prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Vi förutsätter att kontak-terna mellan och kommer att fortsätta.Därför har vi inte heller på den punkten reserveratoss, utan vi avvaktar vad som sker. Men våra åsikterfinns ändå kvar.Vi har dock reserverat oss på en punkt i detta be-tänkande, och det gäller drivmedel och ekonomiskastyrmedel för att stimulera och trycka på litet grandför att ta fram de alternativa drivmedlen. Det är bio-baserade drivmedel som jag i första hand tänker på.Vad som behövs är ekonomiska styrmedel, och dekan vara på olika sätt. Det är positivt att man intebeskattar biobränslen och biologiskt uppbyggda driv-medel. Så är det , men vad som behövs är engaranti för att detta beslut står sig. I det samman-hanget är det bekymmer med EU:s direktiv, och det ärviktigt för att förändra dem så att vi kan be-hålla ett system där vi inte beskattar de drivmedlen.Man kan naturligtvis också stimulera detta genomatt beskatta de andra drivmedlen, på ett sådant sätt attde biologiska drivmedlen får bättre konkurrenskraft.Man kan också beskatta bilar, så att de bilar som gåratt köra med sådana här bränslen blir billigare.Men det är viktigt och nödvändigt, för att dettaskall vara möjligt, att det finns tillgång till dessadrivmedel. Det är inte så att de som agerar på den härmarknaden är så tillmötesgående att de ser till att detalltid finns en sådan tillgång. Därför borde det ställaskrav på att det tillräckligt tätt i vårt samhälle, i principi varje kommun, finns tillgång till drivmedel av dethär slaget.Riksdagsledamöter och även andra som passeradeRiksdagshuset kunde få köra bilar somdrevs med etanol. Man hade bilar här ute som vi fickprovköra, och de gick alldeles utmärkt. Som en paren-tes kan jag nämna att de bilar som kördes med etanolblev tio hästkrafter starkare än när de kördes medbensin. Det är viktigt att driva på det här.Jag yrkar bifall till reservation 11, där dessa frågortas upp, och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 116 ()Fru talman! Frågorna om vatten- och luftvård ärstora - mycket större än vad detta betänkande gerintryck av. Det är också, som det står i sammanfatt-ningen, ett betänkande som samlar ett antal motionertill behandling. Det gör att hela betänkandet blir gans-ka splittrat. Det är krav på allt från att stoppa olje-borrning i till utsläpp från gräsklippare, ochdet gör att debatten inte får den tyngd som frågorna isig förtjänar. Vatten- och luftvårdsfrågor, klimatfrå-gor och frågan om behovet av rent vatten och havsvat-ten både lokalt och globalt är väldigt viktiga.Till viss del kan man säga att det ligger i sakensnatur att de frågor vi behandlar i jordbruksutskottethänger ihop, eftersom miljöfrågorna är så komplexa.Samtidigt är det otillfredsställande att debatten blir såspretig som den har varit i dag.Vi i har valt att inte ta upp de frågorsom har med rena luftutsläpp att göra. Vi har tagit uppdem i ett särskilt yttrande. Däremot har vi fyra andrareservationer och ett särskilt yttrande som behandlarluftutsläpp. Det gör att det blir en litet konstig diskus-sion och debatt.Det finns många synpunkter som man kan ha påLennart Brunanders anförande. Mycket i det kan jaghålla med om, men på en del punkter tycker jag intepå samma sätt.Miljöbalken kommer t.ex. upp med jämna mellan-rum. Det verkar som om varje regering vill sätta ettslags visitkort i historieböckerna för att visa att manhar klarat av att göra någonting. blev det inte denförra regeringen, eftersom det fanns mycket att hasynpunkter på i det förslag till miljöbalk som komefter den utredning som gjordes. Vi har valt att försö-ka få ett bättre enhetligt förslag, och jag hoppas att viskall få det. Jag tycker också att det är tråkigt ochbesvärligt att det drar ut , men det är en av-vägning man får göra om man tror att man kan få ettbättre resultat.Det är två frågor som jag skulle vilja ta upp litetnärmare i det här anförandet. Den ena gäller Skager-rak och oljeborrningen. Vi är ju flera som har haftsynpunkter på