilka förändringar han är beredd att vidtaför att skattereglerna inte skall leda till försämrademöjligheter att rekrytera nämndemän samt om han ärberedd att skriva in i kommunalskattelagen att tjäns-teställe för nämndeman är bostaden när denna tjänst-gör som nämndeman. Frågan har ställts mot bakgrundav en dom från Kammarrätten i den 2februari 1996, där kammarrätten fann att nämndemänsom inte uppbär särskild ersättning för förberedelse-arbete skall anses ha sitt tjänsteställe vid domstolen.Jag har ansvar för skattefrågor inom regeringen. In-terpellationen besvaras därför av mig.Enligt punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommu-nalskattelagen avses med tjänsteställe den plats där enarbetstagare fullgör huvuddelen av sitt arbete. Omarbetsgivaren ger ut ersättning för resor mellan bosta-den och tjänstestället är ersättningen skattepliktigintäkt. Arbetsgivaren är skyldig att göra avdrag förpreliminär skatt på den utbetalade kostnadsersättning-en. Den skattskyldige kan enligt 45 § 1 mom. upp-bördslagen få jämkning av den preliminära skatten omhan gör det sannolikt att den slutliga skatten kommeratt avvika från den preliminära skatten.Kammarrättens dom innebär att Domstolsverketskall göra preliminärskatteavdrag på resekostnadser-sättningar som utbetalas till de nämndemän som harsitt tjänsteställe vid domstolen, men inte för dem somhar sitt tjänsteställe i bostaden. Ersättning för förbere-delsearbete utbetalas endast till nämndemän somtjänstgör vid länsrätterna, och dessa nämndemän hardärför enligt domen sitt tjänsteställe i hemmet. Övriganämndemän har enligt kammarrättens avgörande sitttjänsteställe vid den domstol där de tjänstgör.Tjänsteinkomstbeskattningen har varit fö-remål för översyn. I sitt slutbetänkande (SOU1993:44) belyste utredningen de problem som finnsför vissa yrkesgrupper såsom för musiker, artister,reservofficerare, styrelseledamöter, nämndemän ochliknande grupper med anledning av gällande bestäm-melser om tjänsteställe i skattelagstiftningen. I betän-kandet lämnades inga förslag till ändrade regler fördessa yrkesgrupper. I proposition 1993/94:90, Över-syn av tjänsteinkomstbeskattningen m.m., föreslogsdock en särskild undantagsregel för reservofficeraresom innebär att de skall anses ha sitt tjänsteställe ibostaden. Nämndemännens situation skiljer sig frånreservofficerarnas bl.a. genom att resorna för reser-vofficerare kan sträcka sig över hela landet och sålun-da bli mycket kostsamma för den skattskyldige.I det fall nämndemannen har sitt tjänsteställe viddomstolen skall således preliminär skatt dras på utbe-tald resekostnadsersättning. Nämndemannen får i sinsjälvdeklaration yrka avdrag för kostnaderna för resantill och från domstolen. Om den preliminära skattenöverstiger den slutliga skatten får nämndemannenöverskjutande skatt året efter det att han har haft kost-naden. De nämndemän som har kostsamma resormellan bostaden och sitt tjänsteställe vid domstolenkan, som jag har nämnt, få jämkning av denpreliminära skatten och därigenom åtminstone delvisundanröja problemet med preliminärskatteavdrag påresekostnadsersättningen.Jag är medveten om att nu gällande skattereglerkan medföra olägenheter för vissa nämndemän. Jag ärdock inte beredd att ändra gällandelagstiftning för denna grupp. Finns svårigheter attrekrytera nämndemän bör de övervinnas på annat sättän genom ändrade skatteregler.Jag vill i det här sammanhanget nämna att det förnärvarande pågår en översyn av den organisatoriskastrukturen inom domstolsväsendet. Dessutom kannämnas att justitieministern kommer att svara på eninterpellation om reglerna för er-sättning till nämndemän.Anf. 103 ()Herr talman! Klockan är nu efter 14 på fredagsef-termiddagen, och jag har stannat kvar här i kammarenoch sett fram emot det svar som statsrådet skullelämna. Eljest skulle jag ha varit hemma i . Jagvet inte om jag hade gjort mer nytta där än här, menjag får ändå konstatera att svaret var bra trist. Det geren bakgrundsbeskrivning