prot · GK0925 · 1996-11-06 00:00:00 — Vi haringen anledning att förfalla till tvångsföreställningarom att vi måste gå med i bara för att EU-kommissionärer och makthungriga Europapolitikerkräver det.Det är dags att vi i riksdag tar komman-dot över landet. Det är dags att vi sätter punkt för densläpphänthet och eftergivenhet som har präglat svenskEuropapolitik . Det är dags att viinser att vi mår bäst av att styra oss själva och av attsäga nej till dem som försöker beröva oss vår själv-ständighet.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag har bara en fråga till . Tror och att det blirfler jobb och mer välfärd om tillåter prisernaatt rusa iväg?Anf. 16 () replik:Fru talman! Det enkla svaret är nej. Vi anser attSverige skall bedriva en politik med låg inflation ochlåga räntor. Det är oerhört viktigt att vi i Sverigesjälva ser till att de realekonomiska förhållandena ärså starka att vi kan hålla en bra penningpolitik.Det är det som också är skälet till att vi säger nejtill medlemskap både i och i EMU. De är juarrangemang för att utifrån försöka importera enstabilitet som vi egentligen inte har. Vi menar att detär vår egen svenska, inhemska realekonomiska stabili-tet som är helt avgörande för inflationen och ränteni-vån. Det är där vi skall sätta in stötarna.Anf. 17 () replik:Fru talman! Får jag då fortsätta att fråga: Hur trorRoy att man skall skapa förtroende för attprisökningarna kommer att vara låga i omsjälva skälet till att vara utanför valutaunionen är skall kunna ändra växelkursen så att prisernastiger? Det är helt ologiskt!Anf. 18 () replik:Fru talman! Skälet är att penningpolitiken, dvs.räntevapnet som jag talade om i anförandet, är enviktig del av den ekonomiska politiken.När det gäller valutaförändringar anser vi att vibör bibehålla den flytande valutan. Det är egentligendet bästa sättet att direkt kunna avläsa de realekono-miska förhållandena. Om vi i stället knyter valutan servi inte riktigt. Det blir en skugga. Det är det som lederfram till devalveringar. Om vi med flytande valutadirekt ser valutan försvagas, så vet vi att de realeko-nomiska förhållandena försämras. Då skall vi vidtaåtgärder som är effektiva på den punkten; förbättraarbetsmarknaden, se till att produktionsförhållandenablir bättre osv. Det löser man inte genom att gå med iEMU.Anf. 19 ():Fru talman! Så har då Calmforsgruppens EMU-utredning sett dagens ljus. När man studerar utred-ningens omfång och innehåll får man kanske en litenuppfattning om denna frågas enorma komplexitet.Men det blev ju ändå ett nej efter ungefär 440sidor av mycket ambitiös utredning om en mängdolika aspekter på förhållande till EMU. Jagtycker att argumenten och slutsatserna i utredningen istora drag liknar det nej som huvudparten av Sverigesmest välmeriterade fackekonomer - som t.ex. SNSkonjunkturråd - har kommit fram till. landar också nästan exakt på det nej tillsvenskt deltagande i EMU:s tredje fas som Kristde-mokraternas riksting bestämde sig för. Vitar detta som ett kvitto på att vårt beslut var rätt. Detvilar nu på en ännu fastare och säkrare grund.Vår slutsats är nämligen att EMU inte är lösningenpå ekonomiska problem. Vi kristdemokrateranser tvärtom att det just är obalanserna och destrukturella problemen i svensk ekonomi som omöj-liggör ett svenskt deltagande i . Om vigår med är risken för ökad arbetslöshet och ytterligarepåfrestningar på statsfinanserna överhängande om nyastörningar skulle uppstå i europeisk ekonomi. Dåhandlar det plötsligt inte om akademiska penningpo-litiska teknikaliteter. Då kan det, om det blir nyastörningar och om det skakar till på Reuterskärmarnaigen, mycket väl handla om ytterligare nedskärningar,avskedanden och försämringar i vården, omsorgenoch skolan. Den risken tar vi kristdemokrater heltenkelt inte.Sverige har helt enkelt inte råd att sälja ut sinpenningpolitiska självständighet med det mycketsköra läge som vi befinner oss i. EMU löser inte pro-blemen med dåligt företagarklimat, undermålig lö-nebildning och omodern arbetsrätt för att