det, och det har resulterat i två reserva-tioner och ett särskilt yttrande.Alla vet att hoten mot är stora. Det ärmindre än gav ut ettpressmeddelande om en stor undersökning där manhade konstaterat att bottnarna i innehållergifter som skadar bottendjur och fisk. Det handlar ompolyaromatiska kolväten - det är restprodukter frånoljeförbränning - kväve och fosforutsläpp, och dethandlar om partiklar som transporteras från södraNordsjön osv. Allt det här sammantaget gör det gans-ka enkelt att inse att det vore förödande att sätta igång med oljeborrning i och tillåta prov-borrning.Det är bra att regeringen har agerat och tagit uppden här frågan med , och att den har fått tillstånd att det område man undersöker i harminskats. Men det räcker inte. Det räcker inte hellermed den miljökonsekvensbeskrivning man gör i Nor-ge. Det som behövs är ett klart och tydligt uttalandefrån sida att vi för vår del inte anser att manskall borra. Då behöver man inte heller undersöka.Naturen och miljön i , vattenkvalitetenoch bottnarna - allting talar för att man inte skallborra efter olja i Skagerrak.Eftersom vi tycker att det är viktigt, vill jag yrkabifall till reservation 2 i betänkandet som handlar justom det.Vi har också en reservation som handlar omstrandstädning. Den frågan är ganska intressant efter-som den har att göra med den ökande belastning somdrabbar vissa områden längs våra kuster. Det kan intevara rimligt att man överlåter hela ansvaret på denenskilda kommunen för det behov av städning somuppstår. Man skulle självklart önska att folk lärde sigatt plocka rätt på det de skräpar ner med, men verk-ligheten ser ju inte ut så.Strandstädningen är en ganska stor och tung upp-gift, framför allt för kustkommunerna, och därför harvi tagit upp den i en reservation. Vi står naturligtvisbakom den reservationen liksom de andra som hand-lar om katalysatorer m.m. men vi avstår från att yrkabifall till dem i behandlingen av det här betänkandet.Jag vill dock poängtera, bl.a. med anledning av tidiga-re debatter, att vi står bakom de reservationerna ävenom vi inte yrkar bifall till dem.Anf. 117 () re-plikFru talman! tyckte inte om detjag sade om , och det får väl vara som detär med det.Men faktum är att när man sköt på miljöbalkensköt man också på möjligheten att förändra en hel delsaker . Det var inte hemligt vid dentidpunkten. Vi visste att det skulle bli på det sättet. Dåär det litet onödigt att stå och säga att man ärledsen för att det skall ta så . Det borde manha varit vid det tillfället - det hade varit mycket bätt-re.Jag kan vara överens med omatt det fanns saker och ting att förbättra i det miljö-balksförslag som förelåg. Men jag är alldeles överty-gad om att vi gemensamt hade kunnat göra det om vihade antagit den och låtit den börja arbetamed de förutsättningar den hade. Det hade ändå inne-burit en förbättring, och vi hade haft en bättre situa-tion . Sedan hade vi kunnat förbätt-ra den. Det hade inte tagit - det hade gåttfortare.När det gäller strandstädning håller jag medMaggi men vill tillägga att det inte baragäller det skräp som folk som är ute i markerna ochute vid kusten slänger. Väldigt mycket kommer frånhavet, från andra länder och från båtar, och det är interimligt att de kommuner som drabbas skall belastas avdetta. Men jobbar Miljövårdsberedningen med denhär frågan och skall komma med ett förslag. Det varmot den bakgrunden som vi från sidainte reserverade oss utan tog upp detta i ett särskiltyttrande.Anf. 118 () re-plikFru talman! Det är väl alldeles uppenbart, LennartBrunander, att vi inte blir överens om huruvida detvar rätt eller fel att skjuta på för att få ettnytt förslag, så den diskussionen får vi väl lämnadärhän. Det var en svår avvägning, och det är därförjag säger att jag tycker att det är synd. Jag är ledsenöver att vissa viktiga miljöåtgärder kanske tar längretid att få fram lagförslag om och lagfästa, men jag ärinte säker på att det hade blivit bättre om vi hadebeslutat enligt det förslag som låg på bordefter valet 1994.Anf. 