prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Det kommer attkrävas mycket jobb för att det skall uppfyllas.Jag tycker att det är litet av en konstruerad mot-sättning, som de tre partierna försöker frammana ibrist på egna initiativ, när man ställer målsättningenatt minska den totala arbetslösheten mot den målsätt-ning som och socialdemokraterna har formu-lerat. De ställer de två målbeskrivningarna mot var-andra. Det är ingen motsättning. Vad vi behöver är istället gemensamma krafttag för att minska både denöppna arbetslösheten och den totala arbetslösheten.Det är många viktiga förslag som ligger påriksdagens bord - förslag som är både av mer princi-piell natur och andra som är mer konkreta. Jag skallkommentera några av dem.Det har länge förts en diskussion kring begreppetskatteväxling, som innebär att skatten på arbete sänksoch finansieras genom höjd skatt på miljöskadligautsläpp, förbrukning av ändliga naturresurser osv.Med detta förslag påbörjas skatteväxlingen. Detta ären reform som vi i har efterlyst och arbetatför . Det är självklart att man alltidkan ha synpunkter på nivåer och omfattning, mendetta är i alla fall ett första steg. Det är bra både förmöjligheten att skapa nya jobb och för miljön.Sänkta arbetsgivaravgifter riktas till de minsta fö-retagen. Det är bra att sänkningen av arbetsgivaravgif-terna utformas så att det i första hand är de små före-tagen som får ut den största effekten. Det är där denstörsta tillväxtpotentialen och den största potentialenför nya arbeten finns. På det sättet fångar vi också inen stor del av den s.k. tjänstesektorn som väldigtmånga pläderar för, vilken jag också tycker är väldigtviktig. En väldigt stor del av tjänstesektorn är nämli-gen organiserad i just små företag.Från vissa hålla riktas kritik mot sänkningen avarbetsgivaravgiften. Man hävdar att sänkningen är såliten att den egentligen helt saknar betydelse. Men desom påstår att en skattesänkning på upp till 30 000 krför ett litet företag med tre fyra anställda inte harnågon betydelse saknar verkligen kontakt med verk-ligheten och insikt i småföretagens situation. Jag villrekommendera de riksdagsledamöter som här i debat-ten hävdat detta att ägna en del av den stundandesommarledigheten åt att göra litet studiebesök ute ismåföretagarnas verklighet.Ett annat viktigt systemskifte som genomförsinom arbetsmarknadspolitiken är den kraftiga decent-ralisering som sker, där det blir mindre av centralariktlinjer och mer av lokala initiativ utifrån både denenskildes behov och den lokala arbetsmarknadensförutsättningar. Det skall finnas en lokal arbetsför-medlingsnämnd i varje kommun, och en majoritet avledamöterna skall utses på förslag av kommunen.Detta gör att det kan bli en bättre lokal anpassningoch en bättre lokal samverkan mellan den statligaarbetsförmedlingen och kommunens resurser. Detta ären nödvändig och välkommen decentralisering. Be-hoven och förutsättningarna är ju olika i t.ex. Tanumskommun och , för att ta ett parexempel från min egen valkrets, och då måste natur-ligtvis åtgärderna också var olika.De centrala föreskrifterna och regelverken kanskepassar bra på ett ställe och sämre på ett annat. Det ärviktigt att åstadkomma decentralisering, en störremedverkan från kommunerna för att kunna utgå frånde lokala förutsättningar som finns. Moderaternaframför i en reservation att de hyser stor skepsis motdetta. Det är i och för sig inte förvånande, eftersom deär centralister till sin läggning. Inte desto mindre ärdet beklagligt.Det har från och till i debatten blickats bakåt. Jagskall också göra det, mycket kort. är det nyttigtatt se bakåt och dra erfarenheter . Mankan dra lärdom av misstag som begåtts.I valrörelsen drev den dåvarande socialde-mokratiska oppositionen en oerhört hård kampanj motden dåvarande regeringen. Attackerna riktades främstmot dåvarande arbetsmarknadsministern . Argumenteringen gick ut på att det egentligenbara var ovilja, eller illvilja från regeringens