prot · GK0925 · 1996-11-06 00:00:00 — Jag finner inget skäl för att dennaskärpning skall komma till stånd. Jag ser inte att någotmissbruk har förekommit, utan det har varit enväl fungerande konkurrens - även om det finns bristeri den, som jag skall återkomma till.Det finns heller inget skäl för att nu föranstalta omupphandling av olika former av rikstäckande post-och kassaservice. Det måste vara så att man först kanvisa att det finns underskott i verksamheten och att detfinns behov av att göra en rikstäckande upphandlingför den typen av service, för att kunna trygga den förframtiden. Att den dessutom skall finansieras solida-riskt av alla på marknaden förekommande bolag ärockså tveksamt, med tanke på den totala dominanssom Posten har , av marknaden. Detborde därför prövas mycket noggrant om det verkli-gen kan uppkomma ett sådant här fall som föranledernågon form av upphandling.Jag tycker att den diskussion angående upphand-ling som har förts är anmärkningsvärd, i synnerhetmed tanke på att såväl och Post-och som inför trafi-kutskottet har meddelat att de inte får grepp överPostens redovisning, trots att Posten förmodligen harett av mest avancerade och finmaskiga revi-sionssystem, samt att de inte möter samarbete så attde kan reda ut var förluster och vinster uppkommer.Det säger alltså tillsynsmyndigheterna för konkurrensoch för postala funktioner och statens eget riksrevi-sionsverk.Att man i det läget över huvud taget andas omupphandling av olika typer av rikstäckande servicehar jag väldigt svårt att förstå, när insyn inte medges.Jag har också väldigt svårt att förstå vilken typ avuppgifter det är man vill dölja för svensk riksdag, ochindirekt förmodligen för regeringen, eller vad det nuär som gör att tillsynsmyndigheterna vägras den insy-nen.Jag tycker också att den delårsrapport från Postensom vi såg i går visar på en del betänksamheter. Dettalas där om en vinst för de första tre kvartalen på 625miljoner, men prognosen för helåret varierar mellan500 och 1 000 miljoner. Det förefaller som man överhuvud taget inte hade något grepp om resultatutveck-lingen i företaget. ger det intryck av att maninte verkar komma fram med hela den uppgiftsraddasom det finns anledning att redovisa för , föratt därmed kunna visa på vad man egentligen är uteefter och vad det egentligen finns för grund för dekrav man har ställt.När det gäller regleringen av prissättningen påprivatbrev och prisregleringen för tidningar och tid-skrifter har jag väldigt svårt att se att det finns behovav någon sådan. När det gäller tidningar och tidskrif-ter fungerar det väl , och när det gäller vanli-ga privatbrev finns det en tillsynsmyndighet som skallkunna tillse att det sker en prissättning som är rimlig.Någon sådan reglering därutöver finns det icke behovav, utan det kan finnas mycket goda skäl att ta bortden typen av regleringstänkande.Herr talman! Jag vill sedan uppehålla mig vid re-servation nr 12, som jag tycker visar på kärnan i Pos-tens lednings agerande . Det helstatli-ga svenska bolaget leder överlägset i fråga om antalfällande domar i . Man har fått 13fällande domar och är därmed outstandingpå förstaplatsen.Jag har väldigt svårt att förstå varför Posten intekan följa den lagstiftning som finns utan gång på gångobstruerar beslut, slingrar sig ochinte vill lämna ut information, inte ens när opartiskarevisionsbyråer eller skall försökautreda vad som egentligen gäller. Jag har svårt attförstå varför Posten inte kan samarbeta, precis somalla andra företag, och reda ut problemen, till Postensbästa, till Postens kunders bästa och även till Sverigesregerings och riksdags bästa.Jag har också väldigt svårt att förstå att vi skalltolerera att ett helstatligt bolag vägrar tillsynsmyndig-heterna full insyn. Det är en oerhört angelägen uppgiftför regeringen att tillse att tillsynsmyndig-heterna ges full insyn i Postens förehavanden.Jag kan inte heller förstå diskussionen om upp-handling av rikstäckande post- och kassaservice, närman inte vet om det finns förluster