och beskriver rättsläget, ochdet kände jag till. Det var nämligen bakgrunden tillmin interpellation. Sedan säger statsrådet i klämmenatt han är medveten om att det är ett problem men atthan inte tänker göra någonting åt det.Där kunde ju debatten sluta. Av de förra interpel-lationsdebatterna lärde jag mig att statsrådet inte är såbenägen att svara på frågor som man ställer. Därförskall jag försöka skärpa mig och bli tydligare i detavseendet för att underlätta.Runt om i landet tjänstgör det 4 000-5 000 nämn-demän. Det är en förutsättning för att det svenskarättsväsendet skall fungera att de kommer till rättenoch fullgör sina uppgifter där. Det är också ett pro-blem att rekrytera nämndemän, och det känner justatsrådet till. Det antyds ju indirekt i svaret.Herr talman! Jag tror att rekryteringssvårigheternakommer att accentueras genom det rättsläge som haruppkommit med anledning av domen i kammarrätten iJönköping. Den innebär att det blir fråga om prelimi-närskatteavdrag för de kostnadsersättningar somDomstolsverket betalade ut till nämndemannen. Haren nämndeman haft en utgift på får han ,men försvinner i skatt.Jag menar att dessa regler medför olägenheter. Jagvet inte om man skall märka ord när man läser ettinterpellationssvar, men det framgår ju att en föränd-ring är gjord när det gäller reservofficerare - det ärför övrigt en mycket bra förändring. Där står det attdet handlar om mycket kostsamma resor. Då är fråganom det är någon skillnad på mycket kostsamma resoroch bara kostsamma resor, och om det är så att detbara är kostsamma resor får förmodligen den som gören arbetsinsats för staten delvis betala för det själv.Har statsrådet funderat på rollen som förtroende-man? I många andra sammanhang är det ju så attbostaden betraktas som tjänsteställe för förtroende-män. Det är ju naturligt. ingår det i domstolspro-cessen för vissa nämndemän att man inte har någoninläsning. Det är jag medveten om. Men likväl är detfråga om en förtroendemannasituation. Har statsrådetnågon fundering på om man kan jämföra nämnde-männen med andra förtroendemän och på det visetkomma runt problemet med hur man skall betraktatjänstestället?Statsrådet säger också i sitt svar att om man trotsallt har höga kostnader kan man begära jämkning hosskattemyndigheten. Om inte statsrådet redan är med-veten om att en åtgärd för att åstadkomma besparingarinom skatteförvaltningar är att minska jämkningsför-farandena i olika sammanhang kommer han säkert attbli det. Detta tar tid och kraft från skattemyndigheter-na. Jag tror inte att det är en särskilt framkomlig väg.Den är inte bra för skattemyndigheten, och den är intesärskilt praktisk för de enskilda nämndemännen.Det enklaste är naturligtvis att göra den förändringav 33 § tredje anvisningspunkten i kommunalskattela-gen som jag nämnde redan i min fråga. Jag utgår ifrånatt statsrådet trots allt är beredd att ta tag i det.Nu vill jag ställa en klar och tydlig fråga, och denkommer jag att upprepa tills jag får svar på den. An-ser statsrådet att en nämndeman skall behöva betalanetto för att tjänstgöra som nämndeman? Då räknarjag in effekten av arvode och preliminärskatteavdragpå det och kostnadsersättningar och preliminärskatte-avdrag på det. Om saldot av detta blir minus, bordeinte statsrådet då åtgärda det? Detta är väl trots allt enskattefråga? Det är ju preliminärskatteavdragen somgör att det blir på det här viset.Anf. 104 ()Herr talman! Det är en liten, men principiellt vik-tig fråga som har tagit upp. Yttersthandlar det om hur vi ser på förtroendemännen ochhur vi ser på de samhällsvaldas förankring ute i helalandet.Det är också viktigt att vi har ett skattesystem sommänniskor kan ha respekt för. Det är viktigt att vanli-ga medborgare inte tycker att det är knäppt.Nämndemannen har ett viktigt uppdrag och spelaren viktig demokratisk roll i det svenska samhället.Ytterst är han en garant för att rättssystemet verkligenär förankrat bland medborgarna. De har jämställtsmed