prot · GJ0969 · 1996-03-14 00:00:00 — Där nämndes också Holocaust,eller Förintelsen som vi brukar säga i Sverige.För ett par veckor sedan träffade jag i Melbourneen man, och han var som nioåring tillsammans medsin mamma några av de allra sista som lyckades rädda. Resten av familjen förintades.I interpellationsdebatten talades det om rasism ochfrämlingsfientlighet. Min fråga riktar sig då givetvistill . Vad kan skolan göra för attkommande generationer inte glömmer bort vad Förin-telsen innebar? Vi vet att det finns individer, grupperoch organisationer som förnekar att Förintelsen överhuvud taget har ägt rum. För den framtida demokra-tiska världen och för alla mänskliga värden som vitror på är det nödvändigt att vi inte glömmer bortFörintelsen. Jag vill fråga : Vad kan vigöra för att skolan skall ta sitt mycket stora ansvar föratt vi inte glömmer vad Förintelsen innebar och för attkommande generationer får veta vad som skedde?Anf. 102 Statsrådet ()Herr talman! berör en avskolans allra mest grundläggande uppgifter, den somhandlar om att förmedla, utveckla och hävda våragrundläggande demokratiska värderingar och att iordets vidaste bemärkelse fostra demokratiska med-borgare.Självfallet är det skolans uppgift att ge en sakligoch engagerad undervisning kring ,kring Förintelsen och kring de förutsättningar somfanns till varför det kunde gå som det gjorde. Men dethandlar också om att göra kopplingar till dagens sam-hälle och till de värderingar som vi har att diskuteraoch debattera i skolverksamheten och skolvardagen . Det är kanske där som de största bristerna finns.Många som arbetar i skolan har nog känt sig osäkra.Det råder kanske brist på stöd när det gäller hur manskall arbeta med skolans värdegrund och med skolansdemokratiska uppgift.Utöver de riktlinjer som finns i läroplan och skol-lag deltar vi också som medborgare, föräldrar ochpolitiker i det offentliga samtalet i skolan. Skolan ären del av samhället, men man har en speciell uppgiftnär det gäller den demokratiska fostran. Där har vialla en uppgift att fylla, att komma till skolan ochdiskutera. Ungdomar vill diskutera värdefrågor medandra vuxna, med sina lärare naturligtvis men ocksåmed andra, och där kan vi alla bidra.Anf. 103 ()Herr talman! Jag instämmer naturligtvis i det somskolministern säger om att skolan behöver stöd. Menjag tror också att vi kontinuerligt måste se till att sko-lan får det stödet allteftersom utvecklingen rullarvidare.Det finns också en annan syn på detta, nämligenatt vi aktivt måste angripa dem som förnekar det somhar hänt. Det gäller de som är rasistiska, främlingsfi-entliga och som utnyttjar det som hände. Dekanske också vinner anhängare bland unga människor.Vi måste se till att vi finner medel att motarbeta dessamänniskor och att vi har mod att motarbeta dem, varde än dyker upp.Anf. 104 Statsrådet ()Herr talman! Jag delar den uppfattningen, och jagtror också, som avslutade medatt säga, att det handlar mycket om mod och civilku-rage. Vi kan alla bidra till att skapa detta. Det sägsredan i dag i läroplanen att alla som aktivt arbetar iskolan skall motarbeta uttryck för främlingsfientlighetoch rasism.Jag har i ett interpellationsvar här i kamma-ren meddelat att jag har för avsikt att tillsätta en sär-skild arbetsgrupp med uppgift att komma med förslagpå hur statliga myndigheters arbete och stöd i dessafrågor kan effektiviseras och samordnas. Gruppenskall också komma med ytterligare förslag om hurman skall stödja det viktiga lokala arbetet. Det ärsjälvklart så att det är de människor som dagligenarbetar tillsammans med barn och ungdomar som harde största förutsättningarna att lyckas i detta arbete.Det är också viktigt att vi kommer ihåg att främ-lingsfientlighet, rasism och antidemokratiska värde-ringar inte är något ungdomsproblem. Det finns vissasådana tendenser i vårt samhälle över huvud taget,men det är förstås särskilt viktigt att aktivt motarbetadem bland ungdomar.Anf. 105 FÖRSTE VICE TALMANNENVi kommer som längst att fortsätta frågestunden tillkl. Antalet frågare blir därför beroendefrågornas och svarens längd.Miljövänlig offentlig upphandlingAnf. 