prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — Det sker en mycket strikt prövning och enmycket strikt genomgång, men kommer man fram tillatt det gäller leveranser som krävs för att vidmakthål-la förmågan hos sådana system som vi harsålt är det en annan prövning än om det gäller helt nyasystem eller leveranser till helt nya länder.Eva väljer att bara upprepa sitt påstående attalla har avbrutit alla pågående följdleve-ranser. Jag väljer att upprepa mitt svar på sammafråga, nämligen att det tror jag inte på.BiståndetAnf. 83 ()Fru talman! Jag riktar min fråga till biståndsminis-ter vill mönstra ut ordet bistånd. Det leder fel. Detleder tankarna till att det bara handlar om dem. Detfokuserar intresset på vad vi ger, inte på vad de ellervi får. Det döljer det ömsesidiga beroendet och detgemensamma intresset av utveckling. Diskussionenborde handla om behovet av att investera i gemensamframtida trygghet, säkerhet, fred och miljö för ossalla.Så skriver SIDA-chefen . Mi-nisterns uppfattning är väl känd utom på en punkt.Skall vi utmönstra ordet bistånd , eller kanvi opinionsbilda så att associationerna leder rätt?Anf. 84 Statsrådet ()Fru talman! Det är väldigt svårt att bryta en bildsom har skapats av någonting. sade vi u-hjälp, och sedan har det blivit bistånd. Jag har försöktsedan jag tillträdde att tala om internationellt utveck-lingssamarbete. Det är en väldigt lång fras som är svåroch som framför allt inte upprepas av medierna. Mendet är precis det det handlar om. Det gäller internatio-nellt utvecklingssamarbete för utveckling på interna-tionell botten.Bistånd ger nästan intryck av att vara detsammasom bidrag, just att man ger åt någon som behöver.Det är inte bara detta. Akut, humanitär katastrofhjälpär något man ger till någon som är i behov av dettavid krig, konflikter och naturkatastrofer. Men oftastsysslar vi med just utvecklingssamarbete där mangemensamt skall försöka uppnå att hjulen kommer igång i ett land, och det är till allmän, ömsesidig nytta,t.ex. genom ökad världshandel och förebyggande avkonflikter och lidande.Jag är alltså också inne på den linjen, och jag för-söker . Den artikel som harskrivit skulle jag kunna skriva också.Anf. 85 ()Fru talman! Jag vill understryka att jag inte tar uppdetta bara apropå att har skrivit denhär artikeln. Orsaken är också det jag ofta möter närjag är ute och pratar i landet: Man förstår inte dethär ordet. Det leder fel. Därför är jag tacksam om vikanske kan hitta något annat uttryck.Nordiskt samarbeteAnf. 86 ()Fru talman! Jag tänkte ställa en fråga till statsmi-nister , men eftersom han inte är här ställer jag min fråga till statsrådet inte fick förnyat förtroendesom Europaminister motiverade statsministern detmed att basen för hans verksamhet hade upphört.Ännu har inte fått veta om vi i harnågon nordisk samarbetsminister eller inte. Jag kaninte tolka det på annat sätt än att basen, det nordiskasamarbetet, har upphört.Jag vill därför ställa två frågor till statsrådet: regeringen något nordiskt samarbete, och har vii någon nordisk samarbetsminister?Anf. 87 Statsrådet ()Fru talman! Jag kan då avslöja att har ennordisk samarbetsminister. Hon heter , och hon har i uppdrag att höja ambitionsni-vån och intensifiera det nordiska samarbetet, och detär jag övertygad om att hon också kommer att göra.Anf. 88 ()Fru talman! Det hade varit klädsamt och visat påett starkt engagemang hos regeringen om man hadetalat om det för riksdag, så att vi i riksdagenhade vetat vem som var nordisk samarbetsminister.Anf. 89 Statsrådet ()Fru talman! har , vilket numera ärbrukligt, som första instans fått den här informatio-nen.Arbetstillfällen i tjänstesektornAnf. 