prot · GJ0997 · 1996-05-22 00:00:00 — Men de ärlitet av krusiduller i randområdet kring den här frågan.För mig har det varit viktigt att nå den här stora sam-synen i utskottet, vilken utskottet också demonstrerar.Att det sedan finns reservationer som bl.a. bygger påatt skall bortse från EU-direktiv och ett ge-mensamt regelverk på ett sätt som kanske kan tyckaslitet lättvindigt tycker jag också att vi kan lämna därhän. Jag tycker rent av att dessa reservationer kanvara till nytta genom att de pekar på ambitioner somde olika reservanterna har.Jag kan slutligen inte låta bli att säga att en delinlägg gör att man faktiskt kan hoppas att debattensnart fortsätter och tar en ny vändning. förde några resonemang kring genteknikenoch dess användning som jag tycker är litet lättvindigaoch lättsinniga, inte minst i perspektivet av det som vikallar "galna ko-sjukan" och annat som har att göramed just livsmedel eller den hantering som man tidi-gare av etablerad expertis och sakkunskap har hört harvarit helt säker men som efter 10, 15 eller visarsig kanske inte var så helt säker. tar sockerbetan och mjölken osv. som exempeloch säger att det inte har påverkat dessa produkter attde har tagits fram med hjälp av gentekniken, att dettaär harmlöst. Kanske är det så. Men jag skall ge ettexempel.Man vet att egenskaper inte ligger i bara en genutan kan ligga i flera gener, och flera egenskaper kanligga i samma gen. Och vi är inte alldeles säkra på hurdetta samband ser ut. När det gäller människor talarman om att schizofrenigenen naturligtvis är koppladtill en svår ärftlig sjukdom men också kanske tillkonstnärlighet. Man kan inom konstnärsvärlden se attdet kanske finns den typen av samband.Låt oss gissa att man kan vara helt säker på ger kon eller sockerbetan en viss ny egenskapgenom att förändra den genetiska sammansättningen.Men kan man då vara alldeles säker på att man intesamtidigt förändrar någonting annat värdefullt i dageller med hjälp av detta rakknivsvassasnitt in i arvsmassan? Kan oss att det är på det sättet med den här sockerbe-tan som han nämnde eller med den här mjölken somhan redovisade att gentekniken med fullständig säker-het inte leder till också någon annan förändring somhan och jag kanske inte vill skall äga rum? Om maninte kan ge denna fullständiga säkerhet och garantitycker jag att man skall vara försiktig och vördnads-full innan man ger sig in i och petar i det allra inners-ta, livets byggstenar.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka ett tyd-ligt bifall till hemställan i jordbruksutskottets betän-kande 11 och avslag på reservationerna.Anf. 43 () replikFru talman! Först får jag tacka för de vänliga or-den om reservationer. Jag förmodar attLennart hade kunnat ställa sig bakom dem istörre omfattning om samarbetet med Socialdemokra-terna inte hade varit så kraftigt just nu.Jag skulle vilja ställa en fråga till man resonerar i utskottet beträffande det som ståri betänkandet. "En risk med genteknisk verksamhet är att det kanvara svårt att förutsäga hur en genetiskt förändradorganism kommer att uppföra sig när den kommer ut inaturen. Genom att helt nya kombinationer kan skapasär det svårt att med säkerhet kunna överblicka kon-sekvenserna av förändringen." Det är precis vad Len-nart har sagt. "Vid utsättning av en genmodifi-erad växt måste riskerna för t.ex. att en egenskap skallsprida sig till andra växter kunna bedömas. "Vad då bedömas? Hur stor risk skall man ta? Len-nart står ju bakom det här. Därför undrar jag:Hur stor risk skall man ta?Jag minns en gammal IAEA-promemoria , där det faktiskt konstateras att Tjernobyl var enmycket säker reaktor.Vilken är riskbedömning, och var-för kan vi inte stoppa detta helt och hållet? Eller me-nar att vi faktiskt har hamnat i klornapå EU i så hög grad att vi inte kan gå före med gottexempel ens i den här frågan?Anf. 44 () replikFru talman! Först till detta med skälet till att viinte stöder