prot · GJ0976 · 1996-03-27 00:00:00 — Jag tror att det finns ett bekymmer i frågaom hur skrivelsen skall uppfattas. Den kan lätt miss-brukas. Därför kan vi tvingas se över detta med attkomma med en skrivelse på det här sättet. Om det bliren allmän remissdebatt, måste den få en annan ut-formning, och då finns det en fara för hela idén medatt komma med skrivelser på ett område.För socialdemokratins del har vi fört upp frågan påpartiledarnivå. valde ju att både i re-geringsförklaringen och i sitt jungfrutal som partileda-re på kongressen att ha ett stort avsnitt om just miljö-frågorna. Detta är en prioriterad fråga för oss social-demokrater.Anf. 213 () re-plikHerr talman! Jag tycker att det är bra om det är såatt och ingår i konceptetmed . Det är viktigt att man gör något åtdetta, men det återstår väl att se hur det blir.Jag tycker också att det är bra med en sådan härsamlad redovisning av vad regeringen har gjort påmiljöområdet. Sedan är jag väl kanske inte lika opti-mistisk som när det gäller betydel-sen av de deklarationer som den nye statsministernhar gjort på kongressen. Det är väl också något somfår utvärderas i sinom tid.Det jag ibland tycker är ett problem, är att vi harfått en ganska rörig bild av miljöfrågorna i de olikapropositioner med olika dignitet som har kommit frånregeringen sedan valet. Debatterna i kammaren harockså blivit orediga. Alla frågor har redan varit uppelitet grand i olika sammanhang. Vi har inte fått någonordentlig helhetsdebatt på miljöområdet, något somjag tror att vi skulle behöva nu och då.Anf. 214 ()Herr talman! Jag vill börja med att tacka MaggiMikaelsson för stödet till reservationerna 6 och 8. Jagvill också tacka för att hon nutänker stödja den reservation som handlar om vallstödtill jordbruket. Det vore en viktig miljöinsats, det harvi varit överens om tidigare, om vi kunde få mer avmarken inom jordbruket grön. Så som det är i dagläcker ju, precis som vi säger i skrivelsen, jordbruks-marken fortfarande rejält. Vi vet att ett av de storahoten mot miljön just är det kemikalieintensiva jord-bruket.Jag vill kommentera, utan att kanske kunna räknamed något svar, det som berättarom en bonde som har sophämtning - - utan attha några sopor. Det handlar om dålig poli-tik. I min hemkommun, , satt under denförra mandatperioden Socialdemokraterna, och regerade tillsammans. Vibestämde, på nivå, att var man en braperson som levde på det sättet, behövde man ingensophämtning. Här handlar det alltså om vilken ambi-tion kommunala politiker har i miljöavseende. Det härbehövs det ingen för att göra. Det kan mangöra om man är en bra kommunalpolitiker och villnågonting med miljöpolitiken. Detta ligger helt påkommunal nivå, och vi får väl se till att det finns brakonstellationer i kommunerna, så att det sker ett mil-jöarbete även där.Anf. 215 ()Herr talman! Självklart är detta en frå-ga, men det belyser ju på ett ganska bra sätt just dettamed att kommunen kör på sitt håll. Hade man sluppitsophämtningsavgiften hade kanske kommunens sopbi-len kört förbi gården och till nästa hus stället. Detvisar bara att det inte är ett genomtänkt system.Jag tycker att frågan om vallstöd är oerhört viktig.Det var en av de frågor som diskuterades myckethösten 1994 när vi hade diskussioner med regeringen.Det jag tycker är olyckligt är att miljöstöden, som ärtill för att hålla marken grön och för att bevara enmångfald och ett bra jordbrukslandskap, skall delfi-nansieras. Stöd till exempelvis spannmålsodling fi-nansieras däremot nästan helt och hållet ur EU:s fon-der. Det blir en helt felaktig balans. Det gör att vi fårbetala dubbelt när det gäller alla miljöstöd. Dels får vifår stå för miljöfinansieringen i statsbudgeten, dels fårvi betala medlemsavgiften.Jag tror att och jag är ganskaöverens om detta. Det är faktiskt något att funderaöver: Hur skall vi inom EU-systemet kunna styra överpengar från sådant som inte är bra för miljön till så-dant som är det. Jag tror inte att det är lätt.Anf. 216 ()Herr talman! När det gäller den framtida jord-brukspolitiken i EU, tror jag att det finns en majoritetför att många av de stöd som finns borde tasbort, och för att man i stället borde försöka få överpengarna till miljöstöd och regionalstöd.Jag känner mycket stor sympati för det som MaggiMikaelsson säger, alltså att vi aldrig får bra miljöde-batter i , bl.a. på grund av att debatternaligger mitt , eller åtminstone mycket sent. Ensak som vi kanske skulle kunna driva gemensamt frånjordbruksutskottets sida, är att diskussionen om skri-velsen Vår miljö läggs som den första debat-ten, som en stor debatt. Vi skulle från utskottet ge-mensamt kunna kräva att denna debatt skall priorite-ras. Vi har från sida väckt ett förslag omdetta på talmanskonferensen, men vi kanske skullebehöva vara flera för att visa att vi menar allvar.Detta vore ett utmärkt tillfälle att, som säger, få en litet vidare debatt. Här har vichansen att knyta ihop de olika delarna i miljöpoliti-ken. Den diskuteras ju ofta styckevis och delt. Så låtoss ta ett sådant utskottsinitiativ, !.