prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Ett stort antal tidningar, både stora ochsmå, skulle inte längre kunna ges ut. Deras röster iden politiska debatten skulle tystna. De mångamänniskornas möjligheter att ge uttryck för sinatankar skulle starkt beskäras. Man kan fråga sig omdet verkligen är en sådan demokrati vi vill ha. Mode-rater och folkpartister vill det. Det stora folkflertaletvill det inte. Vi vill det inte. Tidningsdöd och massa-ker på mångfald är minst av allt vad svensk demo-krati behöver i dag.Den svenska presspolitiken har utgått ifrån attbredd i opinionsbildningen innebär att det finnskonkurrerande och kompletterande tidningar påvarje marknad där så är praktiskt möjligt. Det finns , herr talman, inte några avgörande skäl för att geavkall på denna princip. Därför finns det faktisktmånga starka skäl för det ökade driftsstöd som nuföreslås. Gör vi ingenting nu dukar många tidningarunder. Då flagnar mångfalden. Demokratin skulle tastryk. Det vill vi inte.Presstödet har inte höjts . Sanningenär egentligen den motsatta. Stödet har urgröpts ochfått vidkännas regelrätta nedskärningar. 1992 sänk-tes såväl utvecklingsstödet som distributionsstödetmed vardera . Den totala nedskär-ningen jämfört med anslaget 1991/92 blev 57 miljo-ner kronor. 1994 drogs också drifts-stödet ned . Det är alltså fel att påstå attpresstödet inte har fått vidkännas nedskärningar.Till detta skall också läggas att priserna på tid-ningspapper har stigit mycket kraftigt under de se-naste två åren. Kostnadsstegringarna på tidnings-papper var synnerligen snabba . Andra-tidningarna har inte heller kunnat hävda sig i kon-kurrensen med förstatidningarna på annonsmarkna-den. Den är en viktig bit av tidningarnas ekonomi.Talet om att det direkta presstödet snedvriderkonkurrensen på tidningsmarknaden, vilket IngerRené var inne på, är rent ut sagt struntprat. Det ärinte sant. Den höjning av driftstödet som föreslåsi tilläggsbudgeten är således väl motiverad.Det är inte bara socialdemokratiska tidningarsom har regeringens öra, . Presstödutgår nämligen inte bara till socialdemokratiskatidningar. Det indirekta presstödet utgår, såvitt jagförstår, till alla dagstidningar. fårsin stora beskärda del av det indirekta stödet. , som man kanske kan kalla moderat,mottar det kanske kraftigaste presstödet av alla tid-ningar. Det finns centerpartistiska tidningar som fårpresstöd. Många tidningar utöver de socialdemokra-tiska uppbär direkt presstöd. Att socialdemokratiskatidningar specifikt skulle ha regeringens öra är alltsåinte sant.Att det tillförs pengar i en tilläggspropopositionär inte heller särskilt konstigt, . Vadhar man egentligen tilläggspropositioner till? Mankan göra mycket i dem, också tillföra pengar närdetta är motiverat. är det i mycket höggrad motiverat att tillföra det direkta driftstödet ipresstödet de som föreslås.Jag yrkar bifall till hem-ställan i betänkandet.Anf. 42 () replikHerr talman! Jag tycker inte att gav särskilt många skäl till att presstödet just nuskall ökas . Det måste finnas en bakomlig-gande orsak till att regeringen och socialdemokrater-na lyssnar mer till den socialdemokratiska pressen ännågra andra intressen i samhället.Är det verkligen så att demokratin går under ochatt tidningarna är så svaga att de inte klarar sig utandenna 13-procentiga höjning? Är vårt land verkligenså illa ute?Kurt talar mycket om presstöd iallmänhet. Han talar om momsen och om befrielserav pålagor som ett stöd. Detta har sin utgångspunkt itanken att allting tillhör staten och att varje avståen-de från konfiskation skall tolkas som en välvilja ochett stöd. Det är ju frånvaro av pålagor det är frågaom! Jag tycker att det är en allmän nedsmutsning avspråket att tala om stöd i sådana sammanhang.Kurt pekar ut ochäven och säger att de har en särställ-ning. Vi i har varit en-samma om olika förslag, och fått stödfrån en allt bredare och större majoritet. Jag är allde-les övertygad om att presstödet kommer att varaavvecklat inom en inte alltför