reservationerna. Att skälet skulle vara ensorts ömhetsrelation till den socialdemokratiska rege-ringen är naturligtvis bara trams. Skälet till att vi intestöder reservationerna är att vi tycker att de inte för-tjänar vårt stöd, bl.a. därför att utskottets redovisningär mycket tydlig och klar. Den är också stabil. Härfinns en kraftfull politisk uppbackning. Vi gör vårtställningstagande i perspektivet av att vi genom vårtarbete - det tror jag att jag vågar säga - under degångna åren har lyckats driva igenom en förhållande-vis sträng svensk ny gentekniklag, en ny organisationmed ett tydligt ansvar på genteknikområdet. Det äricke tillräckligt, men det är ändå ett nytt tydligt an-svar.Därmed har vi visat att det går att föra fråganframåt, också i det svenska perspektivet - vi vill jugöra det i det internationella perspektivet. Vi accepte-rar naturligtvis restriktioner där, men vi vill också tatill vara de möjligheter som EU-medlemskapet inne-bär; därav vårt förhållningssätt - för att använda andraord efter mitt anförande tidigare - till det förhållan-devis extrema resonemang som för framgenom att t.ex. ta avstånd från allt frisläppande i natu-ren. I realiteten handlar det om all användning avgentekniken. Detta är inte sansat, fru talman!Visst går det att göra en bedömning. Man kan göraen bedömning t.ex. av att genmanipulation som inne-bär att man arbetar med antibiotikaresistens är av enannan karaktär jämfört med en mera förhållandevisharmlös hantering. Det går alltså att göra riskvärde-ringar på detta område, och vi tycker att den möjlighe-ten skall utnyttjas.Anf. 45 () replikFru talman! Nyss var det alldeles utmärkta reser-vationer. De var åtminstone ganska bra, men är deganska sanslösa - eller vad det nu var . Ja, det går fort i den politiska världen.Jag skulle vilja ha ett svar på den fråga som jagställde. I betänkandet säger utskottet: "Vid utsättningav en genmodifierad växt måste riskerna för t.ex. atten egenskap skall sprida sig till andra växter kunnabedömas. "Vilken risk är villig att ta? Vilkenriskbedömning är det fråga om? Handlar det om enolycka på tusen, på miljonen eller på hundra? Skallriskerna här sättas i relation till de vinster som företa-gen kan göra, eller vad handlar det egentligen om?Anf. 46 () replikFru talman! Jag har aldrig sagt att reservationernaär bra. Det är bara att läsa protokollet, BirgerSchlaug! Jag har sagt att det är bra att de förekommer,därför att de visar på en ambition från flera partier. delen tycker jag att de är bra. Innehållet har jagdäremot inte diskuterat.Visst går det att göra en riskvärdering. En delmanipulerande har vissa effekter som kan förutses.Man kan ju förutse att hantering av just antibiotikare-sistens eller resistens mot en del herbicider är av enannan karaktär jämfört med t.ex. resistens mot sjuk-domsangrepp. Det är två skilda saker. Detta är ettexempel. Man skall alltså skilja mellan en resistensoch en egenskap som hänger samman med naturligtförekommande sjukdomar och en resistens som häng-er samman med användningen av kemikalier somproducerats av människan, eller av andra medel.Den värderingen kan påbörjas. Det kan man alltsåha ett förhållningssätt till. Likaså kan man ha ett för-hållningssätt till användningen av genteknik för attskapa för människan nödvändiga substanser för attbota sjukdomar, respektive genteknik för att höjalivsmedelsproduktionen. Också det är två skilda saker.Birger har kanske inte riktigt förstått frå-gan. Han undrar nämligen om det skall behöva inträf-fa en olycka - hur nu orden föll sig.Fru talman! På detta område kommer vi inte atthinna se några olyckor. Det är jag ganska övertygadom. Gör vi fel i den här frågan, kommer det att för-ändra det ekologiska systemet. Det kommer att skelångsamt och smygande och kommer möjligen attleda till en förändrad biologisk verklighet . Någon olycka av den karaktär som BirgerSchlaug ger uttryck för tror jag dock inte att vi skalltala om.Anf. 