prot · GJ0977 · 1996-03-28 00:00:00 — Hur skall vi kunna göra såatt människor inte upplever ett sådant utanförskap attde söker sig till grupper där man ställer upp för var-andra, skyddar varandra och känner att man skapar enegen stat, egna lagar och regler och till slut står utan-för samhället i så hög grad att samhällets lagar ochregler inte är giltiga för en själv? Det är det storaproblemet i dag.Se till vad som händer med den ökade utslagning-en, den ökade utslagningen i skolan, de minskaderesurserna m.m. Om vi inte kan göra något åt denutslagningen och det utanförskapet fasar jag för dendebatt vi kommer att ha i . Dåundrar jag: Vilka straffskalor skall vi då ha, och vilkametoder är vi då beredda att låta polisen använda föratt skydda oss som fortfarande finns inne i samhället?De insatser som måste till nu för att vi inte skall fåett växande våldssamhälle handlar om satsningar påbarn och ungdomar. Det handlar om att se till attmänniskor blir delaktiga i samhället. Det är den endalångsiktigt riktiga vägen för att komma åt en sådanhär utveckling.Anf. 14 (mp)Fru talman! Problemet med motorcykelklubbarna iSkåne, t.ex. Hells , har uppmärksammatsmycket tidigt, långt innan det fick de rubriker vi ser . hade ett förlagom en insatsstyrka mot mc-våld till en kostnad på 60miljoner. Men sedan har det tydligen inte hänt såmycket.Jag sade tidigare att det gäller att få en omfördel-ning av pengarna så att de går till det distrikt därproblemen finns - och det är ju uppenbart var det är.Jag hoppas alltså att Polisen i och Mal-möhus län får sådana resurser att vi kan prioriteradetta.Vad som sedan gäller är som sagt att se till att inteandra mc-klubbar ansluter sig. Om man slår sönder debefintliga blir det kanske ett mindre problem, och detär det viktigaste.Vi måste också tänka på alla dem som har motor-cykel som huvudintresse, så att inte alla mc-människor blir bemötta med misstänksamhet ochfientlighet. Verkligheten är ju sammansatt. Det harockså i bl.a. figurerat uppgifter om att detfinns något som heter , men härfinns inga motorcyklar inblandade! Vi får passa ossför att använda beteckningen MC i samband med allabrottsliga organisationer. Det är inte det som är tan-ken.Det står även i tidningen omNordland MC, men det är också kriminella männi-skor, som inte har motorcyklar över huvud taget. Detkan alltså gå inflation i begreppet, och det är inte bra.Grunden för oroligheterna är ju en gammal före-teelse, som är tragisk och som vi kan säga är denmanliga världens krig om territorier, slagsmål ommanfolksära, om att härska för att kunna underkuvaandra. I den här debatten är det återigen mest kvinnorsom deltar; en man och resten kvinnor. Det är ganskasymtomatiskt, när vi pratar om just männens våldsak-tioner i detta samhälle.Anf. 15 ()Fru talman! Jag blev rätt upplivad av justitieminis-terns fundering kring det här med olovlig kårverk-samhet. Det var någonting som nämndes av en rätts-lärd på ett seminarium som ordnade föredenna debatt. Jag tycker inte att man skall vara sårädd för att ge sig på den organisatoriska formen fören kriminell verksamhet eller en rasistisk verksamhet.Det sägs visserligen att de då går under jorden, att viinte kommer någon vart, att de organiserar om sigosv. Men det är ett bra medel att operera med i juri-disk-teknisk mening, i enlighet med att man skalltrakassera den här typen av verksamhet. Man måstealltså få ett legalt medel. Då är det bra att kunna an-gripa själva formen för verksamheten.Jag skulle vilja slå ett slag för att man tittar på detoch också på just det som ligger i vad justitieminis-tern säger, dvs. att det redan finns rätt många lagaroch möjligheter för den som har engagemanget attagera utifrån det rättssystem som vi har.När det avslutningsvis gäller civilmotståndet, ärdet naturligtvis oerhört viktigt att pressen uppdagarsådana här förhållanden och sätter ljuset på fenome-net, men det får inte slå över i att man glorifierar