119 ()Fru talman! står bakom många av demotioner som behandlas i detta betänkande. Jag tän-ker försöka prata litet grand dels om de motioner somhandlar om hav, dels om dem som handlar om luft.Om vi tittar på hur miljösituationen är i Sverigekan vi se att vi trots många vackra mål faktiskt integår åt rätt håll. Det är inte bara det att vi inte når må-len. I många fall blir det betydligt sämre. Vi går åt felhåll. Då måste det vara ytterst angeläget för riksdagenatt se över dels vilka åtgärder vi borde ha vidtagit,dels vilka åtgärder vi måste vidta för att demål vi har faktiskt skall uppnås. Vi har ju ett syftemed målen: Vi vill nämligen att miljön skall bli bätt-re.Både luftvården och vattenvården är alltså väsent-liga när vi diskuterar detta. När man pratar om luftoch vatten kommer man också in på många frågor vidiskuterat i andra sammanhang, t.ex. biologisk mång-fald. Mycket av det vi gör innebär att den biologiskamångfalden, antalet arter vi har i landet och antaletindivider vi har inom arterna minskar.Därför är det oerhört angeläget att vi får fart påmiljöpolitiken i . Som det ser ut står vimest och väntar på att EU skall hinna i kapp oss. Ibästa fall tycks det vara så att man anser att en bramiljöpolitik i är att stå stilla. Det tycker inteMiljöpartiet.Vi har en reservation som handlar om aktionspla-ner. Den hänger egentligen ihop med reservationensom handlar om våtmarker, kväveutsläpp från re-ningsverk, litet grand om de oljeutsläpp som kommerfrån mark och vilka regler vi har för jordbrukets sköt-sellagar.Därför yrkar jag bifall bara till reservation 1, mentänker prata även om de andra.Mycket av det som hamnar i vattnet kommerfrån marken. Det innebär att om vi skall kunna kom-ma till rätta med föroreningar i vattnet måste vi kom-ma till rätta med det som sker på marken runtikring.Vi måste se till att vi skapar våtmarker så att kväverenas innan det kommer ut till t.ex. havet. Vi måste setill att vi skapar skyddszoner utefter vattendrag, så attmycket av de föroreningar som finns i marken, fram-för allt konstgödsel, fastnar i vegetationen innan dekommer ut i bäckarna. Vi måste se till att reningsver-ken som finns runt våra kuster får en bra kväverening.Tyvärr fungerar inget av det här i . Vikan se att även i och , där man verkli-gen har försökt plocka fram en plan för hur manskulle kunna komma till rätta med framför allt kväve-läckaget från jordbruket, går man bet med dagenslagstiftning. Man lyckas inte hejda utsläppet av de härämnena.När vi kan konstatera att vi inte kan klara de målvi har satt upp måste vi fundera på vilka andra sätt vihar att agera. Det kanske är dags nu att skapa ak-tionsplaner som inom enskilda geografiska områdensäger hur vi samlat skall ta ett grepp för att komma tillrätta med miljöförstöringen och de utsläpp som finnstill hav och vatten.Det här har vi skrivit om i reservation 1. Vi haralltså inte fått igenom våra synpunkter i utskottet. Detär dags att inse att vi måste ta helhetsgrepp om vimenar allvar med miljöpolitiken.Om man tittar på kvävereningen i kommunala re-ningsverk ser man följande: När det gäller belastning-en av förorenande ämnen till havet är det kvävet somär den begränsande faktorn, dvs. att det finns ont omkväve i havet naturligt. Tillför vi kväve får vi en rejälalgtillväxt. Det finns nämligen gott om fosfor, och detär just balansen mellan kväve och fosfor som innebäratt man får en algtillväxt.Vi vet att vi har en tillväxt av giftalger i Östersjönnästan . Skall vi komma till rätta med detmåste vi få bra kväverening på de kommunala re-ningsverken. Här går utvecklingen långsamt. Skallman vara ärlig är de faktiskt duktigare i Polen.Jag skulle vilja kommentera det säger.Han sprider nämligen en av de myter vi har ,nämligen att luftföroreningarna är störst i Östeuropa.Ola säger att vi har en miljöpolitik för attskydda människors hälsa. Vi i vill skyddabetydligt mer. Det finns värden utöver människan inaturen. Vi lever av naturen. Vi lever på att den kanfungera. Vi lever av att de