i verksamheteneller ej. Det kan väl inte vara så att skallställa ut någon typ av inblankocheckar utan att vetavilka beloppen är, utan att veta om det finns vinst iverksamheten eller ej. De uppgifter som har kommitfram visar att den s.k. glesbygdsdistributioneninte är dyrare än distributionen inom respektive stads-kärna. Det åligger Posten att redovisa det verkligaförhållandet för statens tillsynsmyndigheter och . Om det finns behov av en upphand-ling skall vi självfallet vara öppna för att garantera enrimlig servicenivå, men det åligger Posten att visa det.Det är inte genom maktspråk gentemot , eller som det skall ske, utan det skall ske pålika villkor som för vilket annat bolag som helst.Om Posten som helstatligt bolag icke är beredd attsläppa in tillsynsmyndigheterna och respektera kon-kurrenslagen inställer sig onekligen frågan: Av vilketannat bolag kan man begära att det fullt ut skall följatillsynsmyndigheterna och följa lagstiftningen, närinte ens statens helägda bolag verkar leva upp tilldetta fullt ut?Herr talman! Jag tycker att betänkandet i dennadel är en tämligen obehaglig historia. Jag måste sägaatt jag är genuint upprörd över bristen på tillmötesgå-ende från ett helstatligt bolag. Jag är väldigtförvånad över vad det egentligen syftar till, varförman inte vill ta fram siffrorna och varför man inte villta fram underlaget. Det borde vara naturligt att lösadetta i en vanlig, rimlig diskussion. Den fråga somnaturligtvis kvarstår är: Vad har man attdölja för tillsynsmyndigheterna och Riksrevisionsver-ket och därmed ytterst för svensk riksdag?Herr talman! Vi moderater står fast vid samtligade reservationer som vi har undertecknat i detta be-tänkande, precis som annars, men av tidsskäl kommervi att yrka bifall bara till reservation 12, som vi ävenavser att votera och begära rösträkning om.Anf. 124 ():Herr talman! Alla i landet måste garanteras en godpost- och kassaservice, till enhetliga priser och medrimliga distributionstider. Detta är en av de fundamen-tala förutsättningarna för god regional utveckling ochdärmed också för tillväxt i hela landet, och det börvara den bas som ligger till grund för såväl lag somavtal på det här området.I betänkandet TU6 behandlas flera områden. Jagvill kommentera några av dem.När det gäller postlagen föreslår utskottet att dennuvarande anmälningsplikten för att bedriva postverk-samhet ersätts med ett tillståndskrav. Från Centernssida menar vi att nuvarande anmälningsplikt fungerartillfredsställande och att förslaget om tillståndsplikt ärför dåligt underbyggt - en uppfattning som vi förövrigt delar med bl.a. beslut , attavslå Postens ansökan om geografiskt differentieradepriser, har medfört att Posten inför trafikutskottetframhållit att åtagandena gentemot staten om dagligrikstäckande service äventyras. Några ekonomiskakalkyler som stöder denna åsikt har dock inte presen-terats.Konkurrensneutralitet och konkurrens på lika vill-kor är viktigt. Men en förutsättning för att hela landetskall kunna utvecklas är dock att alla garanteras engod post- och kassaservice. För att skallkunna ta ställning till hur en god rikstäckande post-service skall kunna garanteras krävs det ett tillfreds-ställande och opartiskt ekonomiskt underlag. FrånCenterns sida förutsätter vi att regeringen i det fortsat-ta utredningsarbetet klarlägger och redovisar om, ochi så fall hur stora merkostnader som uppstår för attupprätthålla en god rikstäckande postservice.Det är ingen tvekan om att postservicen på flerahåll i landet försämrats när postkontor och posttermi-naler lagts ned. Det är oerhört viktigt att Postensverksamhet, service och prissättning "sker med beak-tande av det regionala ansvar som statsmakterna lagtfast på postområdet", som utskottet skriver. Dettaansvar lever Posten inte helt upp till. Alltförmånga gamla, sjuka, handikappade och landsbygds-boende får allt svårare att nå postservicen när post-kontoren minskar och glesas ut. En lösning har påflera ställen i landet varit "post i butik", men inteheller