prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Detta innebär att de begränsningar föranteckning om uppgifter som gäller enligt den lagen -nämligen att innehållet får avse endast sådana uppgif-ter som är nödvändiga för att polisen skall kunnaförebygga och uppdaga brott samt fullgöra sin verk-samhet i övrigt - gäller även för säkerhetspolisen.Som känner till är polisregisterlag-stiftningen föremål för översyn. Dennaomfattar även säkerhetspolisens register. Vad gällersäkerhetspolisens register har utredaren att förutsätt-ningslöst överväga hur registret kan bli mer tillgäng-ligt för allmänheten.Uppgifter ur säkerhetspolisens register användsbl.a. som beslutsunderlag i vissa anställningsärendenenligt det tidigare nämnda personalkontrollförfaran-det. ersätts personalkontrollkungörelsenav en ny lag - säkerhetssyddslagen. inrättasden nya registernämnden. Som jag nämndemåste den sekretess som omgärdar säkerhetspolisensverksamhet kompenseras med olika kontroll- ochinsynsåtgärder. Mycket av detta finns redan, men dethindrar inte att ytterligare åtgärder vidtas för att för-bättra och förstärka allmänhetens tilltro till säkerhets-polisen, kanske framför allt när det gäller säkerhets-polisens registerföring.Den nämnd som inrättas skall bl.a. ha till upp-gift att pröva om ett utlämnande av uppgifter ur polis-register skall ske till den som beslutat om registerkon-troll beträffande blivande arbetstagare eller uppdrags-tagare. Den nya ordningen liknar den gamla, men medden förändringen att denna från polisen friståendenämnd bestående av lekmän och jurister skall prövafrågan om utlämnande av uppgifter ur polisregister,och inte , som har dennauppgift . Med detta stärks den parla-mentariska insynen i säkerhetspolisens verksamhet änmer.Med andra ord - jag hoppas att jag genom dennaredogörelse kunnat åskådliggöra för vi i redan gjort den granskning av säker-hetstjänsten som företagits i . Enligt minmening är insynen i och den demokratiska kontrollenav säkerhetspolisen tryggad genom alla de åtgärderjag här redovisat.Anf. 33 ()Fru talman! Tack för svaret, . Jagtänker börja med uppgifterna om anslag till säpo. Jaghar fått reda på att de verkliga anslagen skall varanästan dubbelt så stora som förslagsanslagen. Jagskriver också det i min interpellation, men jag har intefått något svar på om denna uppgift stämmer ellerinte. Jag skulle gärna vilja ha ett direkt ja- eller nej-svar. Annars skulle jag vara tacksam om justitieminis-tern kunde redovisa de verkliga anslagen, t.ex. förföregående budgetår.Sedan vill jag gå över till säpos arbetsuppgifter.Jag har läst i en artikel där säpochefen blev intervjuadatt han ser miljöaktivister som ett av de nya hoten ochsom en av de uppgifter säpo kommer att jobba med.Jag vill gärna att justitieministern kommenterar detta.Jag vill fråga henne direkt om hon anser att miljöak-tivister är ett nytt hot som säpo skall granska.Jag går sedan över till granskningen av säpo. Förmig är det väldigt viktigt att man kan göra en väldigtgrundlig granskning av säpos verksamhet. Man börinte bara titta på lagstiftning och hur den tillämpasutan gå in i enskilda fall. Mycket av det som hargjorts i när det gäller granskning gällermassmedialt redan kända företeelser: IB-affären ellerWennerströmaffären. Man har väldigt sällan tittat påenskilda okända fall och sedan haft en redogörelse föralla parlamentariker här i . Skulle LailaFreivalds kunna tänka sig att göra detta?Vi har följt debatten om ochsäpoarkiven, t.ex. Man har kunnat konstatera att säpohar haft en viss typ av samarbete med nazister underandra världskriget. Det gjordes en granskning -. Jag betvivlar att den var riktigtneutral, om man tänker på de stämningar som fannsvid . Jag skulle faktiskt önska att man kundegöra en ny granskning.Det finns forskare i , bl.a. ,som påstår att säpo har förstört delar av de arkiv somrör just samarbetet med nazister under andra världs-kriget, vilket både är oroande och väldigt sorgligt. Dåkan vi inte få reda på vår historia, vilket är