90 ()Fru talman! Man vill ju nästan fråga om arbets-marknadsministern var informerad innan.Jag har en fråga till henne, alltnog. Det är ingenhemlighet, fru talman, att vi kristdemokrater i starktmotstånd från socialdemokratiska debattörer ochstatsråd har drivit att vi borde öppna upp tjänstesek-torn mera, även den sektor som riktar sig till de priva-ta hushållen. Där finns en väldig potential av nyaarbetstillfällen och ökad livskvalitet.Därför blev jag väldigt glad när jag läste DagensNyheter i går. I en stor intervju med säger hon att tjänstesektorn med tjänster förbekvämare vardag skall ge nya arbetstillfällen. Dethär omtänkandet, är det privata funderingar hos ar-betsmarknadsministern, eller är det ett projekt pågång inom regeringen?Anf. 91 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det pågår ett arbete inom regeringen,och har huvudansvaretför det, som handlar om att göra en sysselsättnings-politisk proposition för att vi skall nå det mål som vårpartikongress och därmed också regeringen har sattupp, nämligen att halvera arbetslösheten till år 2000.Vi är övertygade om att vi kommer att nå det målet,men det kommer att krävas mycket av nytänkande,fantasi och omtänkande.Mats säger i sin fråga att Kristdemokraternahar velat "öppna upp". Jag skall då tolka det som att"öppna upp" är det samma som att ge subvention föratt en verksamhet skall komma i gång. Vi har aldrigvarit några motståndare till den öppning av tjänstesek-torn som det här är frågan om. Vad jag däremot hargivit klart uttryck för är att om vi har pengar, vilket vii dagsläget inte har, finns det angelägnare områden attsatsa de pengarna på än att subventionera en tjänste-sektor som riktar sig till privata personer inom hushål-let.Anf. 92 ()Fru talman! Jag är väldigt glad över den nya in-formationen. Det vore också bra om andra statsråd -exempelvis finansministern som så sent som i tisdagsi denna kammare anklagade mig just för att vilja öpp-na den här sektorn - blev informerade om de projektsom är på gång.Jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning attdet inte är fråga om subventioner. Men här finns detså enorma skattekilar att det är ytterst få hushåll i dethär landet som kan efterfråga sådana tjänster. Minafrågor är då: Om arbetsmarknadsministern vill öppnaupp, är det i så fall enbart för höginkomsttagare? Ärinte detta också en möjlighet för ensamstående föräld-rar och för pensionärer som behöver komplettera sinhemtjänst? Då måste på något sätt skattekilarna åtgär-das på det här området.Anf. 93 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en motfråga:Hur mycket skulle det behöva subventioneras för atten ensamstående mamma skulle ha råd med det?Jag är alltså motståndare till tanken att alla skallvara med och bidra till någonting som bara de somhar hög inkomst kan nyttja. Om vi får dessa pengar sågör de bättre nytta för fler människor på andra områ-den.Det är mitt svar. För övrigt är statsministern - el-ler om det var finansministern som hade uttalat sig,jag uppfattade inte det - och jag överens i synen pådenna sektor. Det är inte fult att arbeta med den härtypen av arbetsuppgifter. Det är viktigt att ta bort dettabu som har varit omgärdat kring detta. Det skullekanske göra att det blev fler jobb. Däremot tror jag atteffekten skulle bli marginell. Det är inte någon jätte-stor sektor som kommer att öppna sig.Anf. 94 ()Fru talman! Det var alltså finansminister som sade detta.Jag kan bara hänvisa till det projekt som pågår iDanmark och som skall permanentas efter ett parårs försök. Det danska näringsministeriet - det liggerinte längre hos det danska arbetsmarknadsministeriet- räknar med att detta gav ett tillskotttill den danska statskassan på ca ,trots att man subventionerade varje timme med ettantal tiotal kronor.Anf. 95 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Rapporten om det danska projektetvisar att det inte var så lyckosamt som man hade trott.Däremot finns det tankar på det som togupp och som gäller . Där tror jagpersonligen - och det är fortfarande min personligauppfattning som inte har diskuterats i regeringen -att det finns en hel del att göra för att sänkadeltidsarbetslösheten bland hemtjänstpersonal ochockså bereda vissa pensionärer möjlighet atteventuellt med egna medel köpa mer tjänster om deså önskar.Nytt socialbidragssystemAnf. 