denna lösning hjälper alltid landsbygdsbefolk-ningen. För dem är lantbrevbäringen och lantbrevbä-raren en nödvändighet ur servicesynpunkt, men ocksåur social synpunkt. Jag påstår detta mot bakgrundbl.a. av min egen erfarenhet som cyklande lantbrevbä-rare.På vissa håll i landet har Postenbörjat ta ut avgifter för att den enskilde skall få behål-la sin brevlåda på vanlig plats. Godtyckliga avgifter,som någon enskild region tydligen bestämmer, av-krävs de boende. Betala, eller brevlådan tas ned ochflyttas, har varit uppmaningen. Detta strider, menarjag, mot intentionerna i postlagstiftningen i allmänhetoch mot postlagens första paragraf i synnerhet.Nu skriver utskottet att "förutsättningarna förlandsbygdsservicen under den senaste tioårsperiodenförändrats." Ja, det är säkerligen, till viss del, sant.Samtidigt säger utskottet: "Denna utveckling har letttill att Posten omprövat och anpassat serviceutbudettill de förändringar som sker i fråga om kundbeteen-den och hushållstäthet." Detta är tyvärr också sant.Men när Posten påstår att anpassningarna skett medvarsamhet och med speciellt hänsynstagande till äldreoch handikappade är detta inte hela sanningen.Vidare påstås i betänkandet att "möjligheten" och"erbjudandet" för kunderna att avstå från att flyttapostlådan om de betalar en avgift i första hand utnytt-jats av egna företagare och större jordbruk. Det är nogtyvärr också sant, eftersom många gamla och ensam-stående inte vill eller anser sig ha råd att betala denna,vill jag påstå, olagliga och godtyckliga avgift. Mångaäldre har ändå betalat, av rädsla för att helt bli utanden trygghet som lantbrevbäringen innebär. Jag harhaft många kontakter med människor i dessa områ-den, där den nya avgiftspolitiken har införts. Jag vill,herr talman, läsa upp delar av ett av de många brevjag har fått:Själv hör jag till dem som har drabbats av Postensgodtycke. Jag har blivit ombedd att antingen flyttamin brevlåda eller också betala för att fåposten hemkörd. Jag har haft brevlådan här ,och det har fungerat utmärkt, därför tänker jag inteflytta brevlådan till landsvägen, där den vore betydligtmer utsatt för inbrott eller skadegörelse än här hosmig i skogen. Jag är inte intresserad av att betala1 för att få posten hit. Det är mycket pengar fören pensionär som jag med små inkomster. Hur får jagrättvisa? Inte ens berörda myndigheter visste ju någotbestämt. Hur skall jag då kunna veta någonting? Detär det som är så irriterande, att jag inte vet hur jagskall agera. Om jag struntar i att betala, vad händerdå?I mitt fall rör det sig om en avstickare på 300högst från den allmänna vägen. Det betydernästan ingenting för den bilburne lantbrevbäraren,däremot oerhört mycket för mig om jag skulle nödgastillryggalägga denna sträcka , inte minst vin-tertid, i 20 kyla och en halvmeter djup snö, somfaktiskt var fallet . Det finnsskog på båda sidor om vägen och inte ett hus inomsynhåll. Jag är och bor ensam i mitt lilla lant-bruk. Nej, någon brevlåda vill jag inte flytta. Om jagskulle ramla omkull mitt i skogen och bryta ett ben,t.ex., kunde det bli rent katastrofalt. Ingen skullesakna mig . Jag vore tacksam om jagmöjligen skulle kunna få ett råd av någon regerings-eller riksdagsledamot om vad jag skall göra.P.S. Redan om ett par vill Posten ha be-sked. Hur skall jag göra?Ja, så är det. Sådan är verkligheten. Så här får integamla människor behandlas. Så här får det inte vara,om vi menar något allvar med rikstäckande postser-vice, kvalitet och postservice även åt landsbygdsbe-folkningen, om vi menar något allvar med orden ipostlagens första paragraf.Jag är förvånad över utskottets ställningstagande,som hänvisar till ett brev , där Posten lovaravstå från att ta ut sådana här avgifter i avvaktan påen utrednings resultat. Detta är vad Posten lovar isommarbrevet, inte mera - i avvaktan på utredningensresultat.Vad händer efter utredningen? Menar utskottsma-joriteten att det då är fritt fram för nya godtyckligaavgifter för lantbrevbärarservicen? Utskottet skriver:"I