sida somvar orsaken till den höga arbetslösheten. Man saknadehelt enkelt viljan att medverka till att skapa nya jobb.Annat skulle det bli om bara socialdemokraterna fickmakten. Arbetslösheten skulle ned på ettår. Ingen ung människa skulle behöva gå arbetslösmer än hundra dagar osv.Verkligheten har blivit annorlunda, som vi allavet. Jag utgår från att många socialdemokrater i dagångrar de utfall som gjordes på gator och torg densenaste valrörelsen.Efter att ha erövrat regeringsmakten ägnadesocialdemokraterna hösten åt en s.k. återställarpolitikpå en mängd områden. De flesta återställarna genom-fördes med hjälp av Vänstern. Ett antal återställare påarbetsmarknadspolitikens område var olyckliga. Se-dan dess har mycket kraft ägnats åt att återställa åter-ställarna, dvs. att på område efter område återgå arbetsmarknadspolitik som i mycket liknar densom stod för i den dåvarande rege-ringen. Även i det nu aktuella betänkandet finns ettpar exempel på det. Kravet på anställning vid arbets-platsintroduktion slopas t.ex. . Pådenna punkt gör för övrigt en kraf-tig markering och menar att det borde genomföras enhel månad tidigare. Ett annat exempel är den s.k.bortre parentes som införs i arbetslöshetsförsäk-ringen. Den har diskuterats här tidigare. TCO:s ordfö-rande kommenterade den i Aftonbladeti söndags och sade där att det är politiksom nu får upprättelse. Det är bara att tacka för ensådan upprättelse.Herr talman! Efter att ha lyssnat på debatten underdagen och läst alla de reservationer som är fogade tillfinansutskottets betänkande är det bara att konstateraatt det inte finns något samlat, operativt användbartalternativ till den politik som formulerats av majorite-ten i finansutskottet, dvs. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslagoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 135 PER () replikHerr talman! var glad och lyck-lig som ett barn över att de mindre företa-gen har fått lägre skatter. Synd bara att han glömde attockså upplysa om att samma företag genom andraskattehöjningar redan detta år kommer att få betalaalltihop själva.Anf. 136 () replikHerr talman! Det påstående Per gör är intehelt korrekt. Jag vet inte vad han syftar på för förslag.Det kanske är de ändrade reglerna för inbetalning avmoms. Vad jag är glad för - inte som ett barn påjulafton, men ändå ganska nöjd - är att den skatte-sänkning som görs på arbetsgivarområdet special-destineras till de mindre företagen.Precis som jag sade tidigare kan man ha synpunk-ter på omfattningen. Det hade varit önskvärt att gålängre. Men det skall också finansieras, och det är inteså lätt. När vi jobbar tillsammans med regeringen harvi ambitionen att reformer skall finansieras, till skill-nad mot det ekonomiska paket som harpresenterat här . Ur statsfinansiell synpunkt ärdet ett bedrövligt aktstycke.Anf. 137 PER () replikHerr talman! Om har någon mi-nut kvar skulle jag gärna vilja höra honom leda detsenaste påståendet i bevis.Elving tyckte inte att det jag sade omskattehöjningar var riktigt korrekt. Jag tar ett annatexempel från närheten av bostad,nämligen som vi diskuterade för någratimmar sedan. Genom energiskattehöjningar under detinnevarande året kommer det företaget att få hela sinvinst utraderad. Som ett annat exempel vill jag nämnaarbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen på upp till enmånad, som kommer att införas . Det raderarut eventuellt återstående delar av vinsten och därmedmöjligheten att skapa nya jobb. Som om inte dettaskulle vara bevis nog, . Ni har ham-nat i fel gäng, erkänn det!Anf. 138 () replikHerr talman! Det kan diskuteras vad som är felgäng. Vi står för vår politik. När vi har möjlighet attfå gehör för delar av den försöker vi åstadkommaresultat.De exempel Per gav på höjda företagsskat-ter är i och för sig riktiga. Min poäng var att skatte-sänkningarna specialdestineras till de små företagen.De åtgärder som Per pekar på innebär i mångafall en omfördelning, från stora till