avlägsen framtid.Anf. 43 () re-plikHerr talman! tycks anse att mittsätt att föra resonemang om det indirekta presstödetskulle vara mitt eget påhitt. Så är det naturligtvisinte. De utgångspunkter som jag har haft för mittresonemang om det indirekta presstödet bygger påpresstödets effekter, och på utvärderingen i som kom 1993, när BirgitFriggebo satt i regeringsställning. Det resonemangjag för om det indirekta presstödet är alltså inte nå-gon innovation av . Det byggerpå detta rapportmaterial, som gärnakan få låna om hon vill fördjupa sina kunskaper omdet indirekta presstödet.Jag tycker att jag gav tillräckliga skäl i mitt in-ledningsanförande till att öka driftstödet med 53miljoner kronor. Jag skulle måhända också kunnatillägga en sak när det gäller pappersprisutveckling-en. Den har varit väldigt snabb och kostnaderna kommer sannolikt också attöka snabbt enligt de beräkningar somgörs.Som jag tidigare påvisade har presstödet undernittiotalets första år tagit väldigt mycket stryk. Nogfinns det starka motiv för att i tilläggsbudgeten föraupp dessa ytterligare 53 miljoner kronor.Anf. 44 () replikHerr talman! Nej, , jag sadeinte att presstödet snedvrider konkurrensen. Detmåtte ha läst i sitt manuskript,och inte hört vad jag sade. Men jag sade faktiskt intedet, så det kan lyftas bort ur dagens debatt.Kurt menade att det bärande mo-tivet till de är att presstödetskyddar demokratin - och det gör det naturligtvis.Men det gör också bra skolor, bra dagis och mycketannat. Min fråga är: Varför är just presstödet vikti-gare än många av de andra områden som också byg-ger upp ett bra demokratiskt samhälle i , ochdär vi sparar mycket stora summor?Moderaterna och är ensamma i dennafråga, sade . Tyvärr är det så.Moderaterna har varit ensamma i många samman-hang när det gällt att föreslå sparande, men harockså Socialdemokraterna insett att det är nödvän-digt - dock inte vad gäller presstödet. Det gör miglitet konfunderad. Jag vill inte vara lika konspirato-risk som , men litet förvånad ochförundrad är jag ändå.Anf. 45 () re-plikHerr talman! Nej, jag har inte skrivit in minarepliker till i förväg i mitt manuskript,och hon behöver inte heller befara att jag kommer attgöra det. Jag tror att jag klarar att föra denna debattmed tillräcklig bra på fri hand.Jag bygger mitt resonemang på den reservationsom och gemensamt harskrivit. I en av de fem meningarna hävdas att effek-tiviteten i tidningarnas utveckling hos dem sommottar presstödet blivit lidande på grund av stödet.Så är det inte. Det påståendet är helt gripet ur luften.Det råkar nämligen vara så att det utvecklingsstödsom bl.a. ingår i presstödet har betytt oerhört mycketför tidningarnas effektivitetsbefrämjande. Detta visarundersökningar som har gjort. Devisar också att utvecklingsstödet i presstödet betyderoerhört mycket för tidningarnas effektivitetsutveck-ling.Dessutom vilar inte de tidningar som mottarpresstöd på några lagrar, . Jag vågar för-säkra att tidningsledningarna i dessa företag jobbarminst lika hårt, kanske t.o.m. hårdare, än tidnings-ledningarna hos de tidningar som genererar storavinster. Det är fråga om en effektivitet-sjakt och en kostnadsjakt även i dessa företag.Anf. 46 () replikHerr talman! koncentrerarsig på en av mina frågor, och kommer inte heller inpå konkurrensneutraliteten. Det må så vara, men minbärande fråga är hur man kan hävda att just presstö-det skall vara en fredad zon när det skärs i praktiskttaget allting annat i statsbudgeten.Anf. 47 () re-plikHerr talman! Presstödet är ingen fredad zon. Jagägnade åtminstone en tredjedel av mitt inledningsan-förande åt att tala om på vilka områden presstödetunder nittiotalet fått vidkännas nedskärningar. Dettaär alltså ingen fredad zon.Man skall dock komma ihåg att presstödet hartillkommit för att garantera mångfalden och för attslå vakt om viktiga demokratiska värden.När man då kommer till en punkt där man ser attom man inte gör någonting kommer många av despråkrör som finns att tystna måste man natur-ligtvis