våldoch brottslighet och skapar hjältar av de här figurerna.Det är någonting som man kan ta åt sig, som ett slagssjälvsanering.Anf. 16 Justitieminister ()Fru talman! Låt oss först klara ut frågan om över-grepp i rättssak. Före var straffskalanför brott av normalgraden böter eller fängelse och för grovt brott fängelse i högst fyra år.Efter förslag i en proposition från den borgerligaregeringen sänktes den övre straffgränsen för brott avnormalgraden till böter eller fängelse i högst ett år.Detta skall rättas till. I den beredning som pågårkommer både straffskalan för brott av normalgradenoch straffskalan för grovt brott att ses över.För att undvika alla missförstånd, vill jag säga attringa brott inte finns i lagtexten när det gäller över-grepp i rättssak, utan det finns bara brott av normal-grad och grovt brott. Vad jag vill peka på är att detinom normalgraden kan vara fråga om händelser somde facto är ringa. Men rättsligt sett finns inte ringabrottslighet, och vi skall inte heller införa det.En viktig fråga i det här sammanhanget är natur-ligtvis Polisen och dess möjligheter att på ett effektivtsätt angripa den här typen av brottslighet. Det är na-turligtvis bekymmersamt att Polisen också är utsattför besparingskrav. Men jag blir ändå litet förvånadöver att den frågan får den dimension som bl.a. GunHellsvik ger den, mot bakgrund av att vi och den härkammaren har talat om för Polisen vilka prioriteringarsom skall göras av Polisens arbete. Det handlar om attbekämpa våldet, narkotikabrottsligheten och denekonomiska brottsligheten. Det gäller att prioritera detproblemorienterade arbetssättet och att utveckla enkvalificerad kriminalpolitisk verksamhet. Detta ärhögt prioriterat i Polisens arbete. Just detta är det somhar den största betydelsen för att bekämpa den typ avbrottslighet som vi talar om i dag.Om Polisens drygt 10 miljarder inte räcker till detsom enligt denna riksdag är högst prioriterat, vadskall resurserna då räcka till?Kriminalvården är vid det här laget ganska väl be-kant med den speciella problematik som denna typ avbrottslighet föranleder. Man har haft att hantera den iett antal år redan, och man har visat att man klarar atthantera den på ett mycket gott sätt, inte minst ur sä-kerhetssynpunkt.När det gäller vittnens och målsägandes säkerhetär det en väldigt svår fråga att hantera. Jag tror att vimåste vara mycket kreativa för att utveckla systemsom kan ge ett ökat skydd och en ökad säkerhet förmänniskor som är utsatta. Det är en problematik sominte kan lösas genom särskild lagstiftning i någraparagrafer eller genom mycket schablonartade åtgär-der, utan det handlar om att i förhållande till en vissindivid i en viss situation hitta ett sätt att säkerställaden personens trygghet, inte minst känsla av trygghet.Här tror jag att de utredningar som har detta som sittuppdrag har en svår uppgift, men förhoppningsvishittar man lösningar som innebär att situationen kanförbättras.När det gäller de ekonomiska problemen i sam-manhanget, är det naturligtvis så som det är med allaandra ekonomiska problem. Om människor inte klararatt vidta de åtgärder som är nödvändiga t.o.m. förderas överlevnad, finns det system som tar hand omdet.I fråga om att namn på vittnen och målsägandeinte i onödan skall anges i de dokument och handling-ar som hanteras under processen, gäller sedan den 1juli 1994 helt nya regler, som möjliggör att man ute-sluter namn, just från skyddssynpunkt.Det talades om möjligheten att använda den lag-stiftning som vi redan har och även möjligheten attanvända sådan lagstiftning som inte har varit så ak-tuell tidigare men som kan få användning . Jagnämnde olovlig kårverksamhet som exempel. Medanledning av vad sade, vill jag dåsäga att detta icke skall tolkas så att jag tycker att viskall angripa formerna. Lagstiftningen om olovligkårverksamhet siktar icke på formerna, utan på ettfaktiskt innehåll i en verksamhet, nämligen en verk-samhet som