väldigtviktigt.Justitieministern nämnde registernämnden. Jag vetinte hur den skall sammansättas. Jag hoppas att denskall sammansättas så att det verkligen blir parlamen-tarisk insyn och att varje parti får en representant iregisternämnden, förutom en del jurister. Jag skullevilja fråga om hon kan tänka sig att haen sådan sammansättning på registernämnden.Anf. 34 Justitieminister ()Fru talman! När det gäller säkerhetspolisens an-slag kan jag bara upprepa det jag sade i mitt svar. Kandet bli tydligare? Jag vill understryka att säkerhetspo-lisen inte förfogar över några andra medel än demsom beslutat skall ställas till säkerhetspoli-sens förfogande.När det gäller säkerhetspolisens uttalande ommiljöaktivister vill jag naturligtvis inte gå in och talaom vad man har menat. Säkerhetspolisen har knappastintresse av miljöaktivister i allmänhet. Det som säker-hetspolisen har att göra i anslutning till den typen avverksamhet skall naturligtvis ha teckning i den lag-stiftning vi har och det uppdrag som säpo har.När det gäller granskningen av säpo är det riktigtatt många av de stora utredningar som har gjorts harutgått ifrån en enskild händelse. Det har föranlett engranskning. Den granskning som då har genomförtshar givetvis gällt hela verksamheten. Den har därefterockså redovisats även till parlamentet.Jag måste erkänna att jag inte kommer ihåg hurregisternämndens sammansättning skulle vara, mendet finns ju i dokument.Anf. 35 ()Fru talman! Om jag först går in på frågan ommiljöaktivister kan jag säga att jag vet att det finns desom tror att miljöaktivister kan bli ett hot ,därför att de t.ex. kan syssla med civil olydnad ochgöra skada. Man skall bygga i anslutning till Dennis-paketet. Miljöaktivisterna kanske skadar en del mate-rial som man jobbar med. kanske befarar att dekommer att delta i andra aktiviteter där de skadar enperson.Om det finns misstankar om att dessa personerkommer att göra någonting som i ett senare skede ärolagligt - säpochefen säger ju själv att han ser miljö-aktivisterna som ett nytt hot - kommer man kanske attgranska. Det är väldigt obehagligt om säkerhetspoli-sen i kommer att granska människor därför befarar att de gör någonting som är olagligt. Jagvet inte vad säpochefen menade med sitt uttalande.Det kanske kan återkomma med. Omhon pratar med honom kan hon väl ta redapå vad han egentligen menade.När det gäller granskning av säpo i allmänhet trorjag att och jag har helt olika inställ-ning. Jag anser att vi skulle behöva en granskning avden typ som gjorde i . Mangick in i enskilda icke-kända fall och försökte titta påvad som har hänt förutsättningslöst - inte för att an-klaga eller gå till doms, utan för att faktiskt få veta föratt sedan kunna förbättra verksamheten.När det gäller anslagen svarar attdet är som beslutar. Jag vill ha ett förtydli-gande: Är det så att säpo intehar fått ett enda öre mer än vad vi har beslutat här iriksdagen? Kan man redovisa pengar man har fått förlöneökningar i efterhand, så att vi vet exakt hurmycket säpo har fått?Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:257 omgemensam vårdnadAnf. 36 Justitieminister ()Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att föreslå en lagändring sombygger på principen att gemensam vårdnad blir detenda juridiska vårdnadsbegreppet.Regler om vårdnad finns i 6 kap. föräldrabalken.Frågor om vårdnad och umgänge skall alltid avgörasefter vad som är bäst för barnet. Vårdnaden om barnethandlar alltså inte om att skapa rättvisa mellan föräld-rarna eller jämställdhet mellan könen.Döms det till äktenskapsskillnad mellan föräldrar-na är utgångspunkten att barnet även efter skilsmässanstår under föräldrarnas gemensamma vårdnad. Om enav föräldrarna begär att den gemensamma vårdnadenskall upplösas kan domstolen vägra detta om det ärbäst för barnet att den gemensamma vårdnaden består.Men det krävs att den som begärt upplösning till siständå förklarar att han eller hon inte motsätter sig attden gemensamma vårdnaden består.De regler som jag nu har redogjort för gäller ocksåom föräldrarna inte är gifta med varandra men ändåhar gemensam vårdnad. Utgångspunkten är alltsåäven i det fallet att den gemensamma vårdnaden skallbestå, om föräldrarna separerar.