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )22 § betänkande 1995/96:NU18Tilläggsbudget (prop. 1995/96:105 delvis)Anf. 217 ()Herr talman! Låt oss blicka uppåt och lyfta blick-en över horisonten och kanske gå ut och titta på kome-ten! skall vi ta oss från jorden upp i rymden, fördet är vad näringsutskottets betänkande avseendetilläggspropositionen handlar om.Jag brukar skämtsamt säga att vi i näringsutskottethåller på med allt mellan himmel och jord: rymdverk-samhet, geologi - inte bara vertikalt utan även hori-sontellt - handel m.m.I dag handlar det om . Det brukar heta att man inte skall missatågen. Här skall man tydligen inte missa rymdstatio-nen.Det handlar alltså om en komplex utpost i rymdenoch om bemannade transporter. Men jag undrar omdet är så vettigt att vara med i ett så gigantiskt sam-verkansprojekt som det här talas om. För oss i Miljö-partiet handlar det om prioriteringar. Vi har alltså sagtatt vi vill dra ner på anslaget när det gäller just denhär biten. Det finns så mycket annat på jorden som ärjordnära och som vi behöver åtgärda och där vi kansätta in insatser . Ett globalt samarbete kanske på många andra områden än just detta med enutpost i rymden. Jag har hemskt svårt att se hur denhär komplexa utposten i rymden ser ut och vad det ärför bemannade transporter som är så häftiga att vi kankomma åt fattigdomen, svälten osv.Däremot tycker vi i att det är viktigtatt fortsätta med satsningar på det som sker uppe iKiruna inom . Det gäller då vä-dersatelliter, men även att ta reda på miljödata och attsedan kunna nyttja det här. Det gäller ju att tillämpadetta. I övrigt verkar det på något vis vara fråga om enpojkdröm. Jag vet inte, men jag har mycket svårt attse vilken materia som finns bakom det hela. Det härär ju så kort presenterat. Därför tycker vi i Miljöpar-tiet att vi kanske skulle avvakta vad den utredare haratt säga som jobbat med rymdverksamheten och somhar sett över detta. Och varför inte avvakta det be-redningsarbete på detta område som pågår i rege-ringskansliet? Sedan får man återkomma och beskrivavad det är som vi kan komma åt och som har så storbetydelse för den globala samverkan och där vi verk-ligen ser att något fantastiskt sker som alla kan få delav.Jag är inte den som utan vidare hoppar på tåg ellerrymdstationer. Även om jag är grön, och rymdvarel-ser betecknas som gröna, har jag ingen längtan upp tillnämnda utpost.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till vår re-servation.Anf. 218 ()Herr talman! Det är nästan så att man känner sigsom en rymdvarelse . Då da-gens plenum började trodde jag ett tag att vi slutar välhär då man kan se kometen som far runt.Men tänkte jag också: , dethär håller nog på så länge att vi får se soluppgången.Det tycks vi nu slippa göra.Jag skall bara kort kommentera varför utskottsma-joriteten yrkar avslag på den i och för sig kanskevälmenande reservationen från Miljöpartiet.Rymdverksamheten har utvecklats i samarbete ge-nom åren över tiden. Det är inte så att enbartgenom medlemskapet i den europeiska unionen harpåtagit sig ett större ansvar när det gäller rymdsats-ningar. Det gjorde vi nämligen också ,men det är möjligt att vi ökar den här verksamhetennågot.Det ramanslag som föreslås är 758 miljonerkronor. Det täcker bl.a. frågan om att skallvara med i den rymdsatsning som rymdstationenAlpha handlar om.Jag kan förstå att både och andra funde-rar över om det egentligen tjänar något till att varamed i den här verksamheten, men det gör det faktiskt.För väldigt många av de stora svenska företagen inne-bär den här typen av satsningar fördelar, och den ärtill nytta för företagen. Även om vi inte ser det ome-delbart kommer det efter . ser vi det. Det gäller metallurgiska legeringaro.d. Nya material har tagits fram tack vare utveck-lingen med satsningar på rymdteknik och liknande.Det hade sannolikt inte kommit fram om vi inte hadevarit med. Stora svenska företag som , ,osv. drar alltså fördelar av den här teknikut-vecklingen. Det, menar vi i utskottet, är det avgörandeskälet till att vi skall