96 ()Fru talman! Min fråga riktar sig till socialminis-tern.En proposition om ett nytt socialbidragssystem harvarit på gång väldigt . I ett svar på en skriftligfråga till mig utlovades en proposition . Jagskulle i och för sig kunna fråga vilken höst med tankepå att alla tidigare utlovade datum ständigt har skjutitsframåt. Men min fråga är: Vad är det som tar så långtid? Vilka är de stora knäckfrågorna?Anf. 97 Socialminister ()Fru talman! Det torde väl inte vara någon hemlig-het att en av de stora knäckfrågorna är diskussionenom en socialbidragsnorm. Vi har också en mycketlivaktig diskussion just nu om kostnader och kost-nadsövervältringar samt ansvar och ansvarsfördel-ning. Jag har sagt att jag helst skulle vilja behandladen här frågan i ett sammanhang - och detgäller denna höst.När vi skall anta en ny socialtjänstlag vill jag ock-så ta med den frågan. Jag tycker att jag faktiskt kan fåta mig att prata med de olika parterna somverkar stå ganska långt ifrån varandra och lyssnaordentligt och sätta mig in i frågan innan vi skriverden propositionen. Jag tror att det är klokt att vi bevil-jar oss . Förhoppningsvis kan det då bli merakonstruktiva förslag i propositionen som framläggsunder hösten.Anf. 98 ()Fru talman! Detta är inga nya problemställningar.Problemen är väl kända. Jag kan inte se att det behövsfler utredningar. De är redan gjorda. Man har arbetatsedan 1991 med den här frågan. kan man- med tanke på ekonomi - fråga sig om detär rimligt att kommunerna mer eller mindre förblödergenom att de får betala ut stora summor i socialbidragnu när det statliga systemet har ändrats och ersätt-ningarna har sänkts. Och det gick ganska fort. Mennär det är kommunerna som får betala då drar manfrågan i långbänk.Anf. 99 Socialminister ()Fru talman! Jag sade inte att det skulle tillsättasfler utredningar. Men jag är mer bekymrad över deenskilda hushåll och enskilda människor som säger attde - om man ser det symboliskt - förblöder och somfar väldigt illa och över att antalet ökar. Jag tycker attvi behöver sätta oss ned och samtala. Det måste bli ettslut på revirstriderna. I stället borde vi hitta ett sätt attsamarbeta. Det verkar ibland som att det har låst sigkring debatten om en socialbidragsnorm. Jag skullevilja försöka att på nytt starta de diskussionerna ochse om vi kan hitta varandra. Vad det handlar om är ettvärdigt bemötande mot och omhändertagande av demänniskor som behöver socialhjälp.Anf. 100 ()Fru talman! Att sänkningarna av de statliga er-sättningsnivåerna skulle få effekter för de enskildamänniskorna borde väl ha stått ganska klart för rege-ringen. Då är frågan: Löser vi nationens ekonomiskabekymmer genom att från staten överföra utgifter påkommunerna, vilket är fallet just nu? Man måste hafttanken i förlängningen att även ersättningsnivåerna isocialbidragssystemet skulle sänkas. Annars blir detju ett nollsummespel.Anf. 101 Socialminister ()Fru talman! Vi måste resonera om hur ansvaret skallvara fördelat och hur vi med den enskildes bästa förögonen skall hjälpa varandra. Det kan också dis-kuteras hur som det handlar om. Det är välinte heller okänt att det allra bästa som vi kan göra -också för att minska socialbidragskostnaderna - äratt se till att människor får jobb och utbildning. Dettaär också bästa sättet för kommunerna att på lång siktklara sin ekonomi. Men, som sagt, jag vill att vi skallkunna föra en bra dialog om detta med målet att fåett värdigt sätt att ta hand om dem som behöversamhällets stöd.Företagens villkorAnf. 