arter som finns i olikaekologiska system kan vara kvar.Men om man nu som anser att vi haren miljöpolitik för att skydda människors hälsa finnsdet mycket intressant att titta på i . Det ärinte första gången jag tar upp detta i kammaren.En effekt av miljöpolitiken är allergier. Det finnsen mycket intressant artikel som jag skall kopiera tillOla . Han skall få den av mig. Den kommerfrån Forskning och Framsteg nr 1995.Man kan efter det att muren har fallit börja görajämförande studier mellan och Västeuropa.Man kan se att trots miljöförstöringen frånframför allt brunkolsverk har en allergiförekomst på5-6 %, medan vi i har en allergiförekomst på70 % hos människor i låg ålder. Om det är människorshälsa vi vill värna måste vara ett mycketdåligt exempel.Studier visar alltså att det finns viss typ av miljö-förstöring som människan klarar ganska bra. Manklarar denna gamla typ av miljöförstöring som finns iÖsteuropa ganska bra. Dessutom är den mycket lättatt komma till rätta med, för det kräver en väl beprö-vad teknik. Det handlar inte om teknikkunnande utanom pengar.Det finns en annan miljöproblematik i västvärlden,nämligen kemikaliesamhället. Vi sprider ut en mängdkemikalier både till luft och vatten. Det är ett mil-jöproblem som är mycket svårare att komma till rättamed. Vi har inte ens tagit första steget för att kommatill rätta med det. Det visar sig i form av allergier.Om vi ser att vi även fortsättningsvis förorenarhavet måste vi komma till rätta med det. Det är möj-ligt att det kan gå på frivillig väg i och med att EU:smiljöstöd är utformade så, att man får bidrag om mananlägger våtmarker och om man anlägger skyddszo-ner. Om det inte går på frivillig väg är det faktisktdags att ta till lagstiftning om vi menar allvar med attnå målen.Vi har också en hel del om luftföroreningar i be-tänkandet. Vi har en reservation - nr 14 - som handlarom växthusgaser, som jag ber att få yrka bifall till.Även här är det likadant. Det finns mål som vi intenår. När det gäller t.ex. koldioxid finns det ett målsom säger att vi skall stabilisera oss ut-släppsnivå, och att koldioxidutsläppen skall börjaminska . De ökar i dag.Vi måste också här fundera på hur vi skall vändatrenden. Hur skall vi få till stånd handlingsplaner somgör att trenden börjar vända och att vi inte bara nårmålet utan kommer dit vi vet att vi måste, nämligentill den nivå som naturen tål? Den ligger långt underde mål vi har.Sverige har dessutom skrivit på Klimatkonventio-nen. Trots det kan vi se att vi inte klarar målen.Luftföroreningarna beror delvis på stora utsläpp.Jag påstår att en annan myt i samhället är att vi vetexakt vad som kommer ur alla industrier. Man får intesvära i kammaren, men f-n tro´t! Det är inte så.Vissa tycker hemskt mycket om att vi säger att detär vad den enskilda konsumenten gör som betydernågonting i industrin. Men när man börjar diskuteradem som har kontrollen över industrin skulle jag viljapåstå att det är ytterligare en myt. Vi har långt kvarinnan industrin är helt fri från de utsläpp som inteborde finnas. Det finns t.o.m. vissa miljövårdare somsäger att de inte har någon aning om vad som släppsut, vare sig till luft eller vatten.Vi visar också att det ibland är små källor sombetyder mycket. Båtmotorer, t.ex., har en enormt dåligverkningsgrad. Vi menar att man ganska lätt skullekunna komma till rätta med det. Man skulle kunnakräva att de kör på alkylatbensin. Det är en mycketrenare bensin som förbränns betydligt mer än vaddagens bensin gör.Vi menar att fyrtaktsmotorer borde tas fram. Då skall man kräva att de körs på mil-jöklass 2.Vi menar att man skall se till att alla båtmotoreruppfyller de s.k. Bodensee steg 1-bestämmelserna,som är krav på miljön.Gräsklippare har också en oerhört dålig verk-ningsgrad. Mycket går ut orenat. Det kommer ut ke-mikalier som vi definitivt inte vill ha ut. Även härfinns det alternativ . Det finns eldrivna och sol-cellsdrivna gräsklippare.Miljöpartiet har fått igenom någonting som hetersubstitutionsprincipen, som på