prot · GJ09101 · 1996-05-29 00:00:00 — Det har alltsåskett en dramatisk ökning vad gäller miljöförstöringeni Östersjön.Dagens betänkande är i den här delen en felsignal,eftersom man faktiskt försämrar möjligheterna attkomma åt miljömarodörerna. Det formella är ju rik-tigt, att vi skall anta havsrättskonventionen. Men detfinns en reservation som pekar på att detta i någonmån skall kompenseras och att, som vi begär, rege-ringen skall återkomma med förslag som gör att maninte skickar ut denna felsignal som kan uppfattas somatt vi som beslutsfattare inte ser vad som händer ute iverkligheten. Vi har sett denna dramatiska ökning ochmåste finna medel för att komma till rätta med detta.Detta är en liten del i ett batteri av åtgärder somkrävs.I praktiken sänks nu alltså tröskeln för miljöbrott idetta avseende. Vår uppfattning är att intefår bli någon sorts oljetråg som samlar alltmer olja,vilket ger förskräckande effekter på sjöfågel och mil-jö. Det gör att vi inte lyckas dämpa miljöförstöringen.En av anledningarna till vår reservation är att vivill markera att bara för att havsrättskonventionenantas, accepterar vi inte en fortsatt nedsmutsning avÖstersjön. Här har regeringen all anledning att ageraoch lägga fram nya förslag till åtgärder.Anf. 122 ()Herr talman! Jag tror inte att jag under mina elvaår i har varit med om att en konvention harskapat så stort intresse i denna kammare. Det skall väli någon mån motionärerna ha tack för. Det är roligt attvi får diskutera en konvention. De brukardras igenom i denna sal illa kvickt utan minsta kom-mentar. Så blir det inte , och det är bra.Som tidigare talare har lyft fram är det ett långtarbete som har lett fram till att vi här fårmöjlighet att ratificera havsrättskonventionen. Konventionenträdde i kraft , då 60 stater haderatificerat den. Det krånglade till sig med tillämpning-en av del XI och drog ut . Ett avtal angåendeden delen trädde i kraft . Det gälldetillämpningsfrågor i djuphavsområdena.Konventionen har ratificerats av sammanlagt 158stater. Det säger nästan allt. Det är i stort sett all värl-dens stater. Det är inte många som står utanför, kan-ske ett trettiotal.Sverige har varit mycket aktivt i detta arbete ochdrivit på för att få denna konvention till stånd. Dettaär närmast att se som ett paket, med en konvention, ettavtal och följdlagstiftning.Konventionen i sig är ett heltäckande regelverksom omfattar hela havsmiljön. Efter det som har sagtsav föregående debattörer kan det framstå som omkonventionen i stort sett bara handlar om miljöfrågor.Det är en viktig del, som . Men konventionen har sammanlagt 320artiklar, 17 delar och 9 bilagor, så det handlar ommycket annat också. Det handlar om forskning, fiske,utvinning av olja och gas, trafikfrågor, för att baranämna några frågor.Ett tvistlösningssystem tas upp i konventionen.Den syftar ju till att förstärka samarbetet mellan olikaländer och att skapa en balans mellan kuststater ochövriga länder. Inte minst är konventionen i sig ettviktigt säkerhetspolitiskt instrument. Det skall vi integlömma.Regeringen har föreslagit att skall god-känna, dvs. ratificera konventionen, godkännatillämpningsavtalet med de tre förklaringar som rege-ringen har lämnat till konventionen om historiskasund, tvistlösningsmekanismen och EU-anpassningensamt en serie lagändringar till följd av att Sverigeratificerar konventionen. Ett tiotal olika lagar är be-rörda. Det har varit en stor process. Lagstiftningen harvarit i Lagrådet och vänt och fått ett godkännande där.Den avses träda i kraft den 1 juli 1996.Utskottets majoritets uppfattning är att det är ettbra arbete som har gjorts i och med att vi nu äntligen,, får fram denna konvention. Därför tillstyr-ker utskottet att vi här i kammaren godkänner kon-ventionen och avtalet och alla de föreslagna lagänd-ringarna i propositionen och betänkandet. Samtidigtföreslår majoriteten att vi avstyrker den enda reserva-tion som finns.Det första yrkandet i motion handlarom att åklagarnas kompetens anses bristfällig och