går ut på att man med vapen rustar sig föratt fylla en roll i samhället som enbart Polisen har rättatt göra och inte någon annan.Jag har den inställning som jag har fram-fört i andra sammanhang, dvs. att vi skall akta oss föratt angripa former men att vi skall angripa de brottsli-ga gärningarna.Anf. 17 ()Fru talman! Låt mig först få förklara vad somegentligen hände i den borgerliga regeringen när detgällde straffgraden. Normalgraden sänktes från två tillett år, därför att man ville att fler brott skulle bedömassom grova, dvs. med straffskalan fängelse i maximaltfyra år.Resurser behövs, men resurser är inte allt. Mot-ståndet måste komma underifrån, på bred front. Viskall alla - varje enskild människa, du och jag - ståupp och säga nej till våld i alla former. Det gäller intebara det som sker i verkligheten; vi skall säga nej tillvåld t.ex. på film. Vad är förresten underhållnings-våld? Våld är väl aldrig underhållande! Det är våld iböcker, våld på film och våld i TV. Vi skall kommaihåg att våra barn blir vad vi gör dem till.Ett samhälle där så många känner sig utanförär en alltför god grogrund för dem som vill organiserasig utanför samhället. är det arbetslöshet. Det ärmånga som har dålig utbildning på grund av läs- ochskrivsvårigheter. Det finns handikappade. Det ärmånga som på grund av sjukdom känner sig utanför,som känner att samhället har slagit omkull dem. Folk-partiet liberalerna vill ha ett samhälle där alla känneratt "jag är någonting, jag är älskad för den jag är, jaghar rätt att leva och jag kan leva ett drägligt liv".Anf. 18 Justitieminister ()Fru talman! I går firades i 700-årsminnetav Upplandslagen . I inledningen till bya-lagsbalken återfinns de kända raderna, som många aver har passat på att citera i olika sammanhang, och jaggör det gärna här : Land skall byggas med lagoch ej med våldsgärningar. Ty då går det landet välnär lagen följes.Alla tider har haft sina outlaws-grupper. I alla ti-der har samhället haft anledning att markera att maninte accepterar att vissa människor ställer sig vidsidan av lagen eller t.o.m. anser sig stå över lagen.Detta gällde , och det gäller i dagenssamhälle. Men varje tid har ändå sin variant på det härproblemet - vi har vår.När vi diskuterar den här frågan kanske vi ändåskall erinra oss att det vi talar om är en mycket litenföreteelse i vårt samhälle, inte minst i förhållande tilldem som ofta blir utpekade i debatten som ansvariga,de som tycker om att åka motorcykel. Det är väldigt,väldigt många i vårt land som åker motorcykel, mendet är ytterst få av dem som är involverade i brottsligasammanhang. Därför kanske vi ibland måste tänka påvårt ordval när vi diskuterar dessa frågor.Varje tid har sina orsaker till att man har fått deproblem man har. Vi har dagens specifika socialaproblem - en isolering bland människor, ett socialtfrämlingsskap, en social isolering, en brist på socialkontroll i många sammanhang. Det föder problem avdet slag som vi har att hantera . Varje tid har attse till att man har ett regelverk och ett rättssystem somfungerar efter den tidens förutsättningar och krav.Jag tror att vi i vart fall kan vara överens om attvårt samhälle och vårt rättssystem har en god bered-skap att hantera de människor som inte vill respekterai demokratisk ordning stiftade lagar och regler.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 mars.3 § Meddelande om svarstiden för interpella-tionerAndre vice talmannen meddelade att svarstidenför interpellationer som lämnades in före kl. 17.00fredagen skulle förlängas t.o.m. fredagenden utan att något särskilt meddelande be-hövde lämnas till riksdagen.4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1995/96:131Till riksdagenBeträffande interpellation 1995/96:131 av RigmorAhlstedt, Datalagen och den personliga integriteten,får jag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna två veckor.Skälet härtill är att har (veckorna 14 och 15).Jag kommer att besvara interpellationen den 16april 1996.Stockholm den 26 mars 1996Laila Freivalds5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1995/96:192 till trafikutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motionstidenskulle förlängas till måndagen den 15 april.Skrivelse1995/96:190 till utrikesutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden skulle förlängas till måndagen den 15 april.6 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 27 marsJoU17 Vår miljö - Miljöarbetet under åretMom. 