kemikalieområdetinnebär att det farligare alternativet skall försvinna urmarknaden om det finns ett bättre, mindre miljöfarligalternativ. Man kan undra om det inte också bordegälla denna typ av varor. Det är kanske dags att införaen skrotningspremie på gräsklippare och säga att vimåste bli av med dessa dåliga gräsklippare. Vi måstese till att vi gynnar de gräsklippare som hör framtidentill, nämligen de som går på el eller solceller. På siktkanske vi också här måste fundera på om det är ettförbud vi måste ha.Jag vill också yrka bifall till reservation 12 och 13som handlar om detta.Vi har också en reservation som handlar om Ska-gerrak. Den kommer Per att utveckla ytterliga-re.Det blir ganska många frågor som hanteras i ettsammanhang i ett betänkande av detta slag, men jagskulle vilja kommentera någonting som har sagt.Ett skäl för att säga nej till EU varoljedirektivet. Oljedirektivet gör det nämligen nästanomöjligt att satsa på alternativa bränslen. Oljedirekti-vet säger att man får ha skattelindringar så längebiobränslen används på försök, men så fort mankommer över försöksstadiet måste skatterna varautformade på så sätt att biobränslet inte gynnas fram-för oljan.Detta grälar man mycket om i . IFrankrike har bönder satsat på att ta fram framför alltetanol. Produktionen börjar bli så stor att det verkli-gen kan diskuteras om det är forskning eller inte.Kommissionen hävdar att inte längre fårha kvar sin gynnsamma skatt på biobränslen därför har för stor produktion. Man måste skärpa be-skattningen så att man inte konkurrerar ut oljan.Detta anser vi i vara ett av de vansin-niga direktiv som finns i EU som definitivt inte ärframåtsyftande och som visar att man inte alltid är såspeciellt intresserad av en bra miljö.Anf. 120 () re-plikHerr talman! Vad gäller den sista frågan som Gud-run tog upp vill jag säga att jag delar hennesuppfattning om att direktivet inte är särskilt bra utansnarare väldigt dåligt. Vi borde gemensamt kunnahjälpas åt att försöka ändra på det.Jag tror att vi kommer att få ganska stor hjälp avFrankrike att göra det. har ju faktiskt satsatmycket mer på biobränslen än vad vi har gjort. Manhar gjort en storskalig satsning och på det sättet fåttfram en bra produktion.Det finns också andra länder. är ett landsom också har satsat betydligt mer än vad vi har gjort.Jag tycker att det för att vi skall kunna få enannan diskussion och ett annat beslut. Det är väldigtväsentligt att vi får det.Anf. 121 () re-plikHerr talman! lösning på det är att gåur EU, . Det är nog betydligt lättareän att ändra oljedirektivet, även om det också är svårt.Tyvärr vet vi av erfarenhet i EU att dettar enormt att ändra EU-direktiv. Det ärmycket tjorvigt.Dessutom kan vi se att oljedirektivet hänger ihopmed jordbrukspolitiken. Det finns många länder sominte alls ser med blida ögon på att man har en högproduktion av t.ex. spannmål och sedan gör biobräns-len av det. De ser hellre att man för en jordbrukspoli-tik som skär ned produktionen.Jag lovar att våra fyra parla-mentariker i EU skall göra allt de kan för att få enändring till stånd, för det är ett fullkomligt vansinnigtdirektiv.Naturligtvis är det biobränslena som hör framtidentill på alla fronter. Kan vi jobba gemensamt i parla-mentet runt detta är det alldeles klart att vi skall göradet.Anf. 122 () re-plikHerr talman! Jag tror att det är nödvändigt att vigör det. Alternativet att gå ur EU är ju inget sätt attlösa det här problemet. Vi skulle i så fall säkert lättarekunna åstadkomma bra regler här hemma, om vi voreöverens allesammans. Men trots det löser det inte deutsläppsproblem vi har.Gudrun berättade tidigare om bekymrenmed kväveutsläpp i t.ex. . Mycket av de kvä-veutsläppen blåser hit från och . Dekommer att fortsätta att göra det om vi inte där kanförsöka att skapa bättre förutsättningar. Jag tror att detär viktigt att vi hjälps åt att skapa bättre förutsättning-ar inom EU.Anf. 123 () re-plikHerr talman! kan man säga att detkommer väldigt litet kväve till . Genom luftkommer en hel del.Nu