attmiljöbrotten prioriteras på ett otillfredsställande sätt.Vi i utskottet säger, efter att ha inhämtat sakkunskapbl.a. från justitieutskottet, att det har genomförts ochgenomförs flera olika utbildningsinsatser. Vi noterarockså att denna fråga har diskuterats i samband medolika budgetbehandlingar. Den kommer självfallet attdiskuteras när budgeten läggs fram nu i september.Det är inom ramen för budgeten som prioritering avbekämpning av miljöbrottsligheten sker. Vi har ocksåpekat på möjligheten att ge sig in i själva miljö-balksarbetet och se efter vilka möjligheter som finnsatt förstärka insatserna på detta område. Med de mo-tiven avstyrker vi första yrkande.Det andra yrkandet, som också föranlett reserva-tionen, gäller de ekonomiska påföljderna för brott motvattenföroreningslagen, dumpningslagen m.fl. lagar.De borde skärpas som en följd av att vi tillträderkonventionen, menar . Att märka är att viså sent som skärpte den särskildavattenföroreningsavgiften, som tidigare talare harnoterat. Till skillnad från de böter som kan utdömasbygger denna avgift på ett strikt ansvar. Man behöveralltså inte bevisa skuldbördan på samma sätt som mangör vid kriminalisering av dessa brott. Ett strikt an-svar gäller. Har utsläppet skett och det är klart att detär från ett givet fartyg, skall redaren ansvara för dettaoch åläggas en avgift. Den avgiften höjdes den 1januari 1995. Dessutom inflationsskyddades avgiftengenom att den kopplades till basbeloppet. Det haralltså redan där skett en kraftig skärpning. Vi tyckerinte att tiden är mogen att redan nu föreslå ytterligareåtgärder. Jag vill dock inte avvisa att det i en framtidkan behövas. Vi får se hur utvecklingen blir. Med deskälen avstyrks yrkande 2 i motionen och därmedreservationen.I yrkandena 3 och 5 tas upp krav på ändringar isjälva konventionen. vill att Sverigeomedelbart skall begära ändringar i artiklarna 230 och73, som begränsar den möjlighet vi har med nuvaran-de lagstiftning att använda fängelsestraff. Vi tyckerinte att det är realistiskt att påbörja enomförhandling av konventionen. Det har vi också fåtten viss förståelse för från sida. måstevi arbeta ett tag med konventionen. Sedan skall Sve-rige naturligtvis, om det visar sig att den inte fungerarbra, ta upp en diskussion om en ändring, så att vi kanfå tillgång till fängelsestraff. Man kan i och för sigockså göra reflexionen att det inte är alldeles själv-klart att fängelsestraff är så mycket effektivare änbötesstraff och vattenföroreningsavgift tillsammans.Ekonomiska påföljder för utländska redare kan varaväl så effektivt. Det tål i alla fall att diskuteras. Motden bakgrunden har vi avstyrkt yrkan-den 3 och 5.Yrkande 4 i motion innebär att Sve-rige skulle verka för en strängare syn på föroreningari den miljön. Utskottet har besvarat det yrkan-det. Vi tycker att det är precis vad har gjorthela tiden. Det måste dock erkännas att vi inte harlyckats så väl som vi kanske skulle önska när detgäller havsrättskonventionen. I en mängd olika sam-manhang verkar i den riktningen när det gäl-ler internationell lagstiftning.Det sägs att konventionen innebär en försämring.Det tål att diskutera, om vi ser till alternativet. Alter-nativet är egentligen att vi ställer oss utanför konven-tionen, att vi beslutar att inte ratificera den. Detskulle innebära att vi ställer oss vid sidan av den möj-lighet till samarbete som konventionen öppnar för.Skulle det innebära en förstärkning, om vi bara ser tillmiljöområdet? Själva tillträdet till konven-tionen ger arbetsmöjligheter på den internationellaarenan när det gäller bekämpning av brott av dettaslag och det är värdefullt i sig, även om det innebär enviss försämring i den meningen att fängelsestraffetblir till böter för utländska fartyg.Vi måste alltså se till helheten. Gör vi det, skullejag vilja hävda att detta inte är någon försämring. bara till frågan om fängelsestraffet som blir ettbötesstraff kan man diskutera om det är en försämringeller inte. Men låt gå för att vi kan se det som en för-sämring. Hur