en yrkesgrupp i traditionell mening i svaret fråndepartementet, men det är de inte. Detta är ett sam-hällsuppdrag.Vi talar om att hela landet skall leva, men det ärminst lika viktigt att säga att hela landet skall vararepresenterat i olika demokratiska sammanhang.När det gäller de kommunala uppdragen har manlöst detta så att landstingsledamöter och kommunalaledamöter anses ha sitt tjänsteställe i hemmet. Därige-nom beskattas de inte om de får reseersättning frånkommuner och landsting. På samma sätt måste manhitta en lösning för nämndemännen.Skälet till att jag har engagerat mig i det här ären-det är att jag har varit kontakt med en förtroendeman,en nämndeman , som är från Örebro.Han arbetar i den kammarrätt som är gemensam förÖrebro och . När han fick ut sin ersättningför nämndemannauppdraget stod det noll kr. Detskulle egentligen ha stått ett minusbelopp på hanslöneanvisning, eftersom han fick skatta för den hotell-förmån han fått i . Han fick också skatta förden reseersättning som utbetalats från Domstolsver-ket. Detta är naturligtvis inte rimligt. Det är inte skä-ligt.I andra sammanhang kan man säga att man skallflytta till det ställe där man har jobbet. Det är naturligtatt man gör det . Men han skall naturligtvis bokvar i . Han skall representera länsmedborgare i Kammarrätten i . Vad blirresultatet av det här? Resultatet blir naturligtvis attLasse stannar hemma i , och det blirjönköpingsbor som deltar när den gemensammakammarrätten sammanträder i Jönköping.Detta är alltså inte bra. Det är principiellt viktigtatt det kommer fram en lösning. Om det skall skegenom en förändring av skattelagstiftningen ellergenom förändringarna via är jaginte kvinna att säga. Jag tycker att tanken att se överkommunalskattelagen känns rimlig, men det kanfinnas andra modeller som är bättre. Jag tycker att detär oerhört angeläget att regeringen är medveten om attför det första är systemet som det fungerar interimligt och för det andra är det bråttom att göra enförändring.Jag vädjar till statsrådet att markera att statsrådet iregeringen är beredd att se till att det blir en föränd-ring. Om den kommer från ellerfrån är inte det viktigaste. Jagvädjar också till statsrådet att här säga att det snartkommer en förändring.Anf. 105 Statsrådet ()Herr talman! Jag beklagar att kunde få vara hemma i , men det är juändå han som har ställt interpellationen.Jag håller fullständigt med om att nämndemännenär en förutsättning för att hela det här systemet skallfungera. Jag är också medveten om att det är ett svårtrekryteringsläge för nämndemän. Mitt bekymmergäller om vi skall använda skattesystemet för att lösarättssystemets problem med rekrytering. Det uppstårnämligen svåra avvägningsförhållanden här. Det finnsfler som också är intresserade av att få ett undantag iden här frågan.Vi har lämnat det till reservofficerare. Då är for-muleringen "mycket kostsamma resor". frågar om det inte är tillräckligt med kostsammaresor. Där ser man vilka svårigheter vi hamnar i när vigör avsteg ifrån en skatteprincip.Det är precis dessa svåra avvägningar som jag haratt göra när det gäller skattesystemet. Jag finner detinte rimligt att det är skattesystemet som skall lösaproblemet med rekrytering av nämndemän.När det gäller jämkningsförfarandet är det natur-ligtvis så som säger. Men om manbefinner sig i en situation där man har mycket storaresekostnader skall man naturligtvis söka jämkning.Det tycker jag absolut att man skall göra.Inger talar om att hela landet måstekunna vara representerat, och det är ju riktigt. Förvissa förtroendevalda finns ju den här regeln om har sitt tjänsteställe i bostaden. Jag är inte säkerpå att det gäller alla kommunal- och landstingspoliti-ker. Jag måste säga att jag blir litet förvånad, men jaglovar att läsa på det till nästa gång.Inger ställer frågan på sin spets. Handlardet om att man skall ändra i skattelagstiftningen ellerhandlar det om att man på annat sätt skall underlättarekryteringen av nämndemän.