delta. När vi nu också är med-lemmar i den europeiska unionen förpliktar det, tyck-er vi - vi skall vara med i den här verksamheten.För att kunna lösa de problem som vi ser i framti-den och som vi diskuterade i samband med det tidiga-re ärendet - de många miljöproblemen - kommer denverksamhet som rymdtekniken innebär, även om denverkar spektakulär, att betyda - det är jag övertygadom - att vi får se nya möjligheter och nya tekniskainnovationer som hjälper oss därvidlag.Herr talman! Med detta nöjer jag mig i det här in-lägget. Jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på reservation.Anf. 219 ()Herr talman! I betänkandet finns det en så härligskrivning om vad detta innebär: "Som påpekas i pro-positionen är rymdstationen ett gigantiskt samver-kansprojekt och utgör modell för det globalasamarbetet på rymdområdet. Härtill kan läggas detekniska och vetenskapliga rön som projektet kanförväntas tillföra flera områden inom svensk forsk-ning. Verksamheten kommer dessutom att gynnasvensk högteknologisk industri. "Jag tycker förstås att det är en liten omväg att gåvia . Utveckla det här direkt istället! Jag känner till det här med spin-off-effekterfrån försvars- och rymdindustrin. Den enda trösten iall bedrövelse är att jag vet att av de pengarsom vi lägger ner på detta faktiskt kommer tillbakatill - åtminstone enligt IVA, . Jag får väl lita på det.Visst skall vi nyttiggöra så mycket vi kan här!Men, som sagt, det skulle ha varit litet mera kött påbenen innan vi sade ja och tack till det här projektet.Anf. 220 ()Herr talman! känner mycket väl till attvi inte får kött på benen förrän vi vet var vi skall ställabenen.Nu utvecklas denna verksamhet, med svenskt bi-stånd. När vi tittar på vad som kan åstadkommas närdet gäller ny styr- och reglerteknik, t.ex. i ett förhål-lande med mikrogravitation, står det klart att detmåste göras i rymden. Det kan inte göras vare sig i ensimulator eller här nere på jorden, utan rymden är tillför den saken. I det sammanhanget betyder svenskingenjörskonst/vetenskap oerhört mycket.Ett företag som Aoero-Space i ,som har högkvalificerade ingenjörer, sysslar meddenna utveckling och teknik, och företagets produkterär med i den här typen av program. Det här kan alltsåinte göras jordbaserat, men förhoppningsvis kommerforskningen på området också att leda till resultat somvi sedermera kan använda jordbaserat.Jag förstår att det här verkar spektakulärt och av-lägset. Förvisso är det också avlägset - det handlar juom rymden. Men kan vara övertygad om attdet har praktisk nytta för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )23 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:192 Tillstånd för internationell järnvägstrafikSkrivelse1995/96:190 Berättelse om verksamheten i Europeis-ka unionen under 199524 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 mars1995/96:135 av () till kommunika-tionsministernE4:ans sträckning1995/96:136 av () till socialministernPrioritering i offentlig verksamhet1995/96:137 av () till socialmi-nisternUngdomsfylleriet1995/96:138 av () till justitieministernNämndemäns villkor1995/96:139 av () till socialministernÅtgärder mot segregation1995/96:140 av Per () till statsministernInformationstekniken1995/96:141 av () till näringsminis-ternNäringspolitiken1995/96:142 av Per () till arbetsmarknads-ministernArbetsmarknadspolitiken1995/96:143 av () till social-ministernÅtgärder mot fattigdomInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 april.25 § Anmälan om skriftliga frågorAnmäldes att följande skriftliga frågor framställtsden 26 mars1995/96:354 av Per () till finansministernLagen om kreditmarknadsbolag1995/96:355 av () till miljöministernRadonhaltigt dricksvattenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 april.26 § Anmälan om svar på skriftliga frågorAnmäldes att följande svar på skriftliga frågorframställtsden 26 mars1995/96:344 av () till utrikesministernZimbabwe1995/96:353 av () till kommuni-kationsministernBiltrafikens utsläpp av kväveoxiderden 27 mars1995/96:342 av () tillfinansministernÖverskjutande moms1995/96:343 av () tillfinansministernVillkoren för arbete och företagsamhetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 april.27 § Kammaren åtskildes kl. 21.08.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 12 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 56(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf. 106(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 20 § anf. 144(delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.