47 () replikFru talman! ställde en fråga tillmig i slutet av sitt huvudanförande, vilket för övrigtvar intressant att lyssna till. Dessutom var det balanse-rat. undrade om jag kan utställa engaranti för att dagens sockerbetsförädling med inslagav genteknik inte på lång sikt, säg , ledertill problem.Jag kan självfallet inte lova det i högre grad än jagskulle kunna lova detsamma när det gäller traditionellväxtförädling och avelsarbete. Givetvis kan vi inteöverblicka det riktigt långsiktiga resultatet av vare sigden ena eller den andra tekniken. Som jag tidigareframhållit i debatten kan jag inte heller göra det då detgäller rent spontana mutationer som vi och alla orga-nismer runt omkring oss ständigt och jämt drabbas av.Det är faktiskt de som lett vår utveckling framåt.Anf. 48 () replikFru talman! Det finns en skillnad här, men det villPeter inte hålla med om. Mutatio-nerna sker ju i ett tidsperspektiv där det blirlitet av trial and error i naturen. Man arbetar sig inaturen långsamt framåt mot en förändring. Det visa inaturen är alltså att en förändring tar tid. Felaktigheterhinner därmed korrigeras på vägen. Det blir en har-moni.Vad vi gör med gentekniken är att vi med ohygg-lig precision klipper ut gener som vi vill flytta. Detgäller de mest bisarra kopplingar, från Ishavsvitlingtill svenska trädgårdsprodukter. Precisionen här göratt det blir nödvändigt att man stäms till eftertanke. Ärman säker på att man med nämnda precision harkompenserat och tagit hänsyn till den långsammakloka naturliga utvecklingen? antyder ju att vi skulle kunna gå in och görasnabba klipp så att säga för att därmed tro att vi ocksåhar fått hela den naturliga korrigeringen med oss. Detkan vi dock rimligen inte ha fått. Det är det som ärbekymret och det är det som gör att man måste hållastarka ramar kring det här. Vördsamhet och stor för-siktighet är vad som gäller. Jag tycker faktiskt inte,, att det gavs uttryck för dettai tidigare inlägg och det har gjort mig litet bekymrad.Anf. 49 () replikFru talman! hänvisar till traditio-nellt avelsarbete och till förädling. Han talar om enlångsam och klok utveckling. Jag skulle nog viljaifrågasätta en hel del av det "kloka" i mycket av denutveckling som vi människor har styrt genom avel.Det går att finna många avarter t.ex. inom hundföräd-lingen, ja, inom husdjursförädlingen över huvud taget.Det kan vara fråga om svårigheter för skelettet attbära en enorm kroppshydda. En del hundar har svårtatt andas osv. Det har alltså inte varit en särskilt klokutveckling, skulle jag vilja säga.Jag skulle vilja fråga - jag börjarkomma in på de mer existentiella problemen - om detöver huvud taget är moraliskt att vi förädlar och be-driver avelsverksamhet på växter och djur. Är detöver huvud taget ofarligt? Är det över huvud tagetlämpligt att vi ägnar oss åt sådant? Det är kanske dendebatten vi i så fall borde föra, inte bara begränsa dettill den s.k. gentekniken.Anf. 50 () replikFru talman! Jag har inte talat om avel tidigare. Jagtalade om naturen och sade att den biologiska utveck-lingen är sund, klok och eftertänksam, och det är denju.Det finns naturligtvis en avart i avel som är full-ständigt hårresande men som har förekommit och somkommer att förekomma. Men att sådant förekommerdär är inget skäl till att hylla de extrema delarna avgentekniken. Det måste finnas någon balans i detta.Det är självklart att vi skall ta avstånd från en delavelsverksamhet. Det har vi gjort i denna kammare iförhållande till bl.a. Belgian Blue som är resultatet avavel. Självfallet skall den kritiken fortsätta. Jag tyckerändå att inte riktigt tar tillsig dynamiten och dynamiken i den nya tekniken.Fru talman! Hade någon högre makt, vilken vi nukan åberopa, velat att gener från Ishavsvitling skullefinnas i arvsmassan hos svensk , så skulle honeller han ha sett till att det var så. Vad vi håller påmed är att blixtsnabbt göra de gentekniska föränd-ringarna på ett sätt som vi - detta har flera talaretidigare varit inne på - inte riktigt vet vad det ledertill. En sak bör det leda till, nämligen till eftertankeoch fundersamhet, inte tvärsäkerhet utan varsamhet.Jag är övertygad om att vi säkert kommer att kunnautveckla den varsamheten gemensamt i jordbruksut-skottet. Låt oss börja med den utgångspunkten att viinte alldeles säkert vet allting i denna fråga.Anf. 51 ()Fru talman! Jag hade inte tänkt gå upp i den härdebatten, men efter att ha hört den tycker jag att detfinns anledning. Jag tycker att man måste bli konkret idebatten och se vad den egentligen handlar om: Vadär på gång, vad sker och vilka av de risker vi kännertill är vi beredda att ta?Det nämns i betänkandet att man nu inom EU an-söker om att få använda modifierad raps. Det tyckerjag är ett typexempel där vi vet att det finns en storrisk men där man ändå anser att man kan släppa losssorten även om den egentligen är farlig. Vad dethandlar om är att bekämpningsmedelsindustrin tarfram sorter som är resistenta mot vissa bekämp-ningsmedel. I det här fallet har man alltså lyckats få inen gen i raps som gör att man kan spruta ett bekämp-ningsmedel på raps utan att rapsen dör, vilket är enfördel. Då kan man nämligen spruta rejält på raps-åkrarna, där allt annat än rapsen dör. Det innebär får större skördar på fälten där man har dengenmanipulerade rapsen än på andra.Det farliga i sammanhanget är att danska forskarehar visat, vilket har publicerats i Forskning och fram-steg, att den här genen kan spridas till ett av de ogrässom man vill bekämpa, nämligen åkerkål. Då frågarmig sig: Vad händer sedan? Vad händer den dag då viupptäcker att ett av de ogräs som man tidigare kundebekämpa med Round Up helt plötsligt blir resistent?Vad gör lantbrukare då? Jo, då tar bekämpningsme-delsindustrin, som tagit fram den manipulerade rap-sen, fram ett nytt bekämpningsmedel som är det endasom klarar de resistenta sorterna, t.ex. åkerkålen. Detfinns alltså en ekonomisk i bakgrunden somär mycket obehaglig. Det är mycket obehagligt attbekämpningsmedelsindustrin tar fram resistentasorter.När det gäller rapsen kan jag förstå att man inomCenterpartiet kan vara mycket tveksam hur man skallbete sig. Å ena sidan säger man att vi skall vara för-siktiga, men å andra sidan vet man att det finns väl-digt många inom bonderörelsen som är intresseradeav att få in de här sorterna till , eftersom denger större skördar. Det vill de trots att de vet att detfinns en risk att genen kan spridas till åkerkål och attvi därmed kan få ett mycket stort problem i framtiden.Men okej, vi kanske har lämnat den här jorden då ochdet är kommande generationer som får ta det härproblemet.Riskerna finns redan, och jag skulle vilja frågaLennart : Hur skall vi bedöma riskerna? Vi vetatt de finns, men lik förbaskat godkänner vi de härsorterna. Rapsen är ett typexempel på vad som hållerpå att ske.Det finns fortfarande en aningslöshet i debatten.Man litar på att det inte händer någonting. Man troratt det inte blir så farligt. Men vi har faktiskt forskaresom kan bevisa, genom det lilla försök vi hargjort med rapsen, att den manipulerade genen kan gåöver i andra arter, vilket kan få förödande konsekven-ser.Det finns all anledning att se mycket allvarligt pådet som sker. Det enda som vi kan göra för att varahelt på den säkra sidan är att se till att vi inte planterarut genmanipulerade organismer i naturen, för vi kän-ner inte till konsekvenserna.Anf. 52 ()Fru talman! Att koppla ihop , bonderörel-sen, rapsen och därmed någon inställning till deninternationella kemiorganisationen är trams.Jag håller å andra sidan med om bedömningen attkopplingen mellan kemiföretag och förädling är litetbesvärlig. Jag var själv hosMonsanto, som är ett av de större företagen på områ-det, i och gick igenom företagets laboratori-er, både det kemiska och det som hade med växtför-ädling att göra. Det var alldeles uppenbart att företa-gets utgångspunkt var