nämna någ-ra exempel. Vi måste själva ta itu med de grundläg-gande problemen i svensk ekonomi.Nu finns det dem som menar att EMU är den på-tvingade tvångströja som skulle behöva, attett EMU-medlemskap skulle tvinga fram förändringarpå t.ex. arbetsrättens och lönebildningens område.Detta menar jag är ett helt bakvänt och livsfarligtresonemang. Risken blir då att det europeiska samar-betet görs till någon sorts syndabock för åtgärder somman inte själv klarar av. Visst kan det vara skönt attskylla på EMU och EU om man inte orkar argumente-ra själv. Men en sådan uppläggning ökar solklartpolitikerföraktet. Med en sådan uppläggning riskerarhela det europeiska samarbetet att hamna i ett ännustörre vanrykte än vad det befinner sig i . Detkommer vi kristdemokrater att motsätta oss.Men behöver alltså inte EMU. Vad Sveri-ge fortast möjligt behöver är i stället en ny regeringsom har både en ideologi och en strategi för att lösalandets långsiktiga ekonomiska problem genom enoffensiv tillväxtpolitik för arbete, företagande ochdärmed nya jobb.Kristdemokraterna anser däremot att till-sammans med övriga medlemsländer naturligtvis skallvärna och förbättra EU:s gemensamma marknad. Föratt detta skall ske krävs det ett nära samarbete inomden ekonomiska politiken men också inom t.ex. miljö-och socialpolitik.Fru talman! EMU:s första fas, fria kapitalrörelser,är antagligen ganska oproblematiskt för de flesta. Friakapitalrörelser är ju en förutsättning för en väl funge-rande marknadsekonomi, och det var en åtgärd somSverige vidtog långt före EU-medlemskapet. EMU:sandra fas, dvs. samordningen av penning- och valuta-politiken mellan medlemsländerna och medlemslän-dernas nationella konvergensprogram, borde inteheller vara särskilt kontroversiell. Min gode vän härRoy och har varit med ochundertecknat nationella konvergensprogram.Det finns alltså de som är kritiska till ett medlemskapi EU som inser att ett kraftfullt genomförande avkonvergensprogrammet är en självklarhet, eftersomdet syftar till att skapa en i grunden sund ekonomisom vi alla är beroende av oavsett våra relationer tillEMU och EU.Under medlemskapsförhandlingarna med EUgjorde en ensidig deklaration om att vi förbe-håller oss rätten att själva besluta om ett eventuelltdeltagande i . Som självständig stat kan Sverigeinte bli tvingat in i EMU:s tredje fas. I fråga om dettahåller jag helt med . För det första finnsinte de mekanismer som skulle kunna tvinga Sverigeatt ge sig in i ett internationellt samarbete som vi inteaktivt har ansökt om medlemskap i. För det andraskulle ett sådant förfarande, om vi skulle tvingas tilldet, skapa ett prejudikat som inget medlemsland öns-kar.Riksdagen har beslutat att skall uppnå in-trädeskraven som EU har satt upp för EMU:s tredjefas, nämligen konvergenskriterierna, och det är riks-dagen som sedan skall behandla frågan innan vi fattarbeslut om ett deltagande. Vi stöder denna beslutsord-ning helt enkelt därför att det är den enda rimliga.När vi folkomröstade - jag vill vända mig till bådeJohan och - om ett medlem-skap i EU stod det fullständigt klart att frågan om ettmedlemskap i skulle avgöras här i denna kam-mare av riksdag och icke vid en ny folkom-röstning. Det stod helt klart. Jag menar att nuhar haft så många val och så många folkomröstningaratt det är rimligt att den representativa demokratin fårfungera även i denna fråga. Även om den är komplexoch svår är det vår sak att sätta oss in i den och utifråndet fatta ett beslut. Vi skall lyssna på folkopinionenoch försöka påverka den i den riktning som vi anservara riktig.Jag håller helt med finansministern om faran av attfatta ett beslut som går emot en mycket stor och för-härskande folkopinion. Allt demokratiskt arbete förut-sätter en legitim förankring hos medborgarna. Omman t.ex. skall utvidga den politiska kompetenseneller förflytta den är det oerhört centralt att detta skermed en bred folklig förankring. Om inte detta skerriskerar man att underminera allt det som känneteck-nar medborgargemenskapen. En utvidgad