prot · GK0939 · 1996-12-05 00:00:00 — fluktuerar det olika rykten omuppsägningar, banor som skall läggas ned och påvilket sätt SJ skall ta itu med omstruktureringen för attfå rätsida på sin ekonomi. Min fråga gäller hur kom-munikationsministern kan agera för att vi skall fåbudgetar från SJ som är lättare att förstå så att visjälva kan ta del av dem på ett tidigt stadium och ävenpå vilket sätt vi kan få rätsida på SJ:s ekonomi i fort-sättningen.Anf. 31 Kommunikationsminister ():Herr talman! SJ:s ekonomiska bekymmer berorframför allt på en del felsatsningar som har gjorts påinvesteringssidan . Det har inneburitstora kapitalkostnader som man nu lider av.SJ är jämfört med andra järnvägsföretag i välskött företag. Det säger i och för sig inte såmycket om SJ, eftersom de andra företagen är oerhörtilla skötta. SJ har lovat att återkomma till regeringenoch till med en redo-visning av vilka åtgärder som man har för avsikt attvidta för att klara de akuta problemen.Jag är också medveten om att det surrar en mängdrykten om allt ifrån mycket stora avskedanden till lägger ned hela järnvägsträckningar. Jag har intenåtts av några sådana konkreta förslag från SJ:s led-ning och styrelse. Jag förutsätter att SJ:s ledning ochdess styrelse följer de beslut som är fattade av riksda-gen och regeringen vad gäller sina uppdrag. Dessaspelregler är ganska klart uttydda. Jag förutsätter attSJ även i fortsättningen skall jobba enligt de ramarsom har fastställt.Anf. 32 ():Herr talman! Jag har en fråga om som skall finna former för att ut-veckla trafikpolitiken . Efter vad jag harförstått kommer den att lägga fram sina förslag 1997.Då undrar jag om kommunikationsministern kan av-vakta med att sätta sin affärsmässiga prägel på SJ tilldess.Anf. 33 Kommunikationsminister ():Fru talman! brukarkunna användas till det mesta, dock inte till att lösaSJ:s akuta problem. Vi har begärt en långsiktig af-färsstrategi från SJ. och dess ledningkommer att redovisa vilka åtgärder man tänker vidta ibörjan av , dvs. Jag förut-sätter att generaldirektören och styrelsen lever upp tillde överenskommelser som man har gjort med depar-tementet vad gäller att presentera en åtgärdsplan. Jagskall icke utöva något ministerstyre, men jag förutsät-ter att denna åtgärdsplan också blir sådan att denföljer intentioner.Anf. 34 ():Herr talman! Jag har en följdfråga när det gälleraffärsverket och affärsstrategin. Jagskall formulera frågan kort. Är det sant att SJ har sålt iprincip alla sina snabbtåg, alla sina RC-lok ochmånga av sina godsvagnar till utländska bolag? Om såär fallet, är de också sant att SJ sedan har hyrt tillbaksalltsammans till höga avgifter och med en oklar åter-köpsrätt?Anf. 35 Kommunikationsminister ():Herr talman! Detta med sale-lease back, som varoerhört populärt under den förra mandatperioden, hardrabbat eller gynnat, beroende på hur man ser det,också statliga SJ. Detta är en av de saker som vi nuhåller på att ta reda på mer om.Anf. 36 ():Herr talman! Kommunikationsministern nämndeordet drabba. Är inte detta en tvivelaktig finansie-ringsmetod, särskilt för statliga affärsverk? Är intedenna metod ekonomiskt förödande, särskilt i detlånga loppet? Är det inte rimligt att man får en tydligredovisning av detta? Räcker det med att kommuni-kationsministern säger att det inte skall vara minister-styre? Kan man verkligen som minister helt frita sigfrån det här ansvaret? Faktum är ju att i skrivelser till regeringen har påpekatdetta och det tvivelaktiga i systemet.Anf. 37 Kommunikationsminister ():Herr talman! På ett sätt delar jag uppfattning att det är rimligt att kommunika-tionsministern tar ett ansvar för ekonomin. Jag önskarbara att det också hade varit fallet under den perioddå det parti som representerarfanns i regeringsställning.Anf. 38 ():Herr talman! Det är som kommunikationsminis-tern säger att det florerar många rykten kring SJ, ochdet skapar mycket oro. Jag får många samtal frånNorrbotten där man frågar om det kan vara möjligt attregeringen tänker acceptera att SJ lägger