102 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.När man läser regeringens ekonomiska vårpro-position står det bl.a. att det är regeringens främstauppgift att minska arbetslösheten. Villkoren för före-tagandet måste förbättras. Politiken är inriktad på attskapa goda villkor för företag och företagande. Ar-betsrätten behöver förändras och utformas så att deninte försvårar för företag att expandera och nysatsa.Detta låter mycket bra. Det kan t.o.m. vi från Mo-deraterna ställa upp på. Men man ställer sig frågan:Är detta bara vackra ord? När man läser vidare serman ju att regeringen - som säger sig vara positivtinställd till företagande - vill öka arbetsgivarperiodeni sjukförsäkringen , vilketregeringen själv betraktar som en skattehöjning. Manvill inrätta en sjätte och man låter fortfarandeföretagen betala in moms i förskott. Ännu har det inteföreslagits några förbättringar i arbetsrätten.Jag vill fråga om hon kan genågra exempel på förbättringar för företagen som kanminska arbetslösheten i stället för dessa förslag sominnebär försämringar.Anf. 103 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Den här propositionen har som syfteatt slutligen sanera ekonomi så att vi kan nåkonvergenskriterierna och så att vi får balansi de statliga finanserna året därpå, 1998.Det är en viktig signal för företagare och enskildapersoner så att dessa kategorier får framtidstro, så attföretagare vågar börja satsa och så att konsumenter ilandet vågar börja konsumera.Men självfallet är detta inte det enda som är pågång. Jag har tidigare i den här debatten sagt att vi nuförbereder en sysselsättningspolitisk proposition därmånga av dessa frågor kommer att behandlas. Det målsom den socialdemokratiska partikongressen ochsedermera regeringen har satt upp för sitt arbete,nämligen en halverad arbetslöshet , kommeratt nås. , när vi har lyckats -om godtar det hela - sanera ekonomin,kommer de stimulanser som behövs för att nå en hal-vering av den öppna arbetslösheten.Anf. 104 ()Fru talman! Man kan konstatera att det i proposi-tionen skrivs att man skall förbättra för företagen,men gör man ingenting. har vi mycketatt se fram emot i vårpropositionen, när man nu skallförbättra situationen för företagarna. Blir det då enförbättring och förändring av arbetsrätten, vilket ärvad företagarna begär. Kommer man att ändra på attmomsen skall betalas in i förväg? Innebär detta inte kommer att bry sig om att införa någon sjätteAP-fond? Om allt detta säger faktiskt företagarna av : Detta är rejäla försämringar. Inför dem inte.Trots det talar om att man förbätt-rar för företagen, men man försämrar ju. Inte kommerdetta på något sätt att innebära att arbetslöshetenminskar.Anf. 105 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! I arbetet med att sanera statens eko-nomi ingår besparingar för alla grupper i vårt samhäl-le, inklusive företagen som också måste vara med ochdela på bördan, och också vissa typer av skattehöj-ningar. Vi gör det, som jag sade, för att sanera detsom vi tog över från en borgerlig regering. Men vi gördet också för att stärka den svenska kronan och få nedräntan. som vi har haft socialdemokra-tisk regering har räntan de facto fallit med över treprocent. Det är bra för företagen. Det skapar framtids-tro.Vad gäller arbetsrätten arbetar en , som vi hoppas och förväntar oss skallkomma överens. Om de inte gör det, avser vi att tainitiativ i frågan.Anf. 106 ()Fru talman! I den ekonomiska propositionen stårdet: Politiken är inriktad på att skapa goda villkor förföretag och företagare. Kan näm-na att enda gott villkor i propositionen för företag ochföretagare?Anf. 107 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Ett mycket bra sådant exempel är ensänkning av räntan med drygt tre procent.AnhörigvårdareAnf. 108 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialminister . Hon har både i eter-medier och i en intervju i litet grandnämnt de människor som vårdar sina anhöriga och atthon skulle vilja göra något för dem.Anhörigvårdarna är en grupp som länge har legatKristdemokraterna varmt om hjärtat. Vi har längeefterlyst åtgärder för att förbättra deras situation. Jagefterlyser nu inga konkreta detaljer när det gäller vadMargot har tänkt sig att göra, men jagskulle gärna vilja höra om harnågra tankar i frågan. Här skulle ju också sådana idéerkunna komma in som att man öppnade upp tjänstesek-torn och ökade flexibiliteten i hemvården, så attmänniskor själva fick möjlighet att finna nya lösning-ar till en lägre kostnad. Är det sådana tankar MargotWallström har?Anf. 109 Socialminister ()Fru talman! Jag har