EU-kompetens som saknar bred folklig förankring kanalltså allvarligt skada själva grundidén med den euro-peiska gemenskapen.Kristdemokraternas utgångspunkt i fråga om etteventuellt svenskt EMU-medlemskap har hela tidenvarit att utgå från sakpolitiken och sådana analyser.Därför kan man som också SNS-ekonomerna påpekarinte bara betrakta . Man måste ocksåstudera tillståndet i svensk ekonomi. har un-der tappat i ekonomisk utvecklingskraft.1970 låg på tredje plats bland när det gäller BNP per invånare. har vihalkat ned till sjuttonde plats. Bakgrunden är, vilketockså beskrivs i , dåligt fungerandelönebildning, omodern arbetsrätt, dålig flexibilitet ochfunktion på arbetsmarknaden, ett alltför bistert före-tagsklimat och tillväxthämmande skatter på arbete,företagande och sparande. Det är ju detta som vimåste ändra på. Detta kan bara ske, vilket ocksåCalmforsutredningen konstaterar, genom inrikespoli-tiska åtgärder i Sverige.Därför räcker det enligt vår uppfattning inte omSverige skulle uppfylla konvergenskriterierna. Är vilåsta till EMU kommer alla dessa stela och rigidastrukturer i vår svenska ekonomi att kunna göramycket stor skada och allvarligt riskera att förvärralandets ekonomiska läge om det uppstår ekonomiskastörningar. ekonomi är tyvärr i ett sådantskick att ett svenskt medlemskap i den monetäraunionen faktiskt också riskerar att öka arbetslöshetenoch därmed budgetunderskottet och statsskulden,vilken redan är uppe i 1 400 miljarder kronor.Sverige har klarat av bådeinre och yttre störningar i ekonomin genom växel-kursanpassningar och devalveringar, mankunde göra sådana genom att slå klubban i något bordnågonstans i en församling som kunde påverka växel-kurserna. Men är ju för alltid förbi. Det är inte det som det hand-lar om. Men har vi en flytandekrona. Men om denna stötdämpare monteras bort, attvi inte längre har en flytande växelkurs, måste heladen sköra svenska ekonomin vara mycket mer flexibelän vad den är, annars riskerar man attsaker och ting brister när det skakar till på Reuter-skärmarna nästa gång. Och allt talar för närvarandeför att det är ett relativt långsiktigt projekt att åstad-komma en sådan ökad flexibilitet.Sveriges stora problem är ju att den socialdemo-kratiska regeringen kategoriskt har avvisat alla struk-turella reformer som skulle kunna skapa denna flex-ibilitet, förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ochklimatet för företagande och tillväxt. I sex stora pro-positioner har olika finansministrar ensidigt satsat påsanering av statsfinanserna. Det har varit nödvändigt.Men det som vi från oppositionen kritiserar är att niinte har tagit tag i dessa strukturella pro-blem som är verkliga ekonomiska problemför närvarande. Detta är en av de viktigaste anled-ningarna till att inte kan gå med. Vi bör alltsåfortsätta med att försvara ett inflationsmål i stället fören fast växelkurs. Det innebär att inte hellerbör gå med i ERM.Herr talman! I samband med medlemskapsför-handlingarna gjorde den en ensi-dig deklaration att vi förbehåller oss rätten att självabesluta om ett eventuellt deltagande i . Kristde-mokraterna anser att skall utnyttja den möj-ligheten vid riksdagsbeslutet och tacka nejtill en anslutning till den ekonomiska och monetäraunionen.Anf. 20 () replik:Herr talman! säger att det stod klartför alla i folkomröstningen om EU att EMU skulleavgöras i här , inte genom en ny folkom-röstning. Det är nästan så att jag skulle önska att vihade haft de manicker som finns i vissa TV-program.Jag skulle alltså önska att de som till äventyrs fortfa-rande tittar på den här debatten i TV kunde trycka påknappar för att visa om de visste att det var på det vissom säger. Eftersom detta inte kan arran-geras rekommenderar jag att gå ut ochfråga de egna väljarna och sympatisörerna om de varklara över det här. Att och hans kompisari den dåvarande borgerliga regeringen hade talat omdet här för varandra förstår jag.Jag är emellertid fullständigt övertygad om att detintryck svenska folket fick vid folkomröstningen