106 ()Herr talman! har konsumenternasmöjligheter och ansvar när det gäller miljön diskute-rats. Inte minst den nuvarande regeringen har uppma-nat konsumenterna att bli mer medvetna och ställastörre krav. Det handlar då inte om prisnivån, utan detär vidare än så.Vi som enskilda försöker efter bästa förmåga att taoss igenom reklamflödet letande efter svanar, falkaroch beteckningar som "bra miljöval". Vi gör dettatrots att det inte alltid är så enkelt och trots att stödetfrån konsumentsekreterarna ofta är bortsparat ute ikommunerna.Men vad gör då regeringen och civilministern? Jo,det utreds en hel del, och det hänvisas ibland till EU.Jag ställer därför , otåligt, frågan: När skall rege-ringen börja använda sin egen stora konsumentmakt -indirekt och direkt - genom en konsekvent miljövän-lig upphandling av varor och tjänster? Jag tycker attdet nu är dags att vi hjälps åt, både enskilda och poli-tiker, för att flytta fram positionerna och dela miljö-ansvaret.Anf. 107 Miljöminister ()Herr talman! Regeringen har ju haft en utredningom vilka hinder som finns när det gäller miljövänligupphandling. Den är nu klar, och vi kommer att fort-sätta att se över kriterierna gällande miljöregler vidoffentlig upphandling. Vi tror att det är väldigt viktigtatt försöka använda den offentliga upphandlingen tillatt gynna en miljövänlig produktion. Det kommeralltså att komma riktlinjer för miljövänlig upphand-ling.Anf. 108 ()Herr talman! Jag tror inte att man kan vänta påden slutgiltiga utredningen i denna fråga. Här gällerdet att man, på samma sätt som i fråga om prisnivån,mycket tydligt från tungt politiskt håll markerar hurman vill att utvecklingen skall vara. Det handlar omatt ge inköparna råg i ryggen så att de vågar gå vidareoch ställa krav. tvekar man väldigt mycket omvilka befogenheter man har, och om vad man vågargöra. Det måste till någonting , vi kaninte vänta längre.Anf. 109 Miljöminister ()Herr talman! Alla statliga organ och alla kommu-nal- och landstingsorgan har möjlighet attanvända kriterier för miljövänlig upphandling. Detfinns också en hel del förslag och rekommendationerfrån t.ex. och Kommunförbundet.Dessutom kommer regeringen, för att undanröja deeventuella hinder som finns, att komma tillbaka medförslag i frågan om kriterier för miljövänlig offentligupphandling.BostadskostnadernaAnf. 110 ()Herr talman! En stor del av skatteomläggningenfinansierades genom ökade kostnader för de boende.Nu har en utredning analyserat skatteomläggningenseffekter. Tyvärr saknas fördelningspolitiska analysernär det gäller just bostadsområdet. Det har ju visat sigatt hyran för en stor del av låginkomsthushållen ärganska betungande.Kommer regeringen att medverka till att det görsordentliga analyser av, och eventuellt dras slutsatserkring, boendet och av huruvida man behöver görajusteringar som har samband med skattereformen?Anf. 111 Näringsminister ()Herr talman! Det är alldeles rätt det som LennartNilsson säger. Boendet fick ta en mycket stor del avfinansieringen i samband med skatteomläggningen.Det är klart att många av hushållens kostnadsfördy-ringar har kommit därigenom.Jag tror att det i och för sig finns tillräckliga ana-lyser på detta område. Jag tror inte att det är nödvän-digt att göra ytterligare analyser. Vad vi skall dra förslutsatser är jag inte beredd att ha någon mening om . Vi vet att förändringar på detta område är oerhörtkostsamma, och vi har ett statsfinansiellt läge som gördet mycket svårt att komma med några generellalättnader.Anf. 112 ()Herr talman! Orsaken till min fråga är bl.a. attstatliga har varit väldigt kritiskt i sin analysav utredningens resultat. Man konstaterar att det hargjorts alldeles för litet analyser kring fördelningspoli-tiska effekter på boendeområdet. Den stora delen avkostnaderna i samband med omläggningen fick jubäras av dem som hade statliga subventioner.Det innebär att låginkomsthushåll har väldigtsvårt att efterfråga en modern bostad. Det är därförjag undrar om man är beredd att analysera fråganutifrån dessa utgångspunkter.Anf. 113 Näringsminister ()Herr talman! Jag tror att den riksdag som fattadebeslut om skatteomläggningen och dess finansieringvar fullt medveten om att de kostnader som skullekomma på boendesidan hade den här profilen. nu har kommit med är väl en bekräftelse pådetta.En stor del av denna fråga hänför sig också till hur viskall finansiera det framtida bostadsbeståndet. Där ärjag trygg, för jag vet att det sitter en utomordentligutredning, där är ledamot, ocharbetar med detta.KubaAnf. 