märkt att det är blandadereaktioner på detta. Mina partivänner verkar litetbekymrade och frågar om detta är någon sorts linje-ändring eller vad det kan vara fråga om. Andra villtolka det på sitt, politiska sätt, vilket kanske också kdsgör till stöd för sin linje.Det som jag konstaterade var att det med tanke påhur äldrevården och omsorgen om våra äldre ser utinte skulle fungera om inte de anhöriga tog ett så stortansvar och så stor praktisk del av arbetet som de fak-tiskt gör . Det sker i så hög utsträckning att mankan säga att samhällets omsorg faktiskt är ett kom-plement till detta. Det viktiga är ju att det inte skerofrivilligt genomgående, utan att de allra flesta pånågot sätt vill hjälpa till att ta hand om sina gamla.Med tanke på hur vår ekonomi ser ut tror jag attalla inser att det vore orealistiskt att gå ut och lova attinföra någon sorts allmänt stöd till denna grupp.Men det är viktigt att vi säger: Vi ser vad ni gör.Vi ger er erkänsla för det, och vi skall se om vi kanfinna en rad åtgärder för att förbättra er situation i denroll som ni anhöriga har. Det kan gälla andra saker,att man skall veta att man har någonstans att vända sigmed sina frågor samt möjligheten att få kontakt ochstöd på olika sätt. Jag har som sagt ingen detaljeradhandlingsplan för detta, men jag har velat peka på attvi känner till hur situationen faktiskt ser ut och att vierkänner att det här bedrivs ett mycket omfattandeoch värdefullt arbete. Låt oss se vad vi kan göra föratt bättre stötta den här gruppen.Anf. 110 ()Fru talman! Jag är glad för det erkännande somäntligen kommer från Socialdemokraternas sida närdet gäller den här gruppen människor som undermycket har gjort en mycket värdefull insats.Man brukar faktiskt tala om att det kan röra sig om attäldrevården till sköts av anhöriga.Men det skulle ju naturligtvis vara väldigt värde-fullt om man kunde få höra något om konkreta åtgär-der och att man inte bara ger ett erkännande, även omdet är viktigt att man uppskattar det arbete som utförs.Jag menar att detta skulle passa in väldigt bra i detsom vi har talat om, nämligen att öppna upp tjänste-sektorn. Även där skulle man kunna tänka sig attmänniskor, om skattekilarna försvann, skulle kunnalösa sina egna problem på ett helt annat sätt än i dag.Flexibiliteten där skulle kunna bli mycket större änden som är i hemvården. Det skulle kunna utgöra enkomplettering till hemvården.Anf. 111 ()Fru talman! Det är väldigt viktigt att dessa männi-skor får uppskattning. Jag har samma siffror somIngrid . Men missuppfattade jag skall öka kraven när det gäller att vårda de an-höriga? I så fall är detta en väldigt stor kvinnofråga.De flesta som sköter sina anhöriga är åldrigakvinnliga makor, eftersom männen har lägre medel-livslängd och ofta är äldre än kvinnorna. Det är ocksåen kvinnofråga när det gäller döttrar. Det är mestkvinnor som sköter detta. Jag tror inte att man kanöka omfattningen av den här typen av vård över hu-vud taget, utan snarare tvärtom.Anf. 112 Socialminister ()Fru talman! Detta måste jag korrigera,för det har jag aldrig sagt. Jag tror inte att det i radio-inslaget eller i någon tidningsartikel framgick att viskulle öka kraven. Jag har sagt att vi måste se ocherkänna att det här bedrivs ett mycket värdefullt arbe-te och att hela äldreomsorgen inte skulle fungera ominte dessa anhöriga fanns. Detta erkännande måstevara en del i hela vår äldreomsorg. Vi måste se det,erkänna det och fundera över hur vi skall lösa pro-blemen utifrån det faktum att det faktiskt ser ut somdet gör.Det är inte i motsatsställning till att samhället ochdet offentliga skall ta ett mycket stort ansvar, en sortsbasansvar. När man inte längre orkar vårda sin gamlemake t.ex. måste man känna sig trygg ändå.Det kan finnas många olika sätt att göra detta. Vikan bara börja med att ta sådana steg, men det går inteatt tro att vi skall kunna ställa ännu högre krav pådetta. Det är också riktigt att det är en kvinnofråga.Jag tror att vi tillsammans med kommunerna kanfinna en rad praktiska