ned person-trafiken mellan och . Det har nämligenstått i tidningarna. Jag hoppas att det bara är någon-ting som står i tidningarna och inte ingår i SJ:s planer.Däremot finns det, vad jag förstår, långtgåendeplaner hos SJ på att lägga ned ett stort antal godster-minaler. Min uppfattning är att vi borde styra övermer godstrafik till järnvägen från vägen för miljönsskull. Därför undrar jag om kommunikationsministerntänker godkänna att flera godsterminaler läggs nedoch att vi därigenom minskar godstrafiken på järnväg,om detta är SJ:s allvarliga planer. Är det god sam-hällsekonomi?Anf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade redan i mitt första in-lägg kan jag inte kommentera enskildaförslag som har dykt upp i medierna och annorstädes.Jag kommer att få en redovisning från SJ:s styrelseoch ledning av vilka åtgärder man tänker vidta för attuppfylla regeringens och intentioner ochför att klara sin ekonomi.Anf. 40 ():Herr talman! Jag skall försöka fatta mig kort efter-som det har sagts mycket om SJ. Jag tycker att detkvarstår en frågeställning som kommunikationsminis-tern borde ge sin synpunkt på. I allt det som sägs imedierna finns väl ändock en liten sanning, nämligenatt det behövs rationaliseras inom SJ vad gäller bådefolk och gods- och persontrafikens utbredning.Samtidigt skall det som vi har hört här komma enutredning, och det skall komma en trafikpolitisk pro-position 1998.Jag vill fråga: Är ministern beredd att avvaktadenna proposition innan vi gör drastiska och kanskeförhastade omstruktureringar inom SJ?Anf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det gäller att skilja på SJ:s akutaproblem och den långsiktiga järnvägspolitiken.Vad gäller SJ:s akuta problem finns det en långrad möjliga lösningar om man tror på järnvägensutvecklingsmöjligheter. Men det vore fel av mig attsäga att vi skall ha akutmottagning för SJ. Det ärdessutom alldeles omöjligt med tanke på de bud-getramar som faktiskt använder.SJ:s ledning och styrelse får acceptera de beslutsom fattas av riksdag och regering. De får klara sinekonomi utifrån de förutsättningarna. Spelreglerna ärfastlagda , och det har inte in-träffat något akut det senaste halvåret.BostadsbidragetAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Jag lyssnade på en intervju med statsministern i Len-nart Ekdals program i . Statsministernsade ungefär: Den pågående budgetsaneringen harvarit omfattande och har gått väldigt fort. Vi har sä-kert gjort en del fel . Det skall vi nu under-söka och rätta till.Ett stort fel som inte behöver undersökas är denkraftiga besparingen på bostadsbidragen. Regeringenhar fått bakläxa och bostadsutskottet har även gett sigsjälvt underkänt. Det nya systemet skall utvärderasinnan det ens träder i kraft.Det är ju bra. Men problemet är att det inte finnsnågra nya pengar att tillföra systemet. De som harlåga inkomster skall dela med sig till andra med lågainkomster.Min fråga blir då: Anser inte statsministern att denkraftiga besparingen på bostadsbidragen är ett sådantfel som man faktiskt bör rätta till snabbt?Anf. 43 Finansminister ():Herr talman! Det här är ett område där det skeddevissa förändringar genom bostadsutskottets förmed-ling jämfört med regeringens ursprungliga förslag.Sedan har det framkommit kritik mot de förändring-arna. Slutsatsen av det har blivit att det skall görasen översikt av hur reglerna slår. Det totala utgiftsbe-loppet ligger ju fast. Det är den nya budgetprocesssom under stor enighet har fastställt. Mendet kan inte uteslutas att det inom de fastställda ra-marna går att göra vissa omprioriteringar som gör får bättre effekter än de som har upp-kommit.Nu får den genomgången göras, och så får vi sevad resultatet av den blir.Anf. 44 ():Herr talman! Det är synd att statsministern intehade funderat mer på sina små åtgärder som hanskulle vidta. Jag får hoppas att det blir en förbättringpå den punkten.Problemet är att man har gjort en nedskärning påungefär när det gäller bostadsbidragen. Under1998 och 1999 skall de faktiskt