göra någonting åt det, såvida man inte villskada demokratin, mångfalden. Det är det som liggerbakom förslaget.Sedan till konkurrensneutraliteten. Om man tittarnärmare på t.ex. annonsutvecklingen finner man attdet inte är de stora tidningarna, förstatidningarna,som tar stryk. De ökar faktiskt sina annonsintäkter.De som tar stryk är andratidningarna; det är de somfår presstödet. Det är där utjämningen av kostnader-na måste ske. Syftet med att man en gång i tideninförde det direkta statliga stödet var just att utjämna kostnaderna. Ser man det från konkur-renssynpunkt skulle man egentligen öka på driftsstö-det ytterligare utöver de 53 miljonerna - det vill jagförsäkra . 48 ()Värderade talman! Jag hade egentligen inte tänktdelta i den här debatten. Jag hade tänkt nöja migmed att den reservation som finns i ärendet stöderden motion som jag har lämnat in, men när jag sattpå mitt rum och lyssnade kunde jag inte låta bli attgå hit till kammaren.Man talade här om att det är viktigt med mång-fald och konkurrens, vilket det naturligtvis är, bådeför tidningar och för speceriaffärer. Går en speceriaf-fär av två på en ort dåligt kan man naturligtvis avgö-ra om man vill samla ihop pengar för att stödja deneller om den skall få konkurreras ut av den sombättre lyckas markera samhörighet med kunderna.Men på tidningsområdet har vi presstödet, som na-turligtvis har haft stor betydelse för många tidningarrunt om i landet och varit avgörande för att de harkunnat överleva. Men man kan inte säga annat än attdet har snedvridit konkurrensen.Man skulle kunna tro att presstödet hade gynnatde politiska partier som har den mindre tidningen -den skulle annars kanske ha försvunnit. Men att detär så kan man inte bevisa. Jag tror möjligen att mankan säga att det blir något sämre nyhetsbevakning,om den ena av två tidningar på en ort läggs ned ochden andra blir kvar. Konkurrensen sporrar nog jour-nalister att vara på hugget och försöka vara först mednyheter. På det viset tror jag att mångfalden kan varabra.Men på många håll i landet har en enda stor tid-ning varit avgörande för framgångarna för de poli-tiska motståndarna till den tidningens ideologi, ivarje fall om tidningen inte har varit socialdemokra-tisk. De tidningar som inte tillhör det socialdemo-kratiska partiet har ofta visat mycket stor generositetoch öppenhet när det gällt att redovisa socialdemo-kraternas intentioner t.ex. i kommunalpolitiken,medan det har varit svårare för de borgerliga partier-na att få motsvarande generösa behandling av social-demokratiska tidningar på de få platser där de harlyckats skaffa sig dominans.Man har runt om i landet också kunnat reta sigpå märkliga grupperingar; där det har funnits småcenterpartistiska och socialdemokratiska tidningarhar och Socialdemokraterna gått ut gemen-samt i kommunerna och fått majoritet för kommunalannonsering i tidningar som knappast har haft någonrelevant täckning i det område där kommunalapengar har satsats på detta.Men det som gjorde att jag bestämde mig för attgå upp och säga några ord i den här debatten varegentligen en annan sak. Jag tycker väldigt ofta attdet är roligt att samarbeta med socialdemokrater. Jagkänner stor samhörighet med socialdemokrater imånga frågor och tycker att det ganska sällan upp-står riktigt svåra konflikter. Men jag blir så väldigtbesviken varje gång det kommer upp sådana härärenden, där man märker att socialdemokraternagynnar företag och organisationer som ligger närasocialdemokraternas egen verksamhet.Jag tyckte att det var viktigt att få detta taget tillprotokollet i detta sammanhang. Den typen avgruppegoism tycker jag att det skulle vara väldigtfint om vi kunde få allt mindre av i svensk politik.Ett litet steg på den vägen skulle vara att avslå dethär märkliga förslaget om att höja presstödet.Anf. 49 () re-plikFru talman! Om det hade varit som säger,att presstödet enbart hade tillkommit för att gynnasocialdemokratiska tidningar, hade hans resonemangvarit bestickande. Men så är det ju inte. Jag har iflera inlägg försökt att tala om vilka som var degrundläggande orsakerna till att presstödet en gånginfördes.Som jag sade gällde det generella presstödet från1948 . 