1 (omprövning av de miljöpolitiska medlen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet70 för res. 11 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 22 c, 20 fp, 17 v, 18 mp, 13kdsFör res. 1: 70 mAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 2 kdsMom. 2 (tillkallande av en expertkommission)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:284 för utskottet20 för res. 245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 22 c, 17 v, 18 mp, 14kdsFör res. 2: 20 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 1 kdsMom. 4 (miljöbokslut)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:287 för utskottet18 för res. 344 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 22 c, 20 fp, 17 v, 14kdsFör res. 3: 18 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 1 kdsMom. 13 (förslag om begränsningar och förbud ianvändningen av kemikalier)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:271 för utskottet35 för res. 643 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 20 fp, 14 kdsFör res. 6: 17 v, 18 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 1 kdsMom. 17 (Natura 2000)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:269 för utskottet35 för res. 845 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 19 fp, 13 kdsFör res. 8: 17 v, 18 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 5 v, 2 kdsMom. 18 (EU:s miljöprogram för jordbruket)1. utskottet2. 9 (m, fp, mp)Votering:167 för utskottet139 för res. 943 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 cFör res. 9: 70 m, 20 fp, 17 v, 18 mp, 14 kdsFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 1 kdsMom. 22 (redovisning av regeringens bedömningaravseende kärnsäkerhet och strålskydd)1. utskottet2. 12 (c, mp)Votering:234 för utskottet72 för res. 1243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 19 fpFör res. 12: 22 c, 1 fp, 17 v, 18 mp, 14 kdsFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 1 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU18 TilläggsbudgetMom. 1-4Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 5 (rymdverksamhet)1. utskottet2. (mp)Votering:286 för utskottet19 för res.44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 20 fp, 15 v, 14kdsFör res. : 1 v, 18 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 1 kdsBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens arbetsplenum.7 § EU:s regeringskonferensFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1995/96:UU13EU:s regeringskonferens (skr. 1995/96:30)Anf. 19 ()Fru talman! börjar EU:s regeringskonfe-rens, en konferens som kan ses som en grundlagsbe-redning. Den skall se över de fördrag som reglerarsamarbetet inom den europeiska unionen. Därför ärden här debatten viktig, även om den kanske kommeri sista sekunden för att kunna avslutas innan dettaarbete påbörjas.Låt mig först säga att jag är glad att se vonSydow här i kammaren, nu såsom, om jag har förståttdet rätt, biträdande näringsminister och handelsminis-ter, kunnig och engagerad i Europafrågor. Han varmycket aktiv i . Jag hoppas att han-delsministern kommer att delta i debatten.Moderata samlingspartiet har utförligt redovisatsin syn på och de ställnings-taganden som vi tycker att skall göra. Det harvi gjort i en omfattande partimotion. Arbetet skallfokuseras på ett antal väsentliga punkter. Prioritet ochkoncentration är nödvändiga för framgång här.Regeringens