ligga fast på den nivåsom har fastställts . Det innebär enligt Soci-aldepartementets beräkningar att man urholkar bidra-gen med ytterligare 1 miljard. Det är beräkningar somman inte har velat visa upp. De fanns i denbostadspolitiska utredningen, men de försvann däri-från. Man ville inte tala om hur det var.Jag tycker faktiskt att det är orimligt att människoröver , , mister i sämsta fall2 i disponibla inkomster. Så här fårman inte bete sig även om man skall budgetsanera.Anf. 45 Finansminister ():Herr talman! har en frihet att agera, ochdet har också skett i det här fallet. finns det kritikmot vissa inslag i beslutet, och det kommer att ske engenomgång som eventuellt kan leda till omdispone-ringar.Men jag vill påpeka att det viktigaste kanske inteär utgiftskronorna. Vi har trots allt varit tvungna attgenomföra en mycket omfattande budgetsanering föratt ta hand om det konkursbo som vi fick överta . Saneringen har kommit väldigt långt,och den har bl.a. lett till att har en in-flation som är noll. Det är naturligtvis oerhört värde-fullt för alla boende att vi får stopp på de ständigaprisökningarna.Vi har också en kraftig räntenedgång som ser utatt fortsätta. Den har också bekräftats genomriksbankens beslut att sänka räntekorridoren ytterliga-re en gång. Det har en oerhörd betydelse för praktiskttaget alla boende i det här landet att räntorna nu harsjunkit med sedan valet . Glöm inte deviktiga effekterna! De kommer att ha stor betydelseför landets boende inte bara utan ävenfram över.FastighetsskattenAnf. 46 BO ():Herr talman! Efter skatteutskottets sammanträde står det klart att fastigheternas taxeringsvärdennär det gäller småhus kommer att stiga med upp till7 % , och för flerfamiljshus, bostadsrätter ochhyresrätter blir det fastighetsskattehöjningar på upptill . Det är utöver de kraftiga höjningar somskedde genom allmän fastighetstaxering . Det är alltså en kraftig skattechock, till vil-ken kommer inkomstskattehöjningar, egenavgiftshöj-ningar och löneskattehöjningar på mycket stora be-lopp.Det har visat sig omöjligt att få Socialde-mokraterna och att ställa upp på det som allaandra partier har velat, nämligen att lindra effekterna ivarje fall för de mest utsatta när det gäller fastighets-skatt. Men det har varit blankt nej till att vidta någrapermanenta sådana åtgärder, och människor riskeraratt få flytta från hus och hem.Jag vill fråga endera den nuvarande eller den tidi-gare finansministern: regeringen beredd att vidtaåtgärder som innebär sänkt fastighetsskatt i varje fallför de människor som har drabbats hårdast?Anf. 47 Finansminister ():Herr talman! Svaret kan väl bli ganska likt mitt fö-regående svar. Det har naturligtvis varit en formidabeluppgift att bringa reda i det förfärliga underskott istatsfinanserna som den föregående regeringen efter-lämnade. bidrog själv i hög grad tillunderskottet genom att på olika sätt perforera detsvenska skattesystemet.Det har krävt stora tag både på skattesidan och påutgiftssidan, men har vi kommit mycket långt. Istället för att lova nya belastningar som försämrarstatsfinanserna konstaterar jag med viss tillfredsstäl-lelse att en vanlig villaägare, för att ta ett exempel,som har en halv miljon i skuld sedan valet harfått minskade räntekostnader efter skatt med över1 . Jag tror att siffran är i underkant.Jag räknade nämligen fram den se-dan, och har räntan fortsatt att sjunka. Menjag skall göra en ny kalkyl.Det är oerhört viktigt och påverkar alla boende ilandet. Det gäller att slå vakt om detta och att låta denutvecklingen fortsätta i stället för att på nytt äventyrastatsfinanserna genom att ställa ut löften om skatte-sänkningar eller utgiftsökningar.Anf. 48 BO ():Herr talman! Varje skattesänkning måste självfal-let finansieras. Kanske skall den nuvarande finans-ministern, skatteminister, vara litetförsiktig. Det var ju som statssekretera-re och skatteminister som rutschandet utför satte igång. Underskottet ökade med 70 miljarder när ErikÅsbrink var skatteminister.Det är väl också litet tveksamt