1969 fick vi det direktapresstödet. Det tillkom i akt och mening att slå vaktom mångfalden, och då inte bara i den meningen attdet skulle bli ett presstöd till socialdemokratiskatidningar. Presstödet utgår ju, som jag har sagt tidi-gare, till socialdemokratiska tidningar, till center-tidningar och även till det moderata . Även andra tidningar, som måhända skullekunna föras till politiska kategorier, får ju presstödom de uppfyller kraven i det regelsystem som finns isammanhanget.Det här är alltså inget stöd som är ensidigt riktattill socialdemokrater, utan stödets syfte är att slå vaktom den mångfald som själv pri-sade i sitt anförande och att se till att vi har en välfungerande demokrati. Jag tror att det är oerhörtviktigt att detta kommer fram. Jag är därför glad föratt genom sitt inlägg gav migmöjligheter att säga detta ännu en gång.Anf. 50 () re-plikVärderade talman! Jag hoppas att jag inte ut-tryckte mig så, att presstödet tillkom för att gynnasocialdemokratiska tidningar. Att ett sådant förslagskulle läggas fram från socialdemokratiskt håll kannaturligtvis inte inträffa - det förstår jag.Men huvudskälet till att jag gick in i debatten varkänslomässigt - jag kände en sådan besvikelse överatt behöva notera den gruppegoism som jag ändåtycker att det är uttryck för. Jag säger detta trots attdet möjligen ger möjlighet attnu gå upp i replik en gång till. I många sådana härfrågor är det svårt att hitta en millimeterrät linje.Ibland är det rent känslomässigt - man känner atthär fungerar inte det politiska livet riktigt sakligt,utan det kommer in gruppegoistiska tendenser. Dettycker jag att det gör i det här ärendet.Det är klart att man kan nämna Svenska Dagbla-det som ett skäl till att ha kvar presstödet, men dåborde ju Moderata samlingspartiet hålla tyst i denhär debatten, i varje fall för att rädda . Men tycker ju, precis som jag,att konkurrensen skall få gälla. Skulle så bli falletkan kanske räkna med att man skulle fålägga ned . Men det kanske ärlättare att ordna insamlingar för Svenska Dagbladetän för liberala och socialdemokratiska tidningar.I stor utsträckning är det här alltså en känslo-mässig reaktion. Jag vänder mig mot att Socialde-mokraterna vid sådana här tillfällen, som jag uppfat-tar det, agerar i en politisk fråga för att gynna sinaegna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Vissa läkemedelsfrågorFöredrogsSocialutskottets betänkande 1995/96:SoU10Vissa läkemedelsfrågorAnf. 51 ()Fru talman! När läkemedelsfrågor nu diskuterasgår det inte att komma förbi de principiella frågornakring monopolföretag med statligt ägande. Konsek-venserna av sammanblandningen av myndighets-uppgift och affärsrörelse i form av ineffektivitet ochhögre priser för den enskilde är så klara. Skälen föravreglering och privatisering av läkemedelsbran-schen framträder så tydligt om man blickar någottillbaka på branschens historia. En sådan återblickkan därför vara befogad.Det är med häpnad, fru talman, som det svenskafolket har tagit del av massmediernas skildring avförhållandena vid Apoteksbolaget. Det är inte förvå-nande. Mer förvånande är att insikten om att detta ärett systemfel fortfarande tycks saknas även inomstora politiska partier. Det är därför viktigt att klar-göra att de missförhållanden som påvisats inte hu-vudsakligen är en olycklig tillfällighet beroende påpersongalleriet utan en följd av den sammanbland-ningsekonomi som fått breda ut sig under socialde-mokratisk ledning. Från moderat sida har vi i våramotioner pekat på vådan av en olämplig struktur,och har tydliggjort det i utredningenLFU 92.Förvisso, fru talman, har just apoteksväsendetlänge i hög grad varit i riskzonen för en samman-blandning av olika intressen. Det har alltid varit hårtreglerat av myndigheterna därför att läkemedels-branschen är speciell och därför att kraven inom denmåste