omEU var att EMU inte då avgjordes utan att det var ensenare historia som mycket väl kunde avgöras genomen folkomröstning.Anf. 21 () replik:Herr talman! undrar om männi-skor kände till det här. Jag vet inte. Men en sak vetjag: I de dokument som låg till grund för folkomröst-ningen var denna fråga helt solklar. Frågan om ensvensk anslutning till EMU:s tredje fas skulle avgörasav riksdag.Nu frågar om våra medlemmaroch sympatisörer visste det här. Det vet inte jag. sak vet jag: Vi kristdemokrater fattade på vårtriksting ett demokratiskt beslut idenna fråga. Vi säger nej till ett svenskt deltagande iEMU. För oss var detta en ganska svår sak. Vi villenämligen vänta på Calmforska utredningen för attförst därefter definitivt ta ställning.Efter fyra stora propositioner kunde vi då denfemte propositionen kom, vårpropositionen - jagminns inte om den kallades för tillväxtpropositionen,halveringspropositionen eller sysselsättningsproposi-tionen - konstatera att en sak var fullständigt solklar,nämligen att propositionen inte innehöll en enda till-stymmelse till sjukdomsinsikt om de strukturella pro-blemen i . Propositionen innehöll ingen somhelst ansats när det gällde att ta itu med de strukturellaproblemen. Därför sade vi att oavsett vad kommer fram till fattar vi nu beslutet attsäga nej till ett medlemskap i . Detta är demo-kratiskt förankrat i vårt parti. Jag utgår från att JohanLönnroths nej till EMU också är förankrat och att hanär beredd att i denna kammare trycka på knappen dendagen det blir aktuellt, om ungefär ett år.Anf. 22 () replik:Herr talman! sade faktiskt i sitt anfö-rande att alla visste om att det var somskulle avgöra detta, inte en folkomröstning. För migär det oändligt mycket viktigare vad svenska folketvisste och hade ett intryck av än vilken uppfattningMats och riksting har ifrågan.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad man minns av detsom stod på valsedlarna t.ex. vid folkomröstningenom kärnkraften. Många verkar ha glömt det.Vad som gällde exempelvis 1994, då vi hade riks-dagsval, var ju att Socialdemokraterna gick till val påatt redan till 1995 ha pressat ned arbetslösheten tillunder . Det som gäller före en folkomröstning ärändå det som man tar ställning till när man lägger sinröst. När vi röstade om medlemskapet i EU gjordesvenska folket det på grundval av att skulleta ställning till EMU-frågan i slutet av1997.Anf. 24 Finansminister ():Herr talman! sade i sitt anförandebland mycket annat att behöver en ny rege-ring. Men vad skulle en ny regering göra i den frågasom vi debatterar här? Och hur skulle en sådanregering vara sammansatt?Till att börja med kan vi utgå från den tidigarefyrpartiregeringen. En stor förändring som skett sedandess är att har brutit sig ur detta förkvä-vande samarbete. I stället har det, vilket gäller sedanvåren 1995, blivit möjligt att etablera ett mycket välfungerande samarbete om den ekonomiska politikenmellan och Socialdemokraterna. Detråder inget tvivel om att detta samarbete i hög gradhar bidragit till saneringen av statsfinanserna, till atträntorna gått ned och till att inflationen i ärden lägsta i Europa.Detta samarbete har alltså i hög grad bidragit tillatt det nu ser ut att vara möjligt för att klarade konvergenskrav som är nödvändiga för att vi skallha reell valfrihet när ställning skall tas till om vi skallvara med eller inte i valutaunionen. går,som vi vet, på en nej-linje när det gäller valutaunio-nen.Sedan har vi tre partier till från den gamla fyrpar-tikoalitionen. , , säger attSverige skall in i och att med det sna-raste bör knyta kronan till den europeiska växel-kursmekanismen, . Ja, det är väl den moderatauppfattningen.Anne , som företräder , sägervisserligen också att skall gå in i valutaunio-nen. Men jag har förstått så att det de-finitivt inte är önskvärt att knyter sig till ERMpå kort sikt. När det gäller det som folkpartiledarenutanför denna kammare säger har jag fåttintrycket att hon vill skjuta på ett svenskt deltagande ivalutaunionen. Här föreligger en viss oklarhet om vadsom egentligen är linje. Under alla om-ständigheter skiljer den sig från linje.Vidare har vi och ,som är mot att går in i valutaunionen och moten knytning till ERM.