stor den är tål dock att diskuteras medtanke på hur viktig den ekonomiska påföljden är.Bodil har lyft fram en del pro-blem i samband med tillträdet av konventionen. har pekat på möjligheterna, och GöranMagnusson kommer senare i debatten också att knytaan till olika lösningar.När det gäller att den svenska domsrätten inteskulle gälla i den ekonomiska zonen i samband medoljeutsläpp, pekar justitieutskottet på möjligheten attgöra samma ändring i vattenföroreningslagen som vihar i dumpningslagen, dvs. att tillföra en bestämmelsesom gör att svensk domsrätt kan gälla där. Det här harinte blivit något tillkännagivande på grund av osäker-heten omkring de problem som är förknippade meddetta. Men skrivningen i utskottets betänkande är såstark att regeringen måste titta på det.Den andra frågan gäller huruvida bötesstraffet in-nebär att man inte kan borda ett fartyg. Men vi har juvattenföroreningsavgiften som innebär att man fårinspektera fartyg - även om det också där i och för sigfinns vissa försämringar i konventionen. Denna in-spektion ger möjlighet att med egna ögon se och be-lägga de brott som begås. Jag kan inte se att dettaskulle innebära att man inte får de bevis man behöveri en rättegång för att också utdöma bötesstraffet. Jagtror att skjuter över målet i denna kritik.Den blir juridisk/teknisk men kanske inte särskiltpraktisk.Slutligen har vi också föreslagit ett tillkännagi-vande. Detta tillkännagivande tar upp effektivisering-en av lagstiftningen, behovet av att vi verkligen skallkunna beivra brotten, behovet av att vi skall kunnadriva in de avgifter som krävs osv. Inom ramen fördetta tillkännagivande ser jag, såsom det är skrivet iutskottet, alla möjligheter att vi från i vårtbeslut har ställt krav på vår regering att den nu skalltitta på dessa frågor. Det får inte finnas några hål somkan innebära att vi inte kan beivra brotten. Det börtillkännagivandet och utskottstexterna vara en garantiför.Med de orden vill jag återigen säga att vi från ut-skottsmajoritetens sida tillstyrker regeringens allaförslag - det är fråga om många olika förslag - och attvi avstyrker reservation.Anf. 123 () replikHerr talman! säger att alternativeti dag är att ställa sig utanför konventionen. Men det ärinte det debatten handlar om. Detta är faktiskt enreservation som är byggd på ett synsätt enligt vilketregeringen på något sätt måste kompensera den del ikonventionen som faktiskt innebär en försämring avmöjligheterna till sanktioner mot oljemarodörer, motmiljömarodörer.Bakgrunden till mitt inlägg är att fak-tiskt har behandlatfrågor som berör detta område, alltså oljeutsläpp.Man har avvisat de förslag som då lagts fram, ochman hänvisar till att regeringen driver denna frågaändå - utan att vi har fått några konkreta förslag påbordet.Det är bra att utskottet i och för sig har ett tillkän-nagivande. Man går faktiskt litet tuffare fram jämförtmed tidigare. Men detta motsäger inte möjligheten attstödja reservationen.Berndt säger att tiden inte är mogen förytterligare åtgärder. Jag tror, herr talman, inte att detär många som vill hålla med om detta.Man ser ju en dramatisk ökning av oljeutsläppen somfaktiskt leder till just det jag sade; blir enform av oljetråg. Det är detta vi med alla medel måstebekämpa, och det här är en liten del av det resone-manget.Så jag tycker nog, herr talman, att motiven bakomreservationen kvarstår. Därför står jag fast vid att yrkabifall till denna.Anf. 124 () replikHerr talman! Ja, era motiv står säkert kvar. Mendet hindrar inte att man kan argumentera mot dem.Enligt sade jag att alternativet vore attställa sig utanför konventionen. Men det var inte medanledning av reservation 2 som jag sade det, utan detvar med anledning av helheten. Vad har vi för alter-nativ när det gäller artiklarna osv. ?När det gäller reservationen pekade jag redan imitt anförande på att vattenföroreningsavgiften harskärpts och att den har inflationsskyddats. Det ärkanske rimligt att nu låta konventionen verka en tidinnan man talar om skärpta