små företag. Vi vetatt systemet med arbetsgivarinträde gynnar små före-tag mer än stora. Allmänt sett är sjukfrånvaron lägre ide mindre företagen. Det är en omfördelning gente-mot de små företagen. En del av de större företagenfår vara med och betala. Det är en politik som jagdefinitivt inte skäms för.Anf. 139 () replikHerr talman! undrade om vi trorpå våra förslag och på att de skall halvera den totalaarbetslösheten. Jag tror på de kristdemokratiska för-slagen. Jag tror på de gemensamma förslag somkommer från , och kristde-mokraterna. borde också tro på dem. Pro-grammässigt står också för dessa idéer. Detmärkliga är att kommer att rösta emot våraförslag.Min motfråga måste bli: Tror påsina egna förslag? Det finns ytterligare 40-50 förslagfrån . En del framför vi gemensamtmed andra partier. En del står vi själva för. en tidigareläggning av obligatoriet att anställaungdomar när man använder sig av arbetsplatsintro-duktion. Det är ett förslag bland många, men ocksådet leder till att ungdomar snabbare kommer i arbete.Jag har en fråga till , mot bak-grund av beskrivningen att vi har en situationsom är värre än depression. Kan Cen-tern visa på vilket sätt man har bidragit för att förbätt-ra arbetsmarknadsläget? Resultatet har faktiskt blivitdet motsatta. Det kan man utläsa av dagens statistik.Anf. 140 () replikHerr talman! Det var intressant att höra att DanEricsson tror att förslagen i reservationerna skulleinnebära att man på skulle halvera dentotala arbetslösheten. Jag skulle rekommendera ennågot större ödmjukhet inför det gigantiska problemvi har framför oss när det gäller jobben.Jag tror inte att de förslag som vi i majoriteten stårför är tillräckliga. Det har vi också redovisat. därför vi säger att det är så viktigt att kontinuer-ligt följa utvecklingen. måste av-stämningar göras, för att se om det finns behov avytterligare åtgärder eller korrigeringar. Jag tror nämli-gen att det behövs ytterligare åtgärder för att nå upptill den av oss och socialdemokraterna formulerademålsättningen.Nu sätter vi i gång med jobbet. Det är ett antalkonstruktiva, offensiva, operativa åtgärder som före-slås. De kommer att starta denna utveckling. Sedanfår vi avläsa resultaten, successivt följa upp dem ochom nödvändigt sätta in ytterligare åtgärder.Anf. 141 () replikHerr talman! Det är klart att vi skall ha en ödmjukhållning. Ingen säger sig ha monopol på den exaktalösningen, hur vi skall få folk i arbete och kunna hal-vera den totala arbetslösheten. Jag säger att vi frånkristdemokraternas sida tror på våra förslag. Centernborde också kunna göra det, eftersom de ligger i linjemed er politik.Anf. 142 () replikHerr talman! Det är ju också så, , attdet framkom under utskottsberedningen att vi hade enganska samstämmig syn på ett antal områden. Det ärmycket som ni kristdemokrater kan ställa upp på i dethär. Precis som har sagts under de tidigare debattrun-dorna är det välkommet att det är fler som deltar i detkonstruktiva arbetet med att klara de här gigantiskaproblemen. Men jag är, för att använda Per Unckelsuttryck, i så fall rädd att har hamnat i felgäng om han tror att han bäst gör detta med ytterkant-spolitik på högerkanten. Men välkommen till ett kon-struktivt samarbete, !Anf. 143 PER ()Herr talman! Jag skall använda min återstående tidtill att först tala om detta med företagsbeskattningen.Kommunalrådet i , som är socialdemokratförvisso, har meddelat att 1 800 arbeten hotas påVargön Alloys till följd av de energiskattehöjningarsom jag fick intrycket att var rättstolt över - eller i varje fall över den politik där dessaingick. Det skulle inte jag vara i : Var finns de moderata för-slagen? Två hela sidor upptar de 55 förslag i finansut-skottets betänkande som har lagt fram,och som koncentreras på att trycka ned kostnaden föratt anställa och på att göra det enklare att anställa. Attdet skall vara så svårt att få Socialdemokraterna attinse att dessa båda huvudinriktningar är de enda somkan ge nya