den mån utredningens förslag innebär förändringarav nu gällande riktlinjer eller i övrigt kräver föränd-ringar i avtalet med staten kommer ochregeringen att besluta i dessa delar. "Vad händer om inga förändringar föreslås? Dågäller nuvarande lagstiftning, som tydligen tillåterPosten att ta ut godtyckliga avgifter. Menar utskotts-majoriteten att detta skall vara tillåtet också i fort-sättningen? Jag hoppas verkligen att så inte är fallet.Staten har ansvaret för postverksamheten. Statenär beställaren och staten skall tydligt ange de mål ochriktlinjer som skall gälla för verksamheten. Därförföreslår vi från sida att regeringen, genomexempelvis avtal eller ägardirektiv, redan nu klartsäger ifrån att servicen på landsbygden och i glesbyg-den inte får försämras när det gäller postverksamhe-ten. Detta ställningstagande borde vi, menar jag, kun-na enas om redan nu.När det gäller prisregleringar på tidningar och tid-skrifter säger utskottet: "Det bör vidare ankomma påregeringen att bedöma om en prisreglering på områdetär motiverad." Vi menar från sida att det idagsläget är omotiverat att bemyndiga regeringen attprisreglera en marknad som fungerar utan reg-lering. bör dock följa utveck-lingen.Slutligen, herr talman, menar vi att den situationsom nu uppstått, då Posten blivit en av storkundernahos , inte är bra, den är inte accep-tabel. Jag kan ha en viss förståelse för att det i enavregleringssituation kan uppstå nya och svårbemäst-rade problem. Däremot har jag mycket liten förståelseför ett agerande från ett av staten ägt företag sominnebär att företaget ett flertal gånger hamnar i stridmed bl.a. konkurrenslagstiftningen och därvid blirålagt vitesföreläggande på , nu se-nast . Det är viktigt för den all-männa normsättningen i samhället att staten inte tillå-ter att ett eget företag återkommande bryter mot lag-stiftningen. Regeringen bör tillse att återkommandelagöverträdelser från Postens sida förhindras.Jag står, herr talman, givetvis bakom samtligacenterreservationer i betänkandet, men för tids vin-nande yrkar jag bifall enbart till reservationerna 4 och6.Anf. 125 ():Herr talman! I förrgår fick jag ett pressmeddelan-de från Posten försäljning där rubriken lyder: Beslutetsom hotar postservicen i glesbygden. Första mening-en: beslut att stoppa Postens stor-stadspriser kan få mycket allvarliga konsekvenser förservicen i mer glesbefolkade områden.Herr talman! Jag måste säga att jag blir mycketupprörd varje gång någon, det må vara Posten, ,eller någon annan, dominerande mark-nadsaktör går ut och hotar med försämringar för ossglesbygdsbor om man inte får igenom det ena kravetföre det andra. Ett sådant agerande väcker alltid upp-märksamhet, och det är givetvis syftet. Men det för-stärker också den oro som många av oss känner införutvecklingen i glesbygderna, en oro som i det härfallet inte är grundad på fakta, utan på taktiska utspelav smarta aktörer i ett förhandlingsläge, ofta i mono-polställning. Vi har fått nog av den här cynismen, ochjag tycker att det statligt ägda borde hållasig för god att agera på det här för glesbygden såskadliga sättet.Posten har blivit fälld för överträdelse av kon-kurrenslagen ett antal gånger. Just nu förhandlar Pos-ten med staten om ett nytt avtal för den rikstäckandegrundläggande postservicen. Att en sådan rikstäckan-de postservice skall finnas har vi slagit fast gång pågång här i kammaren, och det har aldrig satts i fråga.Posten är utsatt för ett starkt konkurrenstryck fråntelemedierna. Postens ekonomiska resultat påverkasnegativt även av de stora investeringar i brevhante-ringen som gjorts och de svårigheter som den har förtmed sig. Att i det här läget, när man återigen blir fälldav , ställa till med ett förfärligtväsen kan uppfattas som smart taktik från Postenssida.När man så får trafikutskottets majoritet med sigoch ett färdigt betänkande dras tillbaka samma dagsom det skall klubbas i kammaren måste jag konstate-ra att taktiken lyckades. När sedan både ministern ochstatssekreteraren gör uttalanden