114 ()Herr talman! har gett ut enliten förnämlig broschyr som heter PS om biståndet.Där skriver biståndsminister under ru-briken En ny politik för solidaritet och säkerhet bl.a.att det nu gäller att bygga samhällen som respekterarmedborgerliga fri- och rättigheter och som präglas aven stark demokratisk kultur. Det gör vi genom att gestöd till fria val och genom att stödja framväxten aven rättsstat med demokratiska institutioner, ett demo-kratiskt levande partiväsen, fria, kritiska och grans-kande medier och oberoende folkrörelser. Så slutarman med ett PS: Utan demokrati och respekt förmänskliga rättigheter blir det ingen varaktig och fred-lig utveckling.Då kommer min fråga till statsrådet biståndsministern uppfattningen att det bästasom kan hända för att kyla ned det spända förhållan-det mellan och är att diktatorn störtas och att blev demokratiskt ochinförde mänskliga rättigheter?Anf. 115 Statsrådet ()Herr talman! Tala om ledande fråga!Det upphetsade klimatet just nu beror ju på att ku-banskt flyg sköt ned två civilflygplan på ett förkastligtsätt. Det har vi entydigt fördömt. Det upphetsadeklimatet kommer sig också av att det är valrörelse iFörenta staterna. Då tillgriper man överträdelser motden internationella folkrätten, något som påtalas avbl.a. EU.Det upphetsade läget beror också på frånvaron avdemokrati på . Frågan är: Hur bidrar omvärldenbäst till att få till stånd en demokratiseringsprocess påKuba? anser, liksom övriga nationer inomEU, att det, precis som under det , är vik-tigt med dialog, som man upprätthåller degrundläggande värderingarna om demokrati ochmänskliga rättigheter. Det är den politiken Sverigeoch EU för i dag.Anf. 116 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Herr talman! Jag har en kort följdfråga. Tror bi-ståndsministern att det är möjligt att föra denna kon-struktiva dialog med så länge ärkvar som diktator där?Anf. 117 Statsrådet ()Herr talman! Det är det som testas . Det är segt,vill jag säga. För övrigt vill jag tacka för reklamenför den broschyr vi har givit ut.Rave-kulturenAnf. 118 ()Herr talman! Jag vill ställa en fråga till civilminis-ter senaste veckorna har det pågått en intensiv de-batt om den s.k. rave-kulturen. Diskussionerna harhandlat om rave, knark, och otillåtnadanstillställningar.Det finns de som anser att samhället helt borde taavstånd från rave-kulturen, medan andra menar attdetta är en form av ungdomskultur som faktiskt intehar något med knark att göra och att vuxenvärlden harmissförstått det hela när de kopplar ihop rave ochknark.Det vi ser av förhållandet mellan statsmak-terna och rave-kulturen är polisinsatser och hetsigadiskussioner i tidningarna. Jag vill fråga civilminis-tern vad hon allmänt anser om rave-kulturen och denkoppling den har fått till narkotika. Vilket förhållandehar statsmakterna till rave-kulturen? Hur ansercivilministern att denna skall utvecklas?Anf. 119 Civilminister ()Herr talman! Om jag talar för regeringens räkningkan jag säga att vårt förhållande till rave-kulturen ärgott. Vi tillhör inte den vuxengeneration som sägerusch och fy till all ungdomskultur. Det har varit sågenom tiderna att vare sig det gällt jazz, pop ellerrock har en del av den äldre generationen förfasat sig.Ravekulturen är inget annat än en växande ungdom-skultur som ägnar sig åt musik, dans och mycketkreativ konstnärlig verksamhet.Från sida, dvs. den myndighetsom sorterar under , anslogs t.o.m.så sent som för att stötta desvenska raveorganisationerna. Det finns ett trettiotal ilandet. Det de vill arbeta för är att visa att rave-kulturen inte kommer att låta sig utnyttjas av de in-tressen som alltid brukar vilja utnyttja ungdomskultu-ren för att tala om droger och försälja droger.Det olyckliga är när rave-kulturen utnyttjas förpolitiska PR-kupper som får en direkt kontraproduktivverkan. Man bidrar till att skapa ett intryck av att allrave-kultur är förknippad med droger. Det är inte sant.Det görs väldigt mycket bl.a. inom den organisa-tion som har fått stöd från för att setill att det är fullständigt klart att droger är förbjudnapå ravepartyn, att de som har droger på sig polisan-mäls och att man vill ha ett nära samarbete med i de här frågorna.Från regeringens sida stöder vi alltså rave-kulturen,men vi är inte beredda att ge oss iväg till Docklandsoch dansa för att stötta den lilla del av arrangörernaav ravepartyn som faktiskt är mycket aktivaförespråkare för en drogliberal syn som vi inte delar.PolisregisterAnf. 