Är bara en av föräldrarna vårdnadshavare kanvårdnaden bli gemensam, om föräldrarna är ense.Domstolen kan också besluta om gemensam vårdnadpå talan av enbart den ena föräldern, om det är bästför barnet och den som är ensam vårdnadshavare intemotsätter sig gemensam vårdnad. På det sättet kanvårdnaden bli gemensam efter att sambor har separe-rat, även om en av föräldrarna hade ensam vårdnadföre separationen.Som anför i sin interpellationhar barn behov av nära och goda relationer till bådasina föräldrar även om föräldrarna bor isär. Föräldra-balkens regler om vårdnad och umgänge bygger påden uppfattningen. Gemensam vårdnad är i de flestafall att föredra framför ensam vårdnad.Huvudregeln i är också, som fram-gått, att vårdnaden skall fortsätta att vara gemensamäven efter att föräldrarna har separerat.Gemensam vårdnad är ett viktigt inslag i den ut-veckling som har skett mot en starkare betoning påbarnets intresse, och möjligheterna till gemensamvårdnad även i de fall föräldrarna inte bor tillsammanshar utvidgats successivt. Enligt den senaste statistikenfortsätter den gemensamma vårdnaden efter en skils-mässa i av fallen.Frågor om vårdnad har övervägts avVårdnadstvistutredningen i betänkandet Vårdnad,boende och umgänge (SOU 1995:79). För att ytterli-gare betona den gemensamma vårdnaden föreslårutredningen bl.a. att domstolarna mot en föräldersvilja skall kunna vägra att upplösa den gemensammavårdnaden eller förordna om gemensam vårdnad.Förutsättningen skall vara att gemensam vårdnad ärbäst för barnet. Förslaget innebär bl.a. att fadern kanfå del i vårdnaden i de fall där modern är ensam vård-nadshavare, även om modern motsätter sig det.Som vet har också regeringenss.k. pappagrupp behandlat frågan om gemensamvårdnad (Ds 1995:2); ingick själv igruppen. Pappagruppen föreslår att endast gemensamvårdnad skall finnas som juridiskt vårdnadsbegreppoch att gemensam vårdnad skall gälla automatisktalltifrån det att faderskapet fastställts.Också tog upp fråganom automatisk gemensam vårdnad från barnets födel-se för föräldrar som inte är gifta med varandra. Ut-redningen stannade för sin del för att den nuvarandeordningen bör behållas, dvs. att modern är ensamvårdnadshavare om inte föräldrarna gemensamt anmä-ler att de vill ha gemensam vårdnad.Såväl betänkande somde här aktuella delarna av Pappagruppens slutrapporthar remissbehandlats. Förslagen bereds för närvaran-de i . Arbetet är inriktat på att enlagrådsremiss skall kunna presenteras under senhösten1996 eller tidigt år 1997.Jag är inte beredd att föregripa resultatet av be-redningen. Några synpunkter vill jag dock framhållaredan nu.Huvudregeln i är alltså redan i dagatt vårdnaden om barnet skall vara gemensam efter enskilsmässa. Jag anser att det finns goda skäl att ytter-ligare öka möjligheterna till gemensam vårdnad. Mendet är inte lämpligt att helt utmönstra möjligheten tillensam vårdnad. Som själv anförfinns det fall där en förälder är olämplig som vård-nadshavare, t.ex. på grund av att han eller hon harförgripit sig mot barnet. Det kan också vara så attkonflikten mellan föräldrarna är så svår och djup attdet är omöjligt för dem att samarbeta i frågor som rörbarnet. Även i sådana fall kan det vara bäst för barnetatt en av föräldrarna är ensam vårdnadshavare.Men normalt är det bäst med gemensam vårdnad.Därför bör det finnas regler som underlättar använd-ning av gemensam vårdnad. skall s.k.samarbetssamtal erbjudas alla föräldrar som står ibegrepp att separera. Samarbetssamtalen har visat sigvärdefulla, och det finns anledning att lyfta fram dem.Reglerna bör vidare vara så utformade att de underlät-tar för föräldrar att ha gemensam vårdnad även när deinte bor tillsammans. En möjlighet är - som föresla-gits av - att införa reglerom att domstolen skall kunna besluta i frågor omumgänge och boende även