skrivelse är omfattande men ocksåoprioriterad, därför ger den inte så mycket vägledninginför regeringens faktiska hantering av förhandlings-processen. Av den anledningen vill jag redan nu sägaatt det är viktigt att regeringen samråder ordentligtmed under förhandlingarnasgång. Detta säger jag med särskild adress till han-delsministern. Jag vill erinra om det utförliga ochomfattande samråd som skedde mellan EU-nämndensföregångare och den borgerliga regeringen undermedlemskapsförhandlingarna. Vi ser fram emot ettsådant samråd.Vi moderater har inte reserverat oss mot detta be-tänkande. Det betyder inte att det råder samstämmig-het mellan vår motion och vår uppfattning å ena sidanoch regeringens skrivelse å den andra. På åtskilligapunkter finns det skillnader både i form och i sak. Vihar t.ex. skilda synpunkter på hur arbetslösheten bästskall bekämpas. Jag återkommer till detta senare.Orsaken till att vi inte har någon reservation ärhelt enkelt att vi i utrikesutskottet besvarat samtligamoderata yrkanden. Jag vill alltså uttrycka en till-fredsställelse över en lösning där inte för-ordar regeringens linje framför vår. Vi bör observeraatt inte godkänner regeringens skrivelse,utan enbart lägger den till handlingarna.Det finns några reservationer som det i förstonekan tyckas märkligt att vi moderater inte instämmer i.Låt mig ta ett exempel. I reservation 12 betonar Folk-partiet och kds småföretagens betydelse. Det är ettresonemang som vi moderater fullt ut instämmer i.Däremot anser vi inte att främjande av små och me-delstora företag skall föras in i regeringskonferensenoch har därför inte instämt i den reservationen.Det finns många viktiga uppgifter för EU som intebör hanteras på regeringskonferensen, utan som börskötas i det löpande arbetet, inte bara detta med småoch stora företag utan många andra saker. om man skall stödja de blivande medlemsländer-na, att fullfölja den inre marknaden. Det gäller över-gången till en gemensam valuta, där bör deltasnarast möjligt. Det gäller reformeringen av den ge-mensamma jordbrukspolitiken och översynen av EU:sregionalpolitik. Det gäller inte minst budgeten i per-spektiv av en reformerad jordbruks- och regionalpoli-tik och med nya medlemmar i och Östeuropa.De här frågorna kan hanteras på annat sätt. De be-höver inte tas in i regeringskonferensen. Det är somsagt en grundlagsberedning.Det grundläggande perspektivet, som vi ser detfrån moderat håll, och den viktigaste uppgiften nu ärändå att den historiska möjligheten att ena hela Euro-pa inte går förlorad. Det är huvuduppgiften för EU denärmaste åren. Därför är det också en huvuduppgiftmot vilken regeringskonferensen skall ses.Vi betonar ständigt vikten av detta från moderathåll och jag hoppas att vi alltid gör det från svenskthåll. Vi menar att de första nya medlemsländernaskall kunna inträda . Därför blir detnaturligt att regeringskonferensen måste ta till siguppgifterna att förbereda utvidgningen. Det är detabsolut centrala i denna regeringskonferens.Låt mig också säga att det för del inte ba-ra är en fråga om att se till att vi värnar ett snabbtutvidgande till , utan att debaltiska länderna har samma möjlighet att på egnameriter kvalificera för medlemskap som ochandra centraleuropeiska länder. Vi kan erinra om attmedlemskap i faktiskt är en rättighet. Redan iRomfördraget uppmanades alla likasinnade europeis-ka folk att ansluta sig till integrationen. EU är ingenexklusiv västeuropeisk klubb, EU är till för hela Eu-ropa.Fru talman! Detta är den viktiga bakgrunden tillregeringskonferensen, jag tänkte nu beröra en frågasom har spelat en viss roll i den här debatten. Detgäller den socialdemokratiska regeringens förslag tillsysselsättningsunion. Det är bekant att det förslagetsaknade innehåll i . Man kunde inteens finna forskare som kunde belysa förslaget. Det varalltför bristfälligt och ogenomtänkt.Den förre statsministern preciserade för någraveckor sedan litet