jobb!Frågan är, herr talman: detta till goda resul-tat? Ja, när vi regerade genomförde vi åtgär-der - för knappa, men i denna riktning. Det vändearbetslösheten åt rätt håll. Den sjönk medan jobbenkom tillbaka. har ni gjort tvärtom: höjt skatternaoch återreglerat arbetsmarknaden. Då vänder Sverigeigen. Långtidsarbetslöhetenstiger och antalet nyanställningar sjunker. Vad merabevis behöver för i vilken riktningSverige borde gå?Min sista kommentar, herr talman, är den ofrån-komliga slutsatsen av meningsutbytet med JohnnyAhlqvist och hans partivänner här , nämligen attni klarar inte jobben. Det är en historisk förändring isvensk politik. Socialdemokratin, som en gång inteutan respekt kunde säga att de var partiet som klaradejobben, är partiet som har släpats tjurande tillSveriges riksdag för att diskutera de förslag som nitrots allt har tvingats att lägga fram.Anf. 144 ()Herr talman! Vi har debatterat den överskug-gande frågan om arbetslösheten. Vi vet att antaletdrabbade är 743 500. kom nyligenmed en rapport om att det i verkligheten faktiskt ärvar fjärde människa som är arbetslös. 1,3 miljonermänniskor skall således stå utanför arbetsmarknaden.Arbetslösheten byter också kön. Kvinnoarbetslös-heten har fördubblats , medan arbets-lösheten sjunker bland männen. Som jag sade i mittförra anförande står vi inför en stor omvälvning vadgäller arbeten och full sysselsättning, och vi blirtvungna att omvärdera vårt förhållande till arbete.Erik sade i sitt inledningsanförande tidigare ifinansdebatten att ingenting är mer förnedrande än attinte kunna försörja sig själv. Jag tycker att man dåförstärker det här intrycket av att det är förnedrandeatt vara arbetslös. Vi måste omvärdera den synen.Vi nutidsmänniskor identifierar oss med vårt yrke.Man är det man jobbar med. Denna starka identifie-ring gör att när man mister sitt jobb, mister man ock-så en del av sin identitet. Som arbetslös mår mandåligt och blir deprimerad. Vi måste värdera det.Med en arbetstidsförkortning kan man öka liv-skvaliteten och göra en omvärdering av den fria tiden.Varför skall vi inte våga oss på att införa en kortarearbetstid så att fler människor får jobb? Vi vet ju att58 % fler människor kommer att mista jobbet.När det gäller samhälleliga kostnader ger detta ettminskat arbetslöshetsunderstöd som kan komma hus-hållen till godo i form av lägre skatt. Vi har beräknatatt de statliga finanserna vid en arbetstidsförkortningskulle inbringas netto. Då skulleman kunna använda detta till en skattesänkning förhushållen genom att sänka egenavgifterna med ca3,- de som ändå är aviserade till att höjas. Demed låga inkomster skulle få gott av detta.När det gäller arbetstiden har vi sagt att vi vill in-föra en lag om normalarbetstiden. Det är i fråga om5 § arbetstidslagen som vi vill genomföra en sänk-ning. Vi vill också införa en övertidsbegränsning. Vihar föreslagit per kalenderår. Det kommerinte att bli någon verkan av en arbetstidsförkortningom vi inte begränsar övertiden.Låt oss alltså, så småningomoch också , titta på vad en arbetstids-förkortning kan ge!Anf. 145 ()Herr talman! Först vill jag säga att sedan regering-en presenterade sin sysselsättningsproposition, ochsedan den debatt vi hade i arbetsmarknadsutskottet förett antal veckor sedan och den medieredovisning somhar varit, har det skett stora förändringar. Förändring-arna, herr talman, skedde i samband med att Modera-terna, och gemensamtpresenterade vad de kallade för ett borgerligt alterna-tiv. De kallar detta för en minsta gemensam nämnare,och jag tror att det verkligen är det rätta namnet fördenna produkt.Den nämnare som är gemensam där är verkligenmycket smal. Den innehåller tunna förslag som knap-past går att genomföra. Tvärtom understryker dettaden oerhörda splittring som finns inom det borgerligaalternativet. Man kan, herr talman, klart och tydligtkonstatera att det inte finns något borgerligt alternativgentemot det förslag som finns på bord idag.Det är ett förslag