att man genom att skapa resis-tens vill sälja mer kemikalier, i det fallet var medletRound Up. Den inställningen finns naturligtvis. Denmåste motverkas - jag delar den uppfattningen.Gudrun undrar hur vi skall göra, varförinte förbjuda. Det är det vi försöker. Vi försöker han-tera den här frågan med ett regelverk, genom enmyndighetsorganisation som förmår att hantera enfråga som vi inte kan tänka bort, för den finns här.Det regelverket försöker vi nu med utskottets hante-ring att förbättra genom att begära en bättre myndig-hetsorganisation. För att vara ärlig minns jag inte hursammansättningen är i , därman prövar bl.a. den här typen av frågor. Är det så attMiljöpartiet har en plats i denna nämnd bör man be-sätta den med så att hon får utrymmeför sin kunskap på det här området. Jag har själv suttiti den nämnden och i Hybrid-DNA-delegationen. Jaghar, utan att nämnde det, på samtliganu aktuella punkter reserverat mig mot de frisläppan-debeslut som dessa myndighetsorgan har fattat. Det ärett sätt att arbeta. Men jag tror att ett långsiktigt bättresätt att arbeta är att förändra lagstiftningen, skärpamyndighetsorganisationen och att ta en ny diskussioni jordbruksutskottet i ett vidare perspektiv om hur viframöver skall hantera hela frågan, inte bara märk-ningen och myndighetsstrukturen.Anf. 53 ()Fru talman! Vi har en ledamot i , , som har minst lika storkunskap på det här området som jag.Jag är mycket glad att höra att tarså pass starkt avstånd från den här typen av genmani-pulerade sorter, som faktiskt är på väg in på densvenska marknaden. Det finns ett stort intresse för attde skall komma in på den svenska marknaden. Blirdessa produkter godkända i EU får vi svårt att säganej.Jag hoppas att vi tillsammans kan påverka bonde-organisationen - jag hade trott att därhade litet större inflytande än jag, men jag får varatacksam om jag anses ha lika stort inflytande. Vi skallse till att svenska bönder tar ett explicit ansvar ochsäger att de inte vill ta risken att plocka in de härsorterna i det svenska lantbruket, även om de kan gestörre skördar, just därför att de är mycket medvetnaom risken att resistensen kan gå över på åkerkål ochdärför att de inte vill att kommande generationerbönder skall sitta med ett problem på halsen som kanbli ytterst komplicerat och svårt att komma till rättamed. Det handlar om just Round Up och idet här fallet.Jag hoppas att vi inte luras att tro att vi kan hante-ra risken. Jag finner att utskottets skrivning litet andasatt vi faktiskt kan bedöma risken. Där ligger skillna-den. Antigen tror vi att naturen lätt kan låta sig mani-puleras och att vi kan hantera risken eller så säger viatt det är bäst att använda försiktighetsprincipen. Kanvi vara överens, , om att vi i det härfallet skall använda försiktighetsprincipen är jag merän nöjd.Anf. 54 ()Fru talman! Jag vill gärna göra . Det är klart att försiktighetsprincipen skall varaen av de styrande principerna i vårt miljöarbete. Jag ärockså självfallet av den uppfattningen att hanteringenmed att koppla en kemikalie till en växt som gör tvingas köpa ett helt paket är milt uttryckt djuptolycklig. En sådan hantering bör motverkas. Meninstrumentet för att motverka detta är ju inte att ståhär och prata, utan instrumentet är att åstadkomma enlagstiftning, ett regelverk, ett utnyttjande av det inter-nationella regelverket så att våra visioner blir verklig-het. Det är detta som vi under en följd av år - och inteminst genom det beslut som vi fattar här - harskapat: ett bättre regelverk och en bättre myndig-hetsorganisation. Jag tror att det är vägen att arbeta,vilket också kommer till uttryck i betänkandet. Därhar det också tagits hänsyn till de regler som gäller pådet internationella området. Vi har inte tänkt bortverkligheten.Jag vågar lova att vi arbetar med samma starkaengagemang och med minst samma hetta för dennafråga som någonsin . Men några avoss är kanske mer medvetna än omvilken