som kan tolkas somstöd för Posten mot blir det bingo.Naturligtvis inställer sig frågan varför denna taktiklyckas så hundraprocentigt. Misstankar om personal-lianser och gamla relationer kan man knappast värjasig för. Hela spelet kring Posten och Konkurrensver-ket och det tillbakadragna betänkandet har varit olus-tigt och ovärdigt. Jag hoppas verkligen att vi slippervara med om något liknande i fortsättningen.Fru talman! Vad gäller betänkandet och Folkpar-tiets inställning i de övriga frågorna finns det redovi-sat i reservationerna, som vi givetvis står bakom. Menför tids vinnande yrkar jag bifall endast till reserva-tion nr 3.Anf. 126 ():Fru talman! under en överskådlig tidframöver kommer att vara den enda operatören somhar möjligheter att klara en rikstäckande verksamhetstår väl ganska klart för alla. Därför är det med enviss oro som man ser fram emot att andra operatörerkommer in och försöker att ta russinen i kakan och pådet viset begränsa Postens möjlighet att driva en verk-samhet som är bra för alla samhällsmedborgare oav-sett var de bor i detta land.Vi skriver i utskottsbetänkandet att postlagen skallange det övergripande målet en rikstäckande post-och kassaservice. Vidare skall det finnas en rikstäck-ande kassaservice som innebär att alla kan sända ochta emot betalningar till enhetliga priser. Allt detta ärbra. Men sedan kommer frågan hur man skall kunnagå till väga praktiskt när går in ochsäger att det är olagligt om Posten försöker att mötakonkurrens på lika villkor.Det måste betyda att skattebetalarna får gåin och se till att den rikstäckande post- och kassaser-vicen skall kunna genomföras. Då blir jag litet funder-sam. Från borgerligt håll brukar man vara rädd förskattehöjningar när det gäller annan verksamhet. Skallman ha den rikstäckande kassaservicen och Posteninte får möta konkurrens på lika villkor måste mankomma i den situationen.Jag har också läst att man från City-Mail harskrivit att det är lika billigt - eller i varje fall lika dyrt- att dela ut post i glesbygd som det är att dela ut posti city. Jag blir då litet fundersam. Varför har man i såfall namnet City-Mail? Om det vore riktigt skulle manju haft namnet Country-Mail! Det är bara ord. Detfinns igen som helst substans i detta.Fru talman! Jag vill faktiskt att City-Mail inte baraskriver detta utan också bevisar att det är lika billigtatt dela ut post i glesbygd. Jag tror inte på det. Jagkommer från en glesbygdskommun och har kontaktermed lantbrevbärarna när de åker ut. Den post som dehar med sig med bil, där de åker15-20 mil för att dela ut post i glesbygd, är inte merpost än för dem som går runt i med väs-kor. Mer post är det inte de har med sig. Men det ären tur på 15-20 mil.Att det är lika enkelt eller lika billigt som att delaut i stadskärnorna i bl.a. eller iandra storstadsområden tror jag inte på. Jag blir där-för fundersam. Finns det något intresse mellan och City-Mail? Behövs över huvud taget när man på dessa områ-den inte behöver ta något som helst samhällsansvar.Den delen tycker jag att man skall tänka över.Vi har också fått papper från Närings- och han-delsdepartementets konkurrensenhet där man bl.a.skriver att lagstiftning får stå till-baka när annan lagstiftning gäller. Då är frågan ominte Posten skulle kunna använda sig av den lagstift-ningen som innebär att man kommer till rätta med deanmälningar som jag ser som mer eller mindre ettsabotage mot Postens verksamhet när dessa krav pårationaliseringar finns. Man kan faktiskt inte rationali-sera bort hur mycket som helst.Fru talman! Jag håller med när hantalar om Posten och lantbrevbärarna. Jag har ocksåfått många brev när det gäller detta. Det är framförallt ett område där en regionchef inte har fattat Pos-tens intentioner när det gäller att upprätthålla lant-brevbärarservice. Man har gått ut med krav på att manskall betala för att få sin dagliga postutdelad som man fått i . Man bryr sig överhuvud taget inte om att det har kommit utskottetskännedom att man inte skall ta ut några pengar