ställas speciellt högt. Apoteken drevs visserli-gen av enskilda företagare, men deras verksamhetpåverkades i hög grad av statliga regleringar. Från1920-talet betalades avgifter till staten som var ut-formade så att apotekarens skicklighet som företaga-re inte betydde någonting. Redan däri låg egentligenett frö till förstatligande.Fru talman! Visserligen visade läkeme-delskommitté att det gick att skapa ett avgiftssystemsom skulle stimulera apotekaren att arbeta för enrationell och kostnadseffektiv rörelse av ,men det föll på hälleberget. En sådan förändringskulle också ha lett till att småföretagarandan kundeha uppmuntrats, men det skedde ingen sådan libera-lisering. I stället föreslogs - efter en ny utredning -ett förstatligande, inte för att de privata apotekenmissköttes och inte för att sänka kostnaderna för deenskilda konsumenterna utan för att förstatligandetskulle ge bättre möjlighet till anpassning till sam-hällsandan. Det är ett anmärkningsvärt motiv.Fru talman! lät man komplettera Apoteksbo-lagets affärsdrivande verksamhet med myndighets-utövning. Apoteksbolaget skulle prisförhandla medindustrin och handha statens läkemedelsinformation.Det blev också priskontrollant. Ändå var bolagetprivaträttsligt och skulle följa praxis från näringsli-vet vad gällde vinstdrivande verksamhet. Man skullealltså driva affärer i monopolform somman hade offentligrättslig makt. Det är en samman-blandning.Rätten att själv fastställa sina handelsmarginalertillsammans med utdelningsbegränsningar medfördesjälvklart att kapitalet snabbt växte vilket naturligtnog tog sig uttryck i växande aspirationer. Man kun-de generöst ställa upp som sponsor åt t.ex. Socialde-partementet i diverse projekt, och det uppfattadessom självklart att Apoteksbolaget alltid representera-des som expert eller sakkunnig i alla utredningarsom på något sätt kunde beröra bolagets framtid.Sedan var man också remissinstans för de utredning-ar som man från början haft möjlighet att påverka iönskad riktning. Det kan man kalla ett bra inflytan-de.Sammanblandningen av myndighetsuppgifter ochaffärsdrivande verksamhet är förödande och skadligför demokratin och hotar det politiska systemetslegitimitet. Bl.a. därför är det så viktigt att vi snarastprivatiserar verksamheten vid Apoteksbolaget.Monopol är ineffektiva och skadliga var de änfinns, och de bör avskaffas. Ett avskaffande av Apo-teksbolagets detaljhandelsmonopol skulle öka till-gängligheten och ge egenvården bättre förutsättning-ar. En privatisering av Apoteksbolaget skulle leda tillbilligare läkemedel vilket skulle minska kraven påfortsatta besparingar på de sjuka.Nu bör vi tillse att får iuppgift att inte bara fastställa apotekens inköpspri-ser, som de numera gör, utan också deras utförsälj-ningspriser för de läkemedel som omfattas av läke-medelsförsäkringen samt att arbeta fram rutiner somär anpassade till ett apoteksväsende som arbetar ikonkurrens. Vi bör avskaffa detaljhandelsmonopoletså fort som möjligt och lagstifta om de regleringarsom kommer att behövas när monopolet avskaffats,och vi bör inleda arbetet med att privatiseraApoteksbolaget. Bolagets aktier i partihandelsbolagetTambro bör också säljas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 52 ()Fru talman! I det här betänkandet behandlas ettantal motionsyrkanden rörande läkemedelsfrågor. Ihuvudsak handlar motionsyrkandena om två ämnes-områden: dels frågan om Apoteksbolagets roll ochinriktning, dels behandlingsresurser för patientersom redan drabbats av läkemedelsberoende och åt-gärder för att motverka läkemedelsberoende.Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på den moderata reservatio-nen.Målet för vår läkemedelsförsörjning är självfalleten säker och effektiv läkemedelshantering. Hur lä-kemedelshanteringen skall organiseras och reglerashar utretts i flera omgångar. är enrapport kallad Apoteksbolagets framtida roll, utarbe-tad inom , ute på remiss. I be-tänkandet refereras vad denna rapport innehåller.Enligt uppgift förväntas en proposition i dettaämne läggas fram . När propositionenföreligger finns det anledning att debattera och ingå-ende penetrera hur läkemedelsförsörjningen skallorganiseras. I avvaktan på detta skall jag nöja migmed några kommentarer om den moderata reserva-tionen.Jag trodde att vi skulle kunna diskutera det härämnet utan att blanda in det som har hänt in-ternt inom Apoteksbolaget. För egen del tänker jagavstå från den delen av frågan. Den behandlas iannan ordning.Moderaterna skriver i sin reservation att om manupphävde Apoteksbolagets monopol skulle tillgäng-ligheten till läkemedel ökas. Jag måste säga att detinte är i många sammanhang jagsysslat med hälso- och sjukvårdsfrågor som jag harupplevt kritik från människor när det gäller tillgäng-ligheten till läkemedel. Dessutom hävdar man i denmoderata reservationen att detta skulle ge den en-skilde bättre möjlighet att själv vårda sin hälsa. Dettorde vara ett påstående som inte har något sakligtunderlag. Det vore intressant om i enreplik kunde utveckla det sakliga underlaget till dettapåstående. Därefter säger man att endast den somfått särskilt tillstånd i ett första skede bör få försäljaläkemedel. I den moderata världen finns det alltså ettandra och möjligtvis ett tredje skede senare, och detskulle vara intressant att få ta del av vad dessa senareskeden skulle innebära. Anser att han-del med läkemedel är som handel med specerivaroroch liknande varor?Jag tyckte att det var litet symtomatiskt att LeifCarlson i sitt inlägg helt förbisåg det de flesta motio-nerna behandlar, nämligen frågan om de människorsom fastnar i ett läkemedelsberoende. Det finns an-ledning att vara orolig över de rapporter vi fått tillutskottet om läkemedelsmissbruk och läkemedelsbe-roende.Vi har alla fått lära oss namn på bensodiazepineroch andra preparat som för många människor inne-bär en olycklig tillvaro eftersom man har fastnat iberoende av dem. som vi oroas över dessarapporter måste vi inse att dessa preparat för mångaandra människor innebär en möjlighet att må bättreeller att bli bra. Men rapporterna om den ökandeförsäljningen av antidepressiva medel, de stora regi-onala skillnaderna i förskrivningarna av dessa läke-medelsgrupper i vårt land, rapporterna om denibland slentrianmässiga förskrivningen, t.ex. vidkristillstånd, och den ibland bristfälliga uppföljning-en från förskrivande läkare gör att det är angelägetatt fortsatta åtgärder vidtas av alla berörda parter.Vid de kontakter som har förevarit med klientorgani-sationerna är det också alltför vanligt att man rappor-terar om att patienter ej informeras om att vissa av dehär preparaten är symtomdämpande och inte botan-de.Glädjande nog kan man dock konstatera, vilketutskottet gör, att många av de inblandade parterna,t.ex. , sjukvårdshuvudmännen, , och Apoteksbola-get, har pågående aktiviteter inom detta verksam-hetsfält. Likaså finns en aktiv klientrörelse vars kun-skaper och erfarenheter bör tas till vara.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansie-ring och organisation, HSU 2000, har i ett delbetän-kande som heter Reform på recept föreslagit fleraåtgärder som syftar till att förbättra förskrivning avläkemedel, information om läkemedel och uppfölj-ning av läkemedelsförskrivning. Bl.a. föreslås attläkemedelskommittéerna vidareutvecklas och gesökade resurser.Vidare föreslår utredningen att två nya registerupprättas, ett förskrivarregister samt ett receptregis-ter. Vi får anledning att senare diskutera HSU 2000:sförslag, men enligt min bedömning torde båda dessaförslag underlätta arbetet med att förhindra läkeme-delsberoende.På flera håll inom landet har startats speciellaenheter eller avdelats speciell personal som arbetarmed att hjälpa personer som redan fastnat i ett läke-medelsmissbruk. Det är angeläget att den kunskapsom därmed skapats sprids till övriga vårdenhetersom kommer i kontakt med patienter med likartadeproblem.Slutligen, fru talman, behandlas i detta betänkan-de några förslag om läkemedelsförpackningars stor-lek.