där vi ställer upp en ny arbets-marknadspolitik, en politik som innebär att fler män-niskor blir engagerade i bekämpningen av arbetslös-heten. Vi tror, som jag sade tidigare, inte att all klok-skap finns i det här huset. Vi har, i vårt parti i varjefall, stort förtroende för förtroendevalda ute i kom-muner, för arbetsgivare och för arbetstagare, och föratt de alla kan hjälpa till för att klara en full syssel-sättning.Visst kommer det, som vissa dysterkvistar redan idagens debatt har påpekat, att ske en massa misstag.Det är klart att - om man inte vågar delegera ochpröva något nytt, gör man ju aldrig några misstag.Men då för man inte heller samhällsutvecklingenvidare. Vi är beredda på att det kan ske misstag, mensamtidigt gör vi något aktivt för att klara sysselsätt-ningen . Vi som står bakom det här försla-get vågar satsa framåt i stället för att bara se bakåtsom vissa här har gjort hela tiden.Herr talman! Jag skall inte gå in i polemik medPer , för jag vet att han har förbrukat sin tid.Möjligtvis kan man säga att redan harförbrukat sin politik, men Per personligen harinte mer tid kvar, så jag skall inte ha någon ordväx-ling med honom här.Men jag vill ändå svara på det härmed varför jag krävde avgång när visatt i opposition. Anledningen till detta var att BörjeHörnlund själv sade en gång att om han kom över enarbetslöshet på , skulle han inte sitta kvar ochadministrera denna. När jag krävde hans avgång,gjorde jag det av omtanke om , för atthan mycket tidigt skulle kunna lämna den sjunkandeskuta som fanns . Det var av ren ochskär omsorg om jag gjorde detta, ochingenting annat.Med detta, herr talman, vill jag önska mina kamra-ter i utskottet, i regeringen och på Arbetsmarknadsde-partementet en skön sommar.(Applåder)Anf. 146 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Den här propositionen har vi lagtfram för de arbetslösas skull. Att ha ett arbete är attförsörja sig. Men det är inte allt. Att ha ett arbete,även om det kan vara stressigt och tungt, är att veta behövs för andra än för de närmaste; att gå upppå morgonen, att gå till jobbet och vara väntad och attvara saknad om man inte kommer.Arbetets sociala värde är underskattat.Den här propositionen tar ett första steg mot attfler skall vara behövda. Det är ett steg mot målet atthalvera den öppna arbetslösheten . Vi tarnu tillsammans med ett helhetsgreppöver politiken. Vi satsar, och vi mobiliserar.Vi satsar på utbildning. Vi föreslår 100 000 ytter-ligare reguljära platser i gymnasieskola, folkhögskolaoch folkbildning och 30 000 nya högskoleplatser påorter i landet där vi vet att högskoleutbildning blir ettlyft inte enbart för den enskilde studenten utan fak-tiskt för hela regionen. Det är i första hand utbildningför de arbetslösa. Det är en utbildning utöver detvanliga, där kommunerna nu får en ny roll att speladär de lokala förutsättningarna blir viktigare än lik-riktningen över landet.Vi vet att sambandet mellan hög arbetslöshet ochlåg utbildning finns. Motsvarande gäller låg arbets-löshet och hög utbildning. Kraven på kunnande iarbetslivet ökar. ger vi de lågutbildade arbetslösachansen, men också dem som riskerar att slås ut pågrund av att deras jobb försvinner. Den tid äröver när man började ett jobb som 17-åring och stan-nade där tills man blev pensionär.I den här propositionen ger vi kommunerna ökatinflytande över arbetsmarknadspolitiken. Med majori-tet i arbetsförmedlingsnämnderna kommer det lokalabehovet att tillgodoses på ett bättre sätt. Genom sam-ordning, och ibland samfinansiering och helhetssyn,kommer pengarna - och det är ganska mycket - attanvändas på ett annat och bättre sätt. Detta kommeratt gynna framväxten av nya jobb. Det är klart att omplaneringen och engagemanget för jobben utgår ifrånett helhetsperspektiv och den lokala situationen kande arbetsmarknadspolitiska medlen användas bättre.Men fortfarande - och detta med särskild adresstill och en av deras reservationer - skallpolitiken vara statlig. Det