förränman har fått klart för sig vad det kommer att leda till.Tidigare i betänkandet på s. 13 gäller det sammafråga när det står om hur man skall mäta vägsträckoroch hur man skall ha sin postlåda placerad. Där talarman om meter, och på vissa håll om kilometer. Fråganär: Vem är det som bestämmer de måtten? Vem är detsom börjar att mäta? Är det Posten själv? Är det lant-brevbäraren? Eller är det de berörda parterna sommäter? Har i så fall Posten någon typ av vetorätt?Skall man inte som vanligt i god anda försöka attkomma överens med dem som man upprätthålla den-na goda service med?Vi har i vår motion tagit upp Postens verksamhetatt bygga länders infrastruktur och Postens möjlighe-ter att gå utanför landets gränser, och kanske framförallt hjälpa andra länder. En god postservice och engod kassaservice har varit bra ur svensk synpunkt.Varför inte ge Posten möjligheter att fortsätta sinverksamhet med framför allt grannarna andra sidanÖstersjön?Nu skriver man att Posten Brev har en möjlighetatt göra detta. Men däremot när det gäller kassaser-vice - eller finansiella tjänster, som det väl egentligenheter - kan man göra det i vissa fall. Då är frågan:Vad är vissa fall? Statsministern brukar stå här i ta-larstolen och tala varmt om att vi skall hjälpa de sominte har en bra infrastruktur. Jag tror att en bra post-och kassaservice är en del av den infrastruktur sommånga länder inte har. På det sättet skulle vi kunnahjälpa till att föra fram denna del och få det bättre förmånga människor.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tionerna 6 och 11.Anf. 127 PER () replik:Fru talman! Det var bra att varfundersam på ett antal punkter, eftersom huvudpunk-ten han hängde upp sin argumentation på är fel. Det ären av de få punkter där City-Mail och Posten är ense,nämligen att det är ungefär lika dyrt att distribuerapost i tätortsbebyggelse som i glesbygd. Postens gene-raldirektör, förlåt, numera vd, hävdar att det är för deninterregionala posten, som skall sorteras två gånger,som man förlorar pengar. Det är där man i så fallskulle prisdifferentiera men inte gör det. Man prisdif-ferentierar mot storkunder, framför allt i storstadsom-råden, som man vill ge stora rabatter.Jag har väldigt svårt att förstå varför man i sig villhålla undan från den här delen. OmPosten förlorar pengar på ett område, vill höja sinapriser och kan verifiera detta är det inte något miss-bruk av marknadsdominerande ställning. Det är omPosten inte kan eller inte vill visa om man tjänar ellerförlorar pengar på respektive område som konkur-renslagen blir tillämplig. Det gäller missbruk avmarknadsdominerande ställning då man kan misstän-ka att det är fråga om underprissättning - pris underegen självkostnad.Om värnar om skattebetalarnaspengar har jag svårt att förstå varför han ånyo vill slåsönder den fungerande konkurrensen när det gällerpaket upp till . Han vill föra in den delen undernågot som kan komma att bli en statlig upphandlings-förordning för att hitta ett bra system. 128 () re-plik:Fru talman! När det gäller att höja skatterna villjag säga följande: Posten har vid en uppvaktning sagtatt kassa- och postservice i hela landet, om vi be-stämmer oss för att ha en sådan, kommer att kostaskattebetalarna . Jagkan inte se att Posten skall kunna få in de pengarna påannat sätt än genom en skattehöjning.Jag tror inte att det Per säger om pri-serna för lantbrevbärarservice är riktigt rätt. Det ärtaget från City-Mails uppgifter. Jag har dem liggandehär. Jag kan citera ur dem om jag vill. Om de stämmerskulle man inte ha namnet City-Mail. Namnet sägeratt det är cityområdena man är intresserad av, och inteav att försöka köra post i glesbygd. Vi skriver i betän-kandet att Posten skall kunna ge en daglig post- ochkassaservice. Om City-Mail och andra postoperatörerhade kunnat ge denna service hade de väl börjat köra iglesbygd? Jag tror att Posten med lätthet hade tagitmöjligheten att avsäga sig den körningen.Anf. 129 PER () replik:Fru talman! Det är inte City-Mail jag citerar.