120 ()Herr talman! Jag riktar mig till justitieministerLaila Freivalds.Jag ställde en s.k. skriftlig fråga tilljustitieministern om hur man såg på analysregistretför Europol som det hade lagts förslag om i juli 1995.Där sade man sig vilja samla in persondata om rasur-sprung, politiska åsikter, religiösa och andra överty-gelser, tecken på olika hälsotillstånd och tecken påsexuellt beteende.Jag fick ett svar som kan tolkas som att regeringentyckte att detta var i enlighet med de konventioner ochregler som gäller i Sverige.Sedan det svaret har man diskuterat detta i detdanska parlamentet. Från justitieministeriet där harman fått svaret att en rad länder, däribland ,har tagit avstånd från det här utkastet till analysregis-ter. har också röstat om dettaoch sagt att man i varje fall skall ta bort införandet avtecken på sexuellt beteende i registret.Är det verkligen så att den intehar agerat på något sätt när det gäller förslaget tillsärskilt analysregister med uppgifter om persondataav den karaktär som jag beskrev?Anf. 121 Justitieminister ()Herr talman! har deltagit i diskussionernakring uppbyggnaden av Europol och haft många syn-punkter i olika frågor. Vi har däremot inga invänd-ningar mot att man i likhet med vad vi gör iSverige registrerar t.ex. ett visst sexuellt beteende närdet gäller efterspaning av en grov sexualförbrytare.Anf. 122 ()Herr talman! Jag uppfattar det som att man intehar haft några synpunkter när det gäller den övrigaregistreringen, dvs. rasursprung, politiska åsikter,religiösa och andra övertygelsers samt tecken på häl-sotillstånd.Varför skall det vara nödvändigt att registrera sex-uellt beteende i förväg hos människor som eventuelltkan vara vittnen eller utsättas för brott? Det är ju omen människa har begått sexualbrott som man kan varaförvissad om beteendemönstret.Anf. 123 Justitieminister ()Herr talman! Enligt de regler som gäller i Sverigeoch de vi förfäktar i Europasammanhang skall barasådana uppgifter registreras som är relevanta förbrottsutredning.SäljaktAnf. 124 ()Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Sälungejakten, eller man kanske skall säga slak-ten, kan inte pågå utan bidrag från norska staten.Båtarna är nu på väg.Vad är miljöministern beredd att göra för att Nor-ge skall upphöra med denna slakt?Anf. 125 Miljöminister ()Herr talman! Jag har diskuterat detta med minnorska kollega. Jag har framfört både mina egna be-tänkligheter och de reaktioner som detta har väckt iSverige.Utöver att framföra våra uppfattningar är det inteså mycket vi kan göra. Det här är en fråga för norskastaten. Jag beklagar att har intagit denattityd som de har.Anf. 126 ()Herr talman! Jag är nöjd med det svar som mil-jöministern ger.Jag har ytterligare en fråga. Vad kan miljöminis-tern göra via EU? Vi vet ju att man importerar säl-skinn till EU. Det är både norska sälskinn och säl-skinn från andra länder som går till EU via Norge.Såvitt jag förstår är detta inte lagligt, men det fortgårändå.Vad kan miljöministern göra via EU för att stoppadenna import av sälskinn?Anf. 127 Miljöminister ()Herr talman! Det finns mycket restriktioner förden här sortens import. När det gäller den del av im-porten som inte är tillåten görs redan insatser viatullen. Den del som är tillåten via EU är en mycketliten del.Det man kan göra är naturligtvis att EU agerarmot den del som är otillåten.Anf. 128 ()Herr talman! Det är alltså det sker. Det är fyra båtar som går. Defår 2 miljoner var för att kunna bedriva jakten. Manräknar med en intäkt på 25 000-50 000 kr.Den här jakten är helt beroende av att norska sta-ten bidrar, utan det skulle jakten, eller slakten, intekunna ske.Vi har f.d. sälfångsttillsyningsman i för att informera om detta.Vi anser att svenska staten har agerat för lamt.Från sida menar att eftersom