straff, något som man ärute efter i reservationen.Till detta kan, när jag talar om ytterligare åtgärder,sägas att det ju finns många ytterligare åtgärder. Ensådan är detta med oljehamnarna. Det är en väldigtbra idé, om den nu också förverkligas, för att få enbättre situation utefter kusterna.Havsrättskonventionen i sig kommer att skapa etttryck mot redarna. Var de än har sina fartyg skall de,om det här fungerar, vara jagade så att de sköter sig.Det kommer i sig att leda till att vi får bättre fartyg.Det är i alla fall syftet med konventionen, och det börleda till detta. Då får man mindre problem också iÖstersjön.Sedan har vi också pekat på att Miljöbalksutred-ningen kan studera dessa frågor. Med det tycker jagatt vi i allt väsentligt uppfyller det som reservationenär ute efter. Det är bara det att ni vill göra en marke-ring här. Det är era motiv.Anf. 125 () replikHerr talman! säger att konven-tionen måste få tid att verka. Men, herr talman, vi harfaktiskt inte tid att vänta ytterligare innanman kommer åt detta.Jag gav tidigare en siffra på antalet oljeutsläppupptäckta . Det var 482. 1994 var det 415.Om vi går bakåt i tiden var det bara tio. Vi kanalltså se att det har varit en mycket dramatisk ökningav oljeutsläppen. Det är därför vi inte har tid att vänta.Vi måste ta till alla medel som finns för att få stopp pådet här.I och för sig, herr talman, är jag tacksam för stödetfrån när det gäller att satsa på oljeav-fallshamnarna, och på hanteringen av detta. Det ärsamma förslag som vi har fört fram tidigare i dennadiskussion, men som har avvisats.När man sedan, herr talman, börjar hänvisa tillMiljöbalksutredningen, så blir jag riktigt bekymrad.Det är ju något som regeringen verkligen har dragit ilångbänk. Den utredningen har jobbat i många år.Jag satt själv med i den ett tag. Vi lade fram en pro-position under den förra mandatperioden, men Soci-aldemokraterna drog tillbaka den. Sedan har mandragit detta i långbänk. Hänvisar man till miljöbalkeni den här frågan, då är vi illa ute, herr talman!Anf. 126 () replikHerr talman! Det är väl inte tid för att diskuteramiljöbalken , men det var väl inget mästerverkprecis som den borgerliga regeringen åstadkom. Detär skälet till att har givit utredningen såmycket tid. Det arbete som den borgerliga regeringenåstadkom var så dåligt att vi tvingades gå till grundenpå det här sättet. Men jag tycker att detta i huvudsakändå har väldigt litet med det vi debatterar här i dagatt göra.Vi har ett tillkännagivande. Det är brett. Det rym-mer väldigt mycket. Det finns stora möjligheter att tatag också i det som reservationen tar upp. Det är intetid att vänta - nej, just därför!Glöm inte att havsrättskonventionen i sig, satt ifunktion från , innebär ett kraftigt ökattryck. Man kan ju inte bara fastna i en fokusering vidstraffpåföljden och vattenföroreningsavgiftens storlek.Man måste också se till vad kangöra. Det är bra att de har effektiviserat sina insatser.När vi i princip använder polisiär förmåga i sam-hället i stort, är det för att avskräcka, inte för att ivarje läge kunna utdöma ett straff. Samma sak gällerhär också. Överbetona inte vikten av straffet! Jag troratt det är oerhört mycket viktigare att hela det inter-nationella samfundet i ett samarbete enas kring dennakonvention och driver det här gemensamt. Det kom-mer att få mycket större genomslag än reservationenskrav på ökade straff i Sverige.Anf. 127 () replikHerr talman! sade att ekonomiskapåföljder är viktiga. Det som är viktigt när man höjerbötesstraffet är just att det skall vara avskräckande.Vattenföroreningsavgiften skall också vara avskräck-ande. Då kan man, tycker jag, inte ha kvar de gamlaböterna som är på högst 150 000 - högst alltså. Mandömer till dagsböter á 1 000 kronor.Man kan titta på hur andra länder ser på detta. Jaghar fått uppgifter från och . I dessaländer är det så att om fartyget inte självt omedelbartanmäler ett utsläpp åläggs det att betala en grundav-gift på . Det kan jämföras med det ur-sprungliga beloppet för