när föräldrarna har gemen-sam vårdnad om sitt barn. Detta är inte möjligt meddagens regler.Till sist måste man komma ihåg att man inte kanförlita sig blint på ett visst begrepp eller en viss mo-dell. För de flesta barn är det viktigaste att ha en brakontakt med både mamma och pappa och att slippasvåra konflikter mellan föräldrarna. Varje förälder harett ansvar för detta, oavsett om han eller hon bor till-sammans med barnet och oavsett vårdnadsform.Anf. 37 ()Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för sva-ret. På en gång vill jag ta upp det som vi är ense om,dvs. att barnets behov är den viktigaste utgångspunk-ten. Det här är inte i första hand en jämställdhetsfrågautan en fråga om vad som är viktigt för barnen.Jag tror att vi blir alltmer medvetna om huroerhört viktigt det är för barn att ha en nära och var-daglig kontakt med bägge sina föräldrar. Det viktigaär just att det är en vardaglig kontakt. Det är lätt attmissbruka ordet umgänge och tro att det handlar omatt det är likvärdigt att barnet gör allt det roliga medden ena föräldern och tar striderna med den andra.Men jag tror inte att det är så. Jag tror att vi mötervarandra som barn och förälder också de gånger när vitvingas nöta vardagen med varandra.Jag tror att många barn växer upp med ett gapandetomrum. Först efteråt förstår de att de har upplevt enoerhörd saknad efter pappa; det är oftast pappan somman förlorar kontakten med. Många vuxna användernog en viktig del av sitt vuxenliv åt att försöka kom-ma över denna saknad.Det är naturligtvis också oerhört smärtsamt för fä-der att förlora kontakten med sina barn. Anledningentill att man så lätt gör det är att det finns en svårighetatt känna sig tillräckligt trygg i föräldrarollen. Det ärsvårare att fullt ut ta del av ett land om man bara haruppehållstillstånd och inte medborgarskap. Problemetför många fäder är att de inte känner att de har ettmedborgarskap i sin fadersroll. Möjligen känner de attde har ett uppehållstillstånd.Det är därför ett bra besked från justitieministernatt man nu förbereder den proposition som vi väntarpå. Jag menar att den brådskar. Det är också bra attjustitieministern har som utgångspunkt att möjlighe-terna till gemensam vårdnad skall öka ytterligare.Företrädare för alla partier här i harskrivit under en motion som just går ut på att gemen-sam vårdnad skall vara det enda juridiska vårdnads-begreppet. Jag hoppas därför att justitieministernkänner trycket i den här frågan.Jag har ytterligare ett par frågor som jag tycker ärvärda att ta upp med justitieministern.Den första handlar om att gemensam vårdnad au-tomatiskt borde gälla. Justitieministern har i sitt svaren del formuleringar som antyder att detta skulle varamer självklart om ett äktenskap upplöses än om ettsamboförhållande upplöses. Detta är ett litet gammal-dags synsätt som finns kvar i samhället. Men fader-skapet kan inte vara mindre i ett samboförhållande äni ett äktenskap. Om barnets utgångspunkt är viktigastmåste det vara angeläget att stärka barnets rätt att fåuppleva bägge sina föräldrar i en gemensam vårdnad.Jag tror att det som vi i Pappagruppen föreslog ärviktigt, dvs. att huvudregeln skall vara gemensamvårdnad när faderskapet är fastställt.Den andra frågan som jag vill ta upp är att detmåste vara rimligt att upphäva det veto som i . Justitieministerns svar bekräftar att den enaföräldern har ett veto. Den kan säga nej, och då blirdet ingen gemensam vårdnad. Är justitieministernberedd att på allvar överväga Vårdnadstvistutredning-ens förslag om att man skall kunna besluta om ge-mensam vårdnad även mot den ena förälderns vilja?Anf. 38 Justitieminister ()Fru talman! Först vill jag säga att jag helt delarAndreas uppfattning, att vad vi på olika sättmåste försöka åstadkomma är just att båda föräldrarnahar en vardaglig kontakt med sina barn, även om deinte bor tillsammans. Jag delar helt uppfattningen attsöndagspappor inte är några riktiga pappor. Framförallt får inte barnen tillräcklig kontakt med den föräl-der som de bara