mer vad sysselsättningsunionenkunde handla om. Då var det mer frågor av typenövervakning av länders situation på arbetsmarknadenoch liknande. Dessutom skulle man ha en nationellstrategi, om jag förstod rätt, för hurman skulle bekämpa arbetslösheten.Detta är dråpligt med tanke på hur frågan om ennationell strategi för att bekämpa arbetslösheten harhanterats inom . Det är nämligen så attenligt beslut inom EU skulle en sådan här strategiinlevereras tror jag att det var. tjatade vi från moderat håll på regering-en att vi skulle få se den svenska rapporten över dennationella sysselsättningsstrategin. Det gick inte,därför att den svenska rapporten blev klar först i bör-jan av november. Det innebar att den svenska rappor-ten inte ens kunde vara med i den sammanställningsom gjordes inför . Det före-faller litet bisarrt att skulle vilja före-språka en nationell sysselsättningsstrategi, något somEU redan har uppmanat till, när den socialdemokra-tiska regeringen dessutom inte klarade av att levererain den i tid.Detta belyser väldigt mycket, tycker jag, denmycket egenartade hanteringen av den här frågan.Denna tomma och innehållslösa sysselsättningsunion,som ibland har getts ett varierande innehåll, gör attdet praktiskt taget är omöjligt för utomstående att vetavad som egentligen menas med detta.Det finns en allvarlig sak i detta, det är att det kange intrycket att EU saknar en strategi för att bekämpaarbetslösheten. Så är det ju inte. Det finns en strategi.Det finns en vitbok som togs fram för åtskilliga årsedan. Dessutom finns de beslut som fattades vidEU:s toppmöte i . Det varfaktiskt det sista toppmötet innan blev med-lem. Dock var där, tillika med övrigastatsministrar i de tillträdande länderna. Där enadesman om en strategi på grundval av vitboken. Manhade fem huvudlinjer varav den socialdemokratiskaregeringen gick emot två. Det gällde minskning avlöneskatter och en mer flexibel arbetsmarknad.Nu har dock det inträffat att en hel del människorute i tycker att en sysselsättningsunion kanskeskulle vara intressant, därför att man då kunde få inEssenpunkterna i fördragsform. Därmed kunde detironiska inträffa att den socialdemokratiska regering-en, som inte ville känna sig bunden av , skulle medverka till att just dessafördragsfästs och därmed blir mer bindande för Sveri-ge. Av sysselsättningsunion blir det Essenpunkter -ett sådant resonemang förde t.ex. vidNordiska rådets i här-förleden - därför att man självklart ser att Essenpunk-terna är det centrala i en strategi för att minska arbets-lösheten och för att kunna ta fram nya jobb.Vi moderater menar att det är viktigt att klargöravilka uppgifter EU har för att främja företagande ochnya jobb och vilka uppgifter som åvilar medlemssta-terna. EU har viktiga uppgifter, t.ex. Europaavtalenmed och medlemskapen förde central- och östeuropeiska länderna, fullfölja deninre marknaden, främjande av global frihandel ochinte minst en gemensam stabil valuta. liggerhuvudansvaret på den nationella nivån. Det får vialdrig glömma.Huvudansvaret vad gäller t.ex. arbetsrätten, löne-avtalen, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, utbild-ningsinsatser och allt sådant som är så oerhört väsent-ligt för arbetsmarknadens funktionssätt är nationellt.Det innebär att de förbättringar som behöver göras påden svenska arbetsmarknaden för att vi skall få lägrearbetslöshet och högre reallöner måste vi själva vidta.Det är den svenska som har skapat proble-men, och det är här besluten om reformer måste fattas.Fru talman! Detta sagt om sysselsättningsunionen.Det kan komma att bli ett tjugotal medlemsstater i EUinom inte alltför . Det ställer krav på effekti-vare institutioner och beslutsfunktioner. Det är där-med huvuduppgiften för regeringskonferensen. Jagtänkte här uppehålla mig vid några punkter som ärcentrala för regeringskonferensen i detta avseende.En sådan punkt är att man bör behålla principenom maktbalans och maktdelning.