vattenföroreningsavgiftensom är ett basbelopp. Det är alltså en mycket storskillnad. Dessa gör ju att fartyget omedel-bart anmäler utsläppet. Sedan får man dessutom beta-la saneringskostnaderna. Då vill man ju inte dessutomha denna stora utgift. Det är alltså två skilda saker.När det gäller vattenföroreningsavgifter blir maninte fälld för något brott förrän avgiften överklagas.Från början var straffet både bot och fängelse. Nuär det bara bot som gäller. Jag tycker därför att det ärgivet att man höjer boten för att kompensera att fäng-elsestraffet har tagits bort just för att straffet skall varaavskräckande.Det har inte talats om att stå utanför. Det går inte att vänta med detta.Anf. 128 () replikHerr talman! När det gäller det sista som BodilFrancke tog upp, att stå utanför, så har juMiljöpartiet i sin motion krävt ändringar i dessa para-grafer. Jag tror säkert att man i med tankepå det enorma arbete som man har all förtjänst av attha lagt ned på att granska den här konventionen ocksåär väl förtrogen med att möjligheterna att omedelbartförhandla om den konventionen är utomordentligtsmå. I den meningen blir, som jag ser det, ett alterna-tiv att stå utanför. Det är ju inte realistiskt. Det voreinte ens bra på något sätt.Beträffande den avskräckande effekten är det na-turligtvis på det sättet att ju högre böter som kan ut-dömas och ju högre vattenföroreningsavgifterna är,desto bättre är det. Men man får alltid göra en avväg-ning hur långt man skall gå och när man skall göradet. Och låt oss inte glömma att havsrättskonventio-nen i sig är den stora saken. Alla stater som biträderden kan bekämpa de marodörer som det många gång-er är fråga om. Det är på det sättet som vi gör denstora insatsen.Sedan får vi återkomma om vi behöver höja vat-tenföroreningsavgiften ytterligare. Den höjdes i janu-ari 1995. följer den automatiskt inflationen. Menvi skulle vilja gå ännu hårdare fram. Vi får ocksååterkomma om vi behöver höja bötesstraffen ännumer. Vi har ju även diskuterat fängelsestraffet. Men vifår ta upp även det i ett senare läge. Att göra det justnu tror jag inte vore en riktig åtgärd. Det är ocksådärför som vi yrkar avslag på reservationen.Anf. 129 () replikHerr talman! När vi diskuterade detta i utskottetfick jag motargumentet att detta är en paketlösning.Det är alldeles riktigt. Jag fick också höra att man harrevisionsmöten var tionde år, och man kan naturligt-vis ta upp detta och få en ändring . Men mankan ta itu med detta . Man kan börjaoch utarbeta förslag till ändringar . Heltomöjligt är det alltså inte att ändra detta. Om detsedan skall finnas fängelsestraff eller inte får mantänka igenom när man har sett om de lagar som vi nuhar verkligen räcker till. Jag menar att de inte räckertill i och med att samtliga fackmän på området menaratt snabba tillslag och möjlighet att gå ombord måstefinnas.Dessutom talar och våröveråklagare i om att man måste förbättra den-na övervakning och att det måste finnas möjligheteratt övervaka med flyg, radar eller satellit, inte minst imörker, på ett helt annat sätt om man skall kunna tafast de fartyg som så cyniskt gör sinaoljeutsläpp. Och man kan vara säker på att det ärganska medvetet gjort för att spara pengar.Anf. 130 () replikHerr talman! Det senaste som tog upp tycker jag är bra. Att förbättra övervak-ningen är ju precis det som tillkännagivandet går utpå. Att det skall vara möjligt att gå ombord på farty-gen förutsätter vi att lagstiftningen kommer att medgeoch att regeringen ser till att det blir på det sättet,annars är den ju fullständigt verkningslös.Jag tror att det var en åklagare i somskall flytta ned till vars insatser för att vidtakraftfullare åtgärder är mycket bra. Det är bara attönska honom lycka till och hoppas att det skall funge-ra.Det som har gjort och som ävenandra myndigheter har varit inkopplade på är utmärk-ta insatser, och de skall ha allt stöd.Anf. 131 ()Herr talman! Det är en stor framgång för svenskaförhandlare och för internationella miljöorganisatio-ner att arbetet med