skall fortfarande finnasnationella mål för arbetsmarknadspolitiken. Den rödatråden i den här propositionen vad gäller målen ärekologi och jämställdhet.Den här mobiliseringen av människor, kommunalaföreträdare, företagare, fackliga organisationer ochenskilda arbetslösa är unik i sig, och man är beredd attställa upp. Arbetslösheten delar nämligen samhället.Den skapar ett utanförskap och får passiviteten attbreda ut sig. Och passiviteten är människans värstafiende. Den hotar inte bara vår ekonomi och demo-krati, utan den hotar den sociala sammanhållningen.Det har påståtts att arbets-marknadspolitiken såsom den är utformad i Sverigeskapar undanträngning. Jag kan hålla med om det. Detär en gammal klassisk metod att kapa i enlågkonjunktur eller i en konjunktursvacka. Vissa jobb,framför allt byggjobb, skulle annars inte kommit tillförrän . tidigarelägger man dem. Då trängerde undan jobb i framtiden.Undanträngning av annat slag kommer också attske. De som har en högre kompetens har bättre möj-ligheter än andra till ett jobb. I en lågkonjunktur ärribban för att få ett jobb mycket högt lagd. Därför görvi en politisk prioritering av grupper som inte kom-mer först. Det gäller handikappade, långtidsarbetslö-sa, äldre och invandrare. Genom arbetsmarknadspoli-tiken och dess prioritering får de chansen.De äldre har i den offentliga debatten kallats 55+.Där har vi ett nytt program för den åldersgrupp somhar det allra svårast att få ett nytt jobb. avde arbetslösa i den åldersgruppen får ett nytt jobb. Nutar vi vara på deras kompetens. Vi behöver dem, ochde skall känna sig lika mycket värda som alla andraåldersgrupper i samhället.Herr talman! höjer vi a-kassanfrån till . Det behöver de arbetslösa. Detkommer att stimulera konsumtionen till gagn för ossalla. Höjningen skall betalas inom systemet. Vi åter-kommer till både förslaget om höjning i sakoch till finansieringen. Men redan nu gör vi två för-ändringar i a-kassesystemet. Det handlar om rekryte-ringsstödet och om att vi skärper arbetsvillkoret. Detsistnämnda är en uppstramning. Det är ingenting atthymla om.Men vi gör det för att stärka systemet och för attskydda det. Enligt AMS är detca 18 miljarder som så att säga rinner ur det. Vi skär-per alltså detta och stramar upp det, men det är långtifrån det dråpslag som delar ut.Det är möjligt att det finns skevheter i detta. Dåfinns det också anledning och chans att rätta till det.Precis som på andra politikområden kommer vi attfölja den föreslagna förändringen och förändra denvid behov.Vi återkommer också till det som har diskuteratshär , nämligen den bortre parentesen. Det är enkraftsamling som vi gör för att undvika långtidsarbets-löshet.Herr talman! Låt mig återigen säga att detta är ensatsningens proposition. Det är en mobiliseringensproposition där en förnyelse av arbetsmarknadspoliti-ken går hand i hand med utbildning och företagsut-veckling. Vi lägger fram förslagen med sikte på fram-tiden. Vi lägger fram dem med de arbetslösas rätt isikte.Vi gör det bl.a. för en ung kvinna som var på TV . Hon är arbetslös undersköterska. Hon sade såklokt så här: Det är inget fel på en. kom-mer jobbet för en själv med. Man får liksom inte troatt det tar slut. kommer man att bli be-hövd.Det är därför som denna proposition nu läggsfram.(Applåder)Anf. 147 PER () replikHerr talman! Arbetsmarknadsministern börjademed att säga att den här propositionen har tillkommitför de arbetslösas skull eller för att ge åtminstonesomliga av dem ett värdigt slut, om jag har förstått etttidigare uttalande på rätt sätt. Min enkla reflexion äratt de arbetslösa är värda någonting bättre än detta.För ett par månader sedan hette det att den härpropositionen låg färdig i byrålådan. Det var bara attdra ut byrålådan när väl varfärdig. För någon dag sedan såg jag i tidningen att denhär propositionen hade blivit ännu mycket bättre omman hade fått jobba litet till på den och inte hastatfram den, som samma arbetsmarknadsminister nusade.