verklighet som vi lever i och vilka system somskall förändras. Det finns också en ganska tydligstrategi för hur de skall förändras. Jag är glad att vihar lyckats med detta.Anf. 55 ()Fru talman! Skillnaden är dock, ,att somliga partier anser att vi - trots att vi är med iEU - skall gå före och se till att vi har en tuffare lag-stiftning. Andra anser att det räcker att ha en lagstift-ning som är gemensam med den som finns inom EU,där insikten om de faror som finns med genmanipule-rade organismer som släpps ut i jordbruket är betyd-ligt mindre än i . Jag tillhör det parti somanser att vi skall kunna gå före även på detta område.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Skärpta avgaskrav för tunga fordon m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1995/96:JoU22skärpta avgaskrav för tunga fordon m.m. (prop.1995/96:175)Anf. 56 ()Fru talman! Vi går över från genteknik tilllastbilar, diesel och mycket annat smått och gott.Att hela skall leva är en ståndpunkt somde flesta partier ställer upp på. En viktig förutsättningför ståndpunkten att hela skall fungera ochutvecklas är just att vi har tillgång till bil i olika for-mer. Våra stora avstånd, vår landsbygd, stora ochmånga godstransporter samt en kollektivtrafik som istora delar av vårt land inte är konkurrenskraftig ärorsaker till detta bilberoende. Utan bilar skulle lands-bygden stanna av. Utan effektiva transportsystemskulle också stora delar av den skogsråvara som finnsi inlandet inte vara tillgänglig för vår skogsindustri.Bra vägar och effektiva och bränslesnåla lastbilarär en förutsättning för att skogsbruket i den här delenav landet skall kunna vara tillgängligt för den industrisom finns vid kusten. Det är också en förutsättning föratt virket skall kunna vara konkurrenskraftigt gente-mot det importvirke som emellanåt kommer in i vårtland.Tillgång till bil ger också människan den frihetsom hon annars inte skulle uppnå. Detta gäller särskiltmänniskorna ute i våra bygder. Men mot bakgrund avden miljöpåverkan som trafiken har är det naturligtvisnödvändigt med en fortsatt utveckling av bilen i mil-jövänlig riktning. Utvecklingen med bränslesnålarebilar, minskade utsläpp samt högre och bättre verk-ningsgrader måste fortsätta. Detta måste också fortsät-ta att gälla i andra länder i , som också är våraviktigaste marknader som de är våra vikti-gaste konkurrentländer.Som bekant består större delen av vårt nedfall avoönskad import från den delen av världen. Gemen-samma regler är också viktigt för konkurrensen. För-utom teknisk utveckling krävs det också ekonomiskastyrmedel för att man skall uppnå en bättre miljö.Men miljöfrågan får aldrig bli en täckmantel för höj-ning av skatter i andra syften.Fru talman! I det här betänkandet JoU22 förslåsatt försäljningsskatten på tunga fordon i miljöklass 2slopas samt att försäljningsskatten på tunga fordon imiljöklass 3 sänks till . Det tycker vi är bra.Försäljningsskatten enligt det tidigare systemet harinte fungerat miljöstyrande, utan den har endast haftkaraktären av en skatt. Däremot anser vi att tidpunk-ten för införandet av de nya reglerna borde tidigare-läggas från - som majoriteten anser - den 1 oktober1996 till - som vi anser - den 1 juli 1996.Fru talman! Därför yrkar jag bifall till den mode-rata reservationen nr 4.Anf. 57 ()Fru talman! Jag skall försöka hålla mig ganskakort när det gäller detta betänkande. Jag tänker börjamed att kommentera behandlingen av det.Vi har här att behandla ett direktiv somkommit från EU och som också har tagits upp i ut-skottet. Det är ganska tydligt vad vi skall göra medsådana här direktiv, nämligen anta dem rätt upp ochned. Vi har fört en diskussion i utskottet med anled-ning av att har gjort gällande att manegentligen inte vill ha detta direktiv över huvud tagetsom huvudprincip. Utifrån den diskussionen klargjor-des det att det finns möjlighet för ett parti att yrka påatt man skall gå emot sådana EU-direktiv.