förbättringar i vardagen. Det ärdet som vi skall inrikta oss på.Kds valde ju att prioritera vårdnadsbidrag och attavskaffa förmögenhetsskatt när man satt i regeringen.Anf. 113 ()Fru talman! Jag har huvudsakligen tolkat det somMargot har sagt som något positivt. Jaghoppas att det skall tillföra de anhöriga någonting.Men jag tyckte att det i någon intervju framskymtadeatt detta skulle vara någon form av besparingsåtgärd. Iså fall kan jag känna samma oro som ger uttryck för.Jag kan här göra en jämförelse med barnomsor-gen. Jag sade i kommunfullmäktige i Göte-borg att om man talar om att brist på barnomsorg kanvara en kvinnofälla, så kan detta verkligen bli enkvinnofälla för många kvinnor om de inte får tillräck-lig hjälp av samhället.Anf. 114 ()Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag är väldigtglad för det svar jag fick.Om vi har pengar att lägga någonstans så anser jagatt det är på detta de skall satsas och inte på välbe-ställda svenska medborgare. Jag tänker då på den s.k.pigdebatten.Anf. 115 Socialminister ()Fru talman! Det sistnämnda är jag direkt bereddatt instämma i, att vi inte skall subventionera hem-hjälp hos dem som kan klara detta ändå - de som harekonomiska resurser, är friska och starka. Om vi fårpengar över är det väl på de svagaste grupperna, desom har de största vård- och omsorgsbehoven, som viskall satsa våra pengar. Det är alldeles självklart.I själva verket var det så, , att nären journalist frågade mig vad jag skulle önska mig attfå lägga pengar på om jag hade några, så var detta ettexempel jag gav. Det har aldrig framstått som ett sättatt göra ytterligare besparingar på. Tvärtom är dettanågot som man bör se på, och man bör erkänna attdessa behov kan finnas där.Man kan ställa frågan tillbaka om det kanske är såatt också kds har bytt prioriteringar.Missförhållanden inom arbetsförmedlingenAnf. 116 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ar-betsmarknadsminister . I går kvällvar det i programmet Striptease ett mycket uppröran-de inslag om en arbetsförmedlare som hade missköttsitt arbete. Det var bl.a. svarta pengar inblandade. Dethandlade också om en firma som hade två och en halvanställda och som därtill hade 20 praktikanter - allafrån samma arbetsförmedling! Så får det naturligtvisinte går till.Jag vet ju att de flesta av arbetsförmedlarna sliteroch kämpar och sköter sitt arbete på ett alldeles ut-märkt sätt, men jag vill ändå ställa en fråga om vadarbetsmarknadsministern kan göra för att se till attliknande företeelser inte upprepas.Anf. 117 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag såg inte själv programmet, menjag har fått många reaktioner på det . När dettaberättas för mig blir jag naturligtvis lika upprörd somde som såg programmet. Jag har beställt en kopia avdet, och jag skall se det själv.Det här är någonting som redan har hanterats avArbetsmarknadsverket. Föreståndaren för förmedling-en är avstängd, och fallet ligger hos en kommitté,personalansvarighetsnämnd tror jag att det heter, hosAMS. Man överväger om saken skall gå vidare tillpolisen.Självklart kan jag bara fördöma detta. Så här fårdet inte gå till. Men jag instämmer också i vad SonjaFransson säger om att detta inte är regel utan undan-tag. Också undantag måste dock beivras. Allt fusk ochall sådan här verksamhet betalas ju av andra. Det ärviktigt att säga att detta inte accepteras.Det program jag såg i går handlade också om ar-betsförmedling för invandrare. Det gällde Västerås.Det gav en alldeles utmärkt belysning av hur det kangå till när det är bra.Studier med bibehållen a-kassaAnf. 118 ()Fru talman! Jag har också en fråga till arbetsmark-nadsministern. Jag har hört i uttalanden, och ocksåsett skrivet, att arbetsmarknadsministern kan tänka sigatt människor får studera med bibehållen a-kassa. Detskulle bl.a. gälla de försökskommuner där det diskute-ras ett närmare samarbete mellan kommunerna och destatliga myndigheterna. Jag skulle vilja att arbets-marknadsministern vidareutvecklar dessa funderingarlite tydligare.Anf.