träffar vid högtidliga tillfällen.Det är väldigt svårstyrt för oss politiker att åstad-komma denna kontakt. Men vi kan åtminstone se tillatt regelverket inte motverkar en utveckling i denriktningen.När det gäller frågan om det finns anledning att iprincip göra skillnad mellan gemensam vårdnad närdet handlar om upplösning av äktenskap eller upplös-ning av samboförhållande håller jag med AndreasCarlgren, det gör det inte. Det måste vara utgångs-punkten för vårt resonemang.Beträffande frågan om upphävande av vetot utgårvi i vårt arbete från att vi skall utvidga möjligheternatill gemensam vårdnad. Men som jag markerade i mittanförande måste det finnas situationer där den uppsli-tande konflikt som finns mellan föräldrarna kanske tarsig uttryck i att man utnyttjar en möjlighet att säganej. Även den situationen måste bedömas med ut-gångspunkt från barnets bästa.Anf. 39 ()Fru talman! Jag tycker att det är ett mycket bra be-sked att justitieministern vill jämställa förhållandenanär det gäller samboskaps och äktenskaps upplösning.Det är ett mycket bra besked.Självklart är detta svårstyrt för oss politiker. Vikan inte styra människors liv. Men de regler somfinns menar jag styr människors liv. Det påver-kar oerhört många barn på ett som jag tror negativtsätt. Så länge som vetoförhållandet finns kan den enaföräldern istadigt vägra gemensam vårdnad och på detsättet skydda sitt eget liv och mycket man vill för-verkliga i sitt eget liv. Men det sker inte med utgångs-punkt från vad barnets liv faktiskt behöver.Jag tror att det även i svåra relationer mångagånger kan vara lättare för ett barn att ha upplevtdetta, att ha tagit del av det och kunnat bearbeta detmed en verklighet som finns nära, så att det inte ärnågonting som man bara tvingas lämna till ett tomrumav fantasier. Sådant som man efteråt i livet försökerförstå, där mycket bara har lämnats under tystnad.Det som justitieministern tog upp i slutet av sinreplik berör min tredje fråga. Vi är överens om att detnaturligtvis finns situationer där man inte kan ha ge-mensam vårdnad. Det är, som jag nämnde i min inter-pellation, t.ex. i ett läge där en av föräldrarna harförgripit sig på barnet eller där det förekommer våldav olika slag. Självklart.Däremot menar jag att det är ett stort steg från dettill att säga att också en djup konflikt mellan föräld-rarna i sig skall vara en anledning. Med det riskerar jusamhället att uppmuntra dem som vill gräva skyt-tegrav. Risken är just att den förälder som vill lämnaett gammalt liv bakom sig utnyttjar barnet i ett spel,där man har anledning att gräva skyttegraven så djupsom möjligt därför att det ger möjlighet att få lämnadet gamla bakom sig.Men barnet kan aldrig lämna det gamla bakom sig.För barnet följer det tidigare livet med.Risken är bara att föräldrarna lämnar barnet i dettastora svall som de själva har grävt mellan sig. Därmenar jag att det väl ändå inte kan vara rimligt attuppmuntra konflikter mellan föräldrar genom att låtadem vara ett skäl till att upphäva gemensam vårdnad.De kan vara så grava och så grova att det av andraanledningar finns skäl, om t.ex. en förälder har för-gripit sig, men konflikten i sig riskerar att gå ut överbarnet.Jag vill be justitieministern att svara på om hon ärberedd att också där allvarligt överväga att gå ett stegytterligare i den riktning som Vårdnadstvistutredning-en och Pappagruppen har diskuterat.Anf. 40 Justitieminister ()Fru talman! Det är naturligtvis en av de frågorsom vi måste överväga närmare i samband med lagar-betet, den och flera andra av samma svårighetsgrad.Vi får väl se vad vi kommer fram till.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1995/96:217 ommiljökonsekvensbeskrivningar för vägbyggen iStockholms länAnf. 