Även om , som lämnat det gamlaborgerliga samarbetet, räknas bort finns det alltsååtminstone tre olika linjer här. Jag erinrar mig 80-talets socialdemokratiska ekonomiska politik. Vitalade om den tredje vägens ekonomiska politik. Vadni nu visar upp är väl tre vägars ekonomisk politik.Det är en total förvirring. Jag undrar hur det rege-ringssammanträde skulle gå till där ni försökte forme-ra en svenska position när det gäller valutaunionenoch växelkursmekanismen.Sverige behöver en ny regering, säger , bevare oss för vad den regeringen skulle kunnaställa till med såväl i denna fråga som i andra frågor!Inte oväntat kom sedvanliga påståenden om att viinte gör någonting, om att vi är handlingsförlamade.Det är brist på ledarskap, upprepar . Olika exempel har nämnts. Man undrar var-för vi inte gör någonting när det gäller Riksbankensoberoende, sedelutgivningsrätten osv. Men ni har väländå uppmärksammat att regeringen bjöd in till parti-ledaröverläggningar i dessa frågor. Resultatet av deöverläggningarna var ju att vi skulle bilda en parla-mentarisk arbetsgrupp med samtliga partier represen-terade för att noga penetrera alla dessa frågor. Dethandlar alltså om i vilken mån det behövs grunds-lagsändringar och om hur vi skall fullgöra de förplik-telser som följer av de olika faserna i valutaunionen.Vi skall hantera de frågorna, och vi är inte i akuttidsnöd. Vi har alltså tid att gå igenom det noga. Jagtror att det är väldigt viktigt att vi gör detta på ettomsorgsfullt sätt. Vi kommer att göra det och vikommer att kunna fatta erforderliga beslut i tid.Till detta är också vissa funderingar kopplade. Jaghar lyssnat på och . Närdet gäller har jag fått intrycket attVänsterpartiets uppfattning är att inte skallfullgöra de förpliktelser som följer av att vi faktiskthar blivit medlemmar i unionen. Däravföljer att vi också är inne i andra fasen i den monetäraunionen. må tycka illa om och hamotarbetat detta, men har faktiskt fattat beslutefter en folkomröstning, och jag tycker att man skallleva upp till de förpliktelser som följer av att maningår ett avtal. Man kan ogilla beslutet, men beslutethar fattats.Jag blir ännu mera förvånad när jag hör uttala sig om folkomröstningar. Här får manhöra att svenska folket blev lurat i samband med denföregående folkomröstningen. Det skulle inför dennafolkomröstning ha utlovats att det inte skulle bli någrafler besparingar eller skattehöjningar. Ingenting kanväl vara mer felaktigt än detta påstående. Var detnågonting som socialdemokraterna sade med allönskvärd tydlighet, och fick betala ett pris för i valrö-relsen 1994 som låg före folkomröstning-en, så var det att det väntade stora, omfattande bespa-ringar och skattehöjningar för att sanera det konkurs-bo som vi socialdemokrater fick överta. Vi fick ettmandat från svenska folket att göra detta, och vi haringalunda inför folkomröstningen om medlemskapet iEU förespeglat svenska folket att det inte skulle skenågonting sådant. Det är ett fullständigt häpnadsväck-ande påstående.Och inte nog med att man får höra att man luras isamband med folkomröstningar; det kommer nyaanklagelser om dubbelt lurande av svenska folket -för att man inte anordnar folkomröstning.Jag måste säga att jag har litet svårt att få reda i argu-mentationen kring dessa frågor.Jag vill gå tillbaka till frågan om ledarskap sominte minst uppehåller sig vid. Vi fickhöra här att det förhållande att vi fortfarande har enräntedifferens mot - är den130 punkter - är ett uttryck för regeringens bristandeledarskap. När kamrater satt i rege-ringen var räntegapet 450 punkter, nästan fyra gångerså stort. Är det ett uttryck för ett lysande ledarskap?Jag vill sluta med att fråga om ensak. Jag läste en intervju med den21 oktober i . Han fick frågan omdet var möjligt för att behålla sin växelkur-spolitik. Hans svar lydde: "Ja, det alternativet finns juinte. Endera är det en bunden valutakurs för randsta-ter, det vill säga 2, eller också är det den ge-mensamma valutan för kärnländerna, det vill sägamedlemskap fullt ut av EMU." Artikeln fortsätter:"Enligt är inte frågan öppen för Sverigesdel. fattade sitt beslut i och med anslutningentill EU. "sade alltså att vi inte har möjlighet attstå utanför valutaunionen EMU. Beslutet skulle redanvara fattat. Jag vill fråga om det ocksåär uppfattning. Har beslutet redanfattats om att skall gå in i valutaunionen? Ärdet så att vi inte har möjlighet att fatta beslut om denfrågan i riksdag?Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag skall klara ut det här direkt medhur beslutsläget ligger. har vid inträdet i EUanslutit sig till . Vi har inte begärtoch inte fått något undantag vad gäller EMU. När viuppfyller kraven för inträde är vi formellt skyldiga attdelta.Men det här är inte i grunden en juridisk utan enpolitisk fråga. Det är helt enkelt så att om vi uppfyllerkraven, men ändå inte vill vara med, får vi med allsäkerhet inte heller vara med. De andra länderna villinte i valutasamarbetet ha med ett land som inte trorpå det. De lär inte tvinga oss till det. Det tycker jagräcker som svar. Visst finns denna handlingsfrihet,men den innebär att vi bryter mot ett avtal som vi haringått, och det kommer att kraftigt reducera Sverigesinflytande i övrigt i det europeiska samarbetet. Dettycker jag att de som förordar den vägen skall ta an-svar för.Jag hoppas att kammaren nu har insett vilken slätfigur gör i denna debatt. Han uppmanartill bred debatt, men för att föra en debatt måste manha en ståndpunkt, och det har han inte. När vi ställerfrågor till honom här sitter han alltså passiv och tiger.Erik har ju fått mera tid än vi andra. Jag harprotesterat mot detta och sagt att det är konstigt att ettparti som inte har någon uppfattning skall ha mera tidän de andra, men det är klart: har ju endel att förklara här. När ändå går upp förett nytt anförande, vilket han inte kan undvika med tid han har till sitt förfogande, fortsätter han attdiskutera formerna för det kommande beslutets fat-tande, men inte vad det skall innehålla.Detta är brist på ledarskap, . Proble-met är att regeringen med detta ger fritt fram för mot-ståndarna. Det är de som tar ståndpunkt, medan ja-sägarna inom partiet ligger lågt. Det är precis sammasituation som inför valet till . Re-geringen och den socialdemokratiska partiledningensätter här partisammanhållningen före landets bästa.Jag har frågat om egen uppfattning.Om inte en insiktsfull och förtroendevald ledare kanange en sådan, hur skall då vanliga medborgare kunnaskaffa sig en ståndpunkt? Det innebär att man lätt flyrtill ett nej.Jag har ställt frågor till , och jag skallåterkomma till dem.Regeringen strävar - och det är bra - efter att kla-ra konvergenskraven, och syftet är att ha handlingsfri-het inför ett inträde, heter det. Men varför har man dåinte samma strävan när det gäller den europeiskaväxelkursmekanismen, ? Kronan ligger nu på enkurs - även om den tyvärr har sjunkit de senaste da-garna efter de besked som har lämnats - som kanaccepteras av andra länder. Varför då inte göra slag isaken och ge klartecken till ?Vad gäller oberoende skall dessaförändringar ske redan under andra fasen. Om nu interegeringen tänker straffa ut sig ur EMU genom attvägra genomföra sådant som man har förpliktat sig tillunder andra fasen, varför då inte genast lägga förslagom detta och skylla på en arbetsgrupp? Regeringenskall handla och lägga fram förslag. Sedan får vi vote-ra här i riksdagen.Vad beträffar blir det ju mycket snart allde-les . Där skall vi vara med före inträ-det. Hur man än vrider och vänder på detta kan vi intelåta det kommande årsskiftet passera.Jag vill fråga vilken självständighetett litet land i utkant kan ha med en egenvaluta. Varför tror - det har han självsagt i ett av de få medgivanden som har gjorts i dennadebatt - att detta leder till högre räntor och merasvängig valuta? Det medgav också i enartikel i .