havsrättskonventionen nu haravslutats och att nu kan ratificera den och gåvidare och tillämpa konventionen.Vänsterpartiet stöder det som utskottsmajoritetenhar framfört, nämligen att det väsentliga är attfatta beslut om att ratificera havsrättskonventionenoch att inte gå in med olika ändringsförslag.Berndt har här på ett förtjänstfullt sätt re-dogjort för dessa ställningstaganden, och jag ställermig från sida helt bakom detta.Bodil och har till-sammans med kds tagit upp en del invändningar ochanfört hur man redan nu bör föreslå förändringar ochhur man skall gå vidare med den svenska lagstiftning-en när det gäller miljöbrott. Det ligger väldigt mycketi det som finns med i reservationen och det som Mil-jöpartiet har tagit upp i sin motion. Men jag menar attargumentet ändå överväger, nämligen att man börratificera konventionen i befintligt skick, att fördelar-na överväger. Jag menar också att utskottsmajoritetenpå ett mycket tydligt sätt har markerat att de synpunk-ter som finns i justitieutskottets uttalande och i övrigtkommer regeringen till känna och att man skall beaktade frågeställningar och de problem som har lyfts fram.Jag utgår från att man från regeringens sida kommeratt se till att så blir fallet.Jag skall inte orda mer om själva konventionen,men jag vill citera en dikt som en person som heterClaes har skrivit. Han är ordförande förVänsterförbundet i och kulturminis-ter. Han har funderat på havsfrågorna. Dikten ärhämtad från en diktbok som heter Dikterfrån havets botten. "Ingenstans är friden större än på havets botten.Man längtar aldrig bort från havets botten.Ingen plats går upp mot havets botten.Den som påstår något annat har aldrig varit på ha-vets botten.Krig har aldrig förekommit på havets botten.Ingen har förblött på ärans fält på havets botten.Aldrig var ljuset så milt som på havets botten.Döden aldrig så mild som på havets botten.Kärleken känner inga gränser på havets botten.Ingen avund, ingen bitterhet, inget kvävande hatpå havets botten.Himmel och hav uppgår i varandra likt älskandepå havets botten.En kväll som denna sitter ochspelar på havets botten.Inga telefoner, ingen som inte orkar svara på ha-vets botten.Barndomen är som en dröm på havets botten.Vore det inte för ryktet om annalkande flodhästarpå havets botten.Men också det är runt och mjukt som det är på ha-vets botten.Bodde jag inte här skulle jag ge mitt liv för att fåse havets botten.Har man en gång varit här har man verkligen varitpå havets botten. "Herr talman! kanske inte har stu-derat havsrättskonventionen. Men jag tycker att hansdikt kan tillföra något när vi går vidare i arbetet medjust havsrättskonventionen.Anf. 132 () replikHerr talman! Det var en fin dikt, men den gav miganledning att begära replik.Dikten handlade om havets botten. Problemet äratt vi snart inte har kvar denna botten. Det finns snartinte något liv där. Det behövs en anständig miljö pådenna botten.Vår reservation skulle på ett sätt visa att vi inteskickar ut signalen att vi nu mildrar straffet för brottmot denna havets botten. Om kammaren bifaller den-na reservation kompenserar vi ändå detta, dvs. attdetta inte är mening, genom att vi är tydli-ga och säger att det måste till en kompensation när detgäller de ekonomiska påföljderna vid den här typenav brott.När det gäller alla andra saker som också måstetas upp tycker jag att det kommer en felaktigsignal - och detta i en situation där just de utsläppökar som fördärvar havets botten.Anf. 133 () replikHerr talman! Jag är helt klar över alla hoten mothavets botten. Jag menar dock att vi genom det sommajoriteten i utskottet har framhållit - att önskemåletär att regeringen tar till sig det som står i justitieut-skottets yttrande och det som framförts på olika sätt -visar att vi tar miljöhoten på allvar. Det är en förplik-telse för regeringen. Man kan inte komma ifrån detsom faktiskt är en beställning av riksdagen.För del är jag inte beredd att i dagtala om exakt hur den här lagstiftningen skall föränd-ras.Anf. 134 () replikHerr talman!