41 Kommunikationsminister ()Fru talman! har frågat mig delsom jag är beredd att låta utveckla de fördjupade mil-jöprövningarna som har gjorts för delar av Dennispa-ketet i så att metoden kan tillämpasför nya och icke igångsatta vägprojekt, dels om jag ärberedd att se över lagstiftningen kring MKB i enlighetmed RRV:s förslag.Bakgrunden till frågan är att RRV har studerat hurmiljökonsekvensbeskrivningar används i beslutspro-cessen för bl.a. vägbyggen.Utbyggnaden av nya vägar inom ramen för Den-nispaketet sker med tillämpning av gällande lagstift-ning. Det innebär för del att verket skallutarbeta och fastställa vägarbetsplaner eller i övrigtsöka de tillstånd som krävs för att ett vägbygge skallkunna påbörjas. Samma krav på underlag för att erhål-la erforderliga tillstånd gäller i Dennispaketet som förväginvesteringar i övriga delar av landet. Särlösningarför Dennispaketets vägleder är inte aktuellt.När det gäller frågan om översyn av lagstiftningenkring MKB är det en fråga för Miljöbalksutredningensom har i uppdrag att lägga fram förslag till en samladmiljölagstiftning i en miljöbalk.Anf. 42 ()Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Anledningen till den här interpellationen är alltså denöversyn av miljökonsekvensbeskrivningar som har gjort. MKB i praktiken, heter den.Det är en läsning som leder till eftertanke.Här slår man nämligen fast att miljökonsekvens-beskrivningar inte alls är vad de borde vara. Mansäger att motstående intressen engageras för sent imiljökonsekvensbeskrivningsprocessen. Det brister igranskningen. Det brister i effektbeskrivningarna.Alternativen saknas, vilket ofta har påtalats av sådanasom kanske anser annorlunda än Vägverket.Man säger också att väghållningsplanerna uppfat-tas som hinder för alternativ. Man säger att MKB-dokumenten är subjektiva. Det är också mycket all-varlig kritik. Man säger att MKB saknar en fungeran-de erfarenhetsåterföring. Man säger att det finns småmöjligheter att korrigera en dålig MKB, vilket jagtycker är mycket allvarligt. Vi kan ibland se att vi fårMKB som är mycket fattiga.Man säger också att MKB spelar en underordnadroll i beslutsprocessen och som beslutsunderlag, vilketfår mig att återknyta till en interpellationsdebatt somjag har haft med tidigare beträffandeväg 57 genom . Det var precis det här som desom kritiserade MKB:n sade.Man påpekar att är både exploatör ochMKB-författare. Det är naturligtvis tveksamt om detskall vara så, eftersom man har ett intresse i hurMKB-processen och framför allt produkten kommeratt se ut.Man säger att beslutsprocessen inte är anpassadtill MKB-förfarande, och man säger att motståendeintressen inte har någon reglerad ställning i MKB-processen.Det här är mycket allvarlig kritik och innebär attvi måste se över hur MKB fungerar. Det borde inne-bära att vi tar en liten andhämtningspaus nu och fun-derar på de vägprojekt som just skall sättas i gång.Hur ser MKB:n ut för dem? Skulle man kanskekomplettera en hel del av de MKB som har fastslagitsoch se över om de verkligen är så pass bra som deborde vara.Den fråga som jag har ställt gällde egentligen intebara Dennispaketet. När det gäller kan vi seatt det finns vissa överenskommelser där Socialdemo-kraterna och tillsammans har en majori-tet, ibland också tillsammans med Vänstern, där manhar kommit överens om att göra en fördjupad MKBinnan man sätter i gång vissa delar av Dennispaketet.Men det finns många andra projekt där så inte ärfallet, i t.ex. I min hemkommun har viSaltsjöbron, vi har väg 57 och vi har den vägdragningsom är tänkt att gå söderut från Nynäshamn.Det finns många fler i och säkertmånga fler i landet där vi skall sätta i gång vägprojekttrots att kan konstatera att mångaav dem antagligen har bristande MKB. Jag menar attdet ändå borde kännas litet obehagligt som ministeratt veta att det kanske darrar. Mycket av kritiken somhar framförts i många av de här projekten kanskekommer att visa sig vara riktig om man gör en litetmer fördjupad MKB.Skulle det då inte vara lämpligt, statsrådet, attfundera på om vi skulle göra litet fördjupade MKB påen del av de här projekten innan de kommer i gång,försöka förbättra den process som så många har kriti-serat? De som har kritiserat har faktiskt fått rätt i ochmed översynen. Det är det frågan gäller, inte baraDennispaketet.