att hålla på medden här diskussionen i stället för att bekymra sig omde människor som drabbas. Det är bra att och fullföljer den budgetsanering viinledde. Det besvärliga är naturligtvis att Socialde-mokraterna i stället för att sanera på utgiftssidan valdekraftfulla skattehöjningar som har försämrat ekono-mins sätt att fungera.Frågan gäller fortfarande de människor som drab-bas hårt genom fastighetsskattehöjningar. Alla harnämligen inte lån. Är regeringen beredd att göra nå-gonting för att lindra effekten för de människorna? Ärregeringen beredd att se till att det blir lättare förvanliga människor att kunna leva på sin egen lön?Anf. 49 Finansminister ():Herr talman! Det är ganska häpnadsväckande atthöra att det var under tid som sane-ringen av statsfinanserna till stor del genomfördes.Jag konstaterar att tiodubblades budge-tunderskottet. Det var när Socialdemokraterna fick taöver som det mycket smärtsamma saneringsarbetetfick genomföras. Det har kommit mycket långt, ochbörjar nu också allt mer bära frukt i form av nollinflation, sjunkande räntor och också allt starkaretecken på att tillväxten tar fart.Jag håller med om den utsaga som Bo Lundgrenframför: Om man genomför skattesänkningar skall definansieras. Det var ju synd att han inte tänkte på detunder sin tid som skatteminister. Men jag kan konsta-tera att när nu på nytt för fram löften omstora skattesänkningar kan man i vissa fall hitta enfinansiering - t.ex. genom att dra 8 miljarder kronorifrån kommuner och landsting. Det innebär så där en40 000 färre jobb i sjukvården, omsorgen och utbild-ningen. Den typen av finansiering för att genomföramoderata skattesänkningar tänker inte jag medverkatill.Anf. 50 SKÅNBERG (kd):Herr talman! För något sadeden dåvarande finansministern attkunde denna fråga lösas så skulle den lösas föresommaren. Genom kom regeringenockså med ett förslag om fastighetstaxeringen för desom drabbas i attraktiva kustnära områden. Riksdagenunderkände det förslaget. föreligger en beställningfrån på en snabbutredning för att dessamänniskor inte skall drabbas fullt ut av fastighetsskat-ten.Jag undrar när vi kan få se denna utredning effek-tueras, så att de som kanske ser på TV just nu får sinaframtidsutsikter något så när säkerställda. Det är van-liga människor som drabbas: bönder och fiskare påÖsterlen t.ex. Försök att hjälpa dem!Anf. 51 Finansminister ():Herr talman! Det har tagits sådana hänsyn för attmildra effekterna av de höjda taxeringsvärdena. Idagarna har Socialdemokraterna och -jag värdesätter det samarbetet och att det fungeraräven på detta område - tagit ett initiativ i skatteutskot-tet som innebär vissa lättnader för de hyreshus ochsmåhus som är särskilt hårt drabbade av detta. Detinnebär lättnader i känsliga områden; i Bohuslänskustområden, i , i , och Sävsjöför att ta några exempel. Detta är ett praktiskt uttryckför att regeringen beaktar dessa omständigheter.Men än en gång: Glöm inte att den allra viktigasteåtgärden för alla boende i landets olika delar, i hyres-hus, småhus och bostadsrätter är att få stopp på infla-tionen och undan för undan sänka räntorna. Det äroerhört viktigt, och det har långt större betydelse änatt jag står här i talarstolen och utlovar ofinansieradeskattesänkningar eller ofinansierade utgiftsökningar.Anf. 52 ():Herr talman! Många socialdemokrater har sagt attingen skall behöva gå från hus och hem med anled-ning av de höjda skatterna på boende. Det marginellaförslag som lagts fram berör kanske ett par procentav de småhusägare och andra som berörs av detta.Anser verkligen finansministern att detta förslag ärtillräckligt för att människor inte skall behöva gå frånhus och hem? Anser inte finansministern att man börvara extra försiktig med just skatt på fastigheter? tar staten ut på detta. Mankan jämföra detta med skatt på inkomster, kapital ochräntor där det är acceptabelt att ta ut skatt eftersomdet finns något att ta av. Men här finns det ingentingatt ta av - en fastighet genererar inga inkomster. Börman inte vara extra