pratade jag om vatten, och där kan vi se att denstörsta boven när det gäller kvävet i havet är det kon-ventionella jordbruket. Framför allt när det är lättajordar läcker det mycket kväve till havet, särskilt omman håller marken öppen över vintern. Tyvärr kan vise att EU:s jordbrukspolitik, som vi inte skall diskute-ra här, gynnar en intensiv spannmålsproduktion, harmycket speciella regler för träda och har fått till kon-sekvens att mer mark ligger bar. Jag håller inte föruteslutet - jag hoppas att jag har fel - att det här pro-blemet kommer att ytterligare förvärras.Anf. 124 () replikHerr talman! verkar vara som enkalv på en klöveräng. Hon hoppar över alltför mångasaker. Ena stunden är det gräsklippare hon diskuterar,andra stunden prisar hon den miljöpolitik som stod förBrezjnev och andra politruker på den sidan. Det ärinte speciellt trovärdigt. Jag måste säga att om det ärdetta som är förebild, det gamla Sovjet-unionen, kan man börja undra om det är den mark-nadsföringen ni vill göra av svensk miljöpolitik.Den statistik ni visar, vad kan den vara värd? Ota-liga är väl de TV-program om och de personliga upp-levelser inte bara av allergier utan även av andra sakersom barn och ungdom i de här länderna har fått utståpå grund av den bristfälliga miljön. Hur kan GudrunLindvall komma och påstå att detta skulle vara enförebild för svensk miljöpolitik? Lägg den i pappers-korgen!Anf. 125 () re-plikHerr talman! replik tyder på att haninte är påläst. Det bör man vara i en debatt, tycker jag.Jag hänvisade till svenska allergiforskare, svenskaläkare, som har undersökt och gjort jämförelser. Manhar t.ex. tittat på en ort i som heter ochsom är vänort till . Därefter har man gjort enjämförelse. I , som har tre brunkolsverk somsläpper ut ungefär hälften så mycket svaveldioxid somhela gör, har man tittat på allergiförekomsten.Man har då kunnat se att den är . I Sundsvallhar man den siffra som är vanlig i , för småbarn , annars normalt 30 %.Naturligtvis anser inte jag att miljöpolitiken i har varit bra, för de har aldrig haft någon. Dehar över huvud taget inte haft någon miljöpolitik. Dehar haft höga skorstenar och föroreningar rakt ut irören.Men man måste ändå hålla tungan rätt i mun. Manmåste se vilken typ av miljöförstöring de har. De typ av miljöförstöring som vi hade . De har koleldade verk, de har kväveoxider och dehar partiklar. De har inte alla kemikalier som vi har.Man kan till och med se i den här undersökningen,som borde läsa med stort intresse, attjämförelser har gjorts mellan och någon stad iVästtyskland. Där har man exakt samma fördelning.6-7 % allergiförekomst i , i ,som jag tror att det är.Man kan också se vad som händer när människorflyttar från de länderna till våra västerländska länder.Hos samma individer uppkommer samma typ avallergier som vi har. De fanns inte innan. Jag påstårdärmed inte alls att har en bättre miljö,men de har en annan typ av miljöproblem. Det ärintressant, . Det är intressant, för det visarnämligen att det inte går att jämföra äpplen och päronalla gånger.Anf. 126 () replikHerr talman! Påläst eller ej, i vart fall har jag kvardet omdöme som säger mig att det i den här debatten inte är relevant för vårt sam-hälle. Det tycker jag att hon skall ta med sig i framti-den. Den statistik visar på kan intejag på något vis hävda skulle ha någon relevans i dethär sammanhanget. Vad är statistik i ett samhälle sominte har lagar, regler och förordningar på ett sådantsätt att man kan veta att det är tillförlitliga källor?Anf. 127 () re-plikHerr talman! Jag tror inte att hördevad jag sade. Jag hänvisade inte till någon statistik.Jag hänvisade till undersökningar som svenska aller-giforskare har gjort. De har alltså på ort och ställepricktestat barn i , pricktestat barn i Sundsvalloch gjort jämförelser. Jag förmodar att på svenska vetenskapsmän. De har på ort ochställe gjort jämförelser mellan människor i Leipzigoch människor i och tittat på hur allergifö-rekomsten ser ut.Det handlar inte om någon öststatsstatistik.