harett anseende i världen när det gäller djurskydd måstevi protestera mot ett mycket kraftfullare sätt motdenna slakt. Det är en slakt som är fruktansvärt grym.Man hackar ihjäl sälungar med pik. 20 000 skall manhacka i år.Finns det ingen möjlighet för miljöministern att påett kraftfullare sätt än agera internationellt föratt försöka få till stånd en storm mot den här jakten.Den borde inte förekomma i någon stat som vill kallasig civiliserad.Anf. 129 Miljöminister ()Herr talman! Jag har tagit upp dennafråga med min norska kollega, och det har dessutomvarit en internationell storm. har av olika an-ledningar valt att fortsätta jakten ändå.Vi kommer att fortsätta att tala om vår uppfattning.Det är vad vi kan göra från svensk sida.Miljökriterier vid offentlig upphandlingAnf. 130 ()Herr talman! Jag har varit med som undertecknareav en motion som handlar om statlig upphandling ochom att staten skall kunna bojkotta vissa företag. Medanledning av den fråga som ställdes tidigare om mil-jövänlig statlig upphandling undrar jag om den ocksåkommer att innefatta att statliga företag i framtidenskall kunna bojkotta internationella miljövidriga före-tag.Den motion jag skrev under gällde visserligenockså företag som har en socialt sett dålig policy.Men det här är faktiskt aktuellt, och det vore väldigtintressant om svenska staten skulle kunna bojkottaShell, som står för ett uppenbart miljöförtryck ochmänniskoförtryck.Anf. 131 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan för det första konstatera attvi nu snart är lika många statsråd som riksdagsleda-möter i kammaren.För det andra kan jag i förväg inte svara på vilkakriterier vi kommer att presentera när det gäller mil-jökriterier vid offentlig upphandling. Jag föredrar attvänta tills förslaget är färdigt.Anf. 132 FÖRSTE VICE TALMANNENDärmed är frågestunden avslutad.Jag tackar regeringens ledamöter för att de harkommit hit och svarat på kammarens frågor.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:101 till bostadsutskottet1995/96:125 till trafikutskottet1995/96:141 till näringsutskottet1995/96:146 till socialutksottet1995/96:148 till arbetsmarknadsutskottet1995/96:149 till socialförsäkringsutskottet1995/96:167 till konstitutionsutskottet1995/96:169 till finansutskottet1995/96:170 till justitieutskottet1995/96:172 till näringsutskottet1995/96:176 till socialutskottet1995/96:181 till lagutskottet1995/96:183 till utbildningsutskottet1995/96:186 till bostadsutskottetSkrivelse1995/96:103 till konstitutionsutskottetFörslag1995/96:RR10 till trafikutskottetRedogörelser1995/96:NR1 till utrikesutskottet1995/96:RR5 till finansutskottet1995/96:RR6 till utbildningsutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:187 Patientskadelag m.m.1995/96:189 Statlig garanti för anordnande av olym-piska sommarspel i år 2004Motionermed anledning av prop. 1995/96:131 Vägverketssektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m.1995/96:T48 av m.fl. (fp)1995/96:T49 av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 1995/96:133 Några frågor omrättsprövning m.m.1995/96:K26 av ()1995/96:K27 av förste vice talman . (m)1995/96:K28 av ()1995/96:K29 av ()9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 mars1995/96:111 av () till kommunika-tionsministernE4:ans sträckning1995/96:112 av () till justitieministernNämndemännens resorInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 19 mars.10 § Anmälan om skriftliga frågorAnmäldes att följande skriftliga frågor framställtsden 13 mars1995/96:335 av () till jord-bruksministernDen Nordsvenska hästenden 14 mars1995/96:336 av () till kommuni-kationsministernBiltrafikens utsläpp av kväveoxider1995/96:337 av () till näringsminis-ternStöd till miljöförbättrande åtgärderFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 19 mars.11 § Anmälan om svar på skriftlig frågaAnmäldes att följande svar på skriftlig fråga in-kommitden 13 mars1995/96:321 av () till socialminis-ternHuvudmannaskap för primärvårdenSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 19 mars.12 § Kammaren åtskildes kl. 15.32.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdet början tillajourneringen ochav förste vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.