försiktig just med skatt på fastig-heter?Anf. 53 Finansminister ():Herr talman! Jag anser att man skall vara försiktigmed alla skatter och noga tänka igenom hur de läggsut. Jag är inte säker på att detta enbart gäller fastig-hetsområdet.Men glöm inte att vi i har att betala räntorpå en statsskuld av vilken nära hälften uppkom underde då partivänner bildaderegering tillsammans med några andra partier. Närma-re hälften av statsskulden och räntorna på den, somsamlats sedan hedenhös, uppkom under de tre åren.Detta lägger naturligtvis en oerhört tung börda på detsvenska folket. Denna börda kan man inte trolla bortgenom att inte betala skatter. Skulden finns där, ochden måste betalas av svenska folket.Det är naturligtvis en oerhört stor framgång att re-geringen har kommit så långt i budgetsaneringen attSverige nu närmar sig de mål regeringen satt upp ochi vissa fall når dem snabbare än vad som angivits.Detta leder i sin tur till ett fortsatt räntefall. Det är lättnad för de boende. fick deboende betala nästan dubbelt så höga räntor som defår betala . Höga räntor, om något, gör att folkfår gå från hus och hem om de blir bestående.Anf. 54 ():Herr talman! Jag tror inte att höjda skatter på fas-tigheter och boende är bra för samhällsekonomin. Jagtror inte att det i längden gynnar budgetsaneringen attgöra ett folk med höjda skatter till ett folk av enbartbidragstagare. Argumentet som hörts i kammaren närskatterna debatterats har varit: Sök bostadsbidrag istället när skatterna höjs! Det tycker jag är ett slag iansiktet på de människor som vill klara sig själva.Man skall inte behöva söka bostadsbidrag, och mångadrar sig också för det. Det är en helt felaktig politikatt beskatta människor så att de får överge det de haroch söka bidrag i stället.Anf. 55 Finansminister ():Herr talman! De boende, och alla människor i dethär landet, är beroende av att har en ekonomisom fungerar och statsfinanser under kontroll. Närdetta inte är fallet, och det var det inte se-dan, slår detta oerhört hårt mot människorna. Framförallt slår det hårt mot dem som har låga inkomster ochsmå omständigheter. Inte minst för deras skull genom-förs nu saneringen av landets ekonomi och av statsfi-nanserna.Därför kan man också nu se de positiva resultatenkomma: noll inflation, sjunkande räntor och ett ökatförtroende för svensk ekonomi. Allt mer tyder på atttillväxten tar fart. Inte bara exporten går bra, utanockså hemmamarknaden. Självfallet ger detta heltandra möjligheter än vad som funnits under de tidiga-re katastrofåren att hjälpa de människor som har detsvårt - inte minst de människor som lever i små eko-nomiska omständigheter.Svensk köttproduktionAnf. 56 ():Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. Svenska nötköttsproducenter upplever för närva-rande en svår lönsamhetskris, av allt att döma huvud-sakligen beroende på den s.k. galna ko-sjukan i Eng-land och dess effekter också här i . Natur- ochlandskapsvården är väldigt beroende av att det finnsbetande djur. Risken för minskad nötdjurshållning äruppenbar. Konsekvenserna är svåra att överblicka.Inser statsrådet situationens allvar? Vad avser re-geringen göra i anledning av den uppkomna situatio-nen?Anf. 57 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag inser situationens allvar. Det be-drivs också ett arbete inom EU för att ge extra stödtill drabbade producenter.Men jag måste säga att jag ibland ställer mig frå-gan: Inser näringen situationens allvar? Just i dennasituation tycker jag nämligen att det borde finnasstörre möjligheter än någonsin förr att marknadsföraden svenska produktionen, som aldrig haft någraproblem med galna ko-sjukan och som i många andraavseenden har precis de kvaliteter som människor justnu efterfrågar. Jag tycker att den marknadsföringenoch de insatserna till stor del lyser med sin frånvaro.Anf. 58 ():Herr talman! Statsrådet svarade på ett annat sätt änjag hade förväntat mig. Jag tog faktiskt upp naturvår-den och konsekvenserna på det området. möjlighet att ändra de regler som gäller land-skapsvården. De gamla reglerna, som fanns innanersättningarna i form av EU:s miljöpengar kom, harkomplicerats.Är statsrådet beredd medverka till att de reglernaändras så att man på det sätter bidrar till att förbättrachansen för nötköttsproduktionen i ?Anf. 59 Jordbruksminister ():Herr talman! Miljöersättningsprogrammet, som vihar kommit överens med EU om, är avsett att ersättalantbrukare för de tjänster de gör alla oss andra i formav att hålla landskapet öppet, se till att bevara biolo-gisk mångfald, m.m. Det är inte avsett att ge ersätt-ning i akuta krissituationer.Självfallet är det ständigt min ambition att regel-verken kring de här stöden skall vara så enkla sommöjligt att begripa för bönder, för dem som administ-rerar och för politiker. har just i dendelen till uppgift att komma med enöversyn av de här programmen, så att vi kan se till attde fungerar ännu bättre än de gör nu.Ökat stöd till kommunernaAnf. 60 ():Herr talman! Jag tänkte försöka bidra till att mo-tionera finansministern litet.Budgeten i kommuner och landsting runt om ilandet har stadfästs, och det har som väntat visat sigatt ganska många människor kommer att avskedasnästa år. Ännu värre kan det bli åren därefter. Efterdet har faktiskt den kommunmi-nister sagt att han är beredd att bidra med ganskamycket nya pengar till kommunerna för att förhindradetta.Jag skulle vilja höra om finansministern stödertanken att det faktiskt behövs ökat stöd till kommu-nerna . Är det ett löfte apropå dendebatt som fördes tidigare som skulle kunna avgeshär, eller är det bara delar av regeringen som tänkerså här?Anf. 61 Finansminister ():Herr talman! Får jag först tacka för omsorgen ommitt behov av motion. Jag skall ta fasta på detta.Det är till att börja med viktigt att slå fast att vi hartillfört kommuner och landsting 2,6 miljarder kronornästa år. Det är ett välkommet tillskott som kom ininnan budgetarna fastställdes. Det är naturligtvis ock-så viktigt att avvisa de förslag som förs fram frånvissa håll, även i denna kammare, om att skära bort 8miljarder från kommuner och landsting, vilket natur-ligtvis skulle få utomordentligt allvarliga konsekven-ser för sysselsättningen, vården, omsorgen och ut-bildningen.Det är också viktigt att slå fast att kommunerna,liksom många andra grupper i samhället, drar nytta avlägre räntor. Den räntenedgång som har ägt rum desenaste två åren innebär en lättnad på mellan 3 och 4miljarder kronor i minskade kommunala utgifter,pengar som frigörs för andra ändamål. Ändå kan jaghålla med om att läget är bekymmersamt.Det varierar på olika håll i landet, men visst finns detproblem.Jag kan säga att nu när ekonomin och statsfinan-serna förbättras, och det i snabbare takt än vi självahar räknat med, ökar naturligtvis våra möjligheter attpå vissa strikt prioriterade områden göra ytterligaresådana insatser. Det råder inget tvivel om att självakärnverksamheten i den offentliga sektorn - vården,omsorgen och utbildningen - är någonting som stårföre praktiskt taget alla andra områden. Vi arbetarmed detta i regeringen. Här deltar givetvis inrikesmi-nistern, socialministern, utbildningsministern, jagsjälv och många andra. Vi kommer naturligtvis att närtiden är mogen redovisa förslag på det här området.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tycker att det var mycket trevligtatt höra att regeringen har ambitionen att öka stödetoch förbättra kommunernas ekonomi de närmasteåren. Framför allt tror jag att många som är oroligaför sitt jobb känner att det här är viktigt, liksom viandra som är beroende av kommunernas service. Jagvill gärna säga att regeringen har starkastöd om vi kan gå fram den vägen, satsa på att värnaden offentliga sektorns kärna och ändra den politik avständiga nedskärningar och misstro som har utveck-lats de senaste åren.Anf. 63 Finansminister ():Herr talman! Jag glömde att säga att också stats-ministern medverkar i detta arbete.Jag sätter värde på att och Miljö-partiet är beredda att på ett positivt sätt medverka idet här arbetet.