prot · GJ0948 · 1996-01-31 00:00:00 — Ävenhär tycker jag att regeringen lägger fram ett förslagdär man inte kan redovisa konsekvenserna. Vi vet juatt reglerna för de fristående skolorna har utretts, vivet att regeringen förbereder nya förslag, och vi vett.o.m. att regeringen har satt upp detta på listan överkommande propositioner. Men varken vi i riksdageneller regeringen kan veta vad de förslagen kommer attinnebära. Ändå vill man att nu skall beslutaatt det är de reglerna som skall gälla för riksinterna-ten.Det kan inte vara rimligt att införa sådana regel-förändringar så att säga i mörker, så att man inte kanveta vad de skall betyda. Vi tycker att det här är förviktigt. Därför har vi menat att man skulle se till attriksdagen fick ta ställning till de här förslagen samti-digt. Det har majoriteten i utskottet tyvärr sagt nej till,och därför menar vi att i avvaktan på att de reglerna ärklara, så att vi vet spelreglerna, måste regeringensförslag avvisas.Därför yrkar jag bifall till reservation 2.Anf. 67 () replikFru talman! Det vi moderater i regeringsställningsade ja till, säger vi nu nej till i opposition säger , men det stämmer ju inte. I så fall lyss-nade dåligt på vad jag sade. Jagsade ju nämligen detta: Vi ställer upp på den princi-pen att om utlandssvenska barn som skall studera iSverige vill välja en annan skola eller skolform är detgrönt, för att använda språkbruk. Det ärgrönt; man kan göra detta, och man kan då bo hossläkt, vänner etc. Vi behåller alltså den principen.Däremot är det en skillnad mellan oss och Center-partiet och även de övriga partierna när det gällerdetta förslag: Vi vill slå vakt om formen riksinternat.Vi anser att det är en nationell angelägenhet att riksin-ternaten finns av de skäl jag angav tidigare. Det är dethär som inte ställer upp på, även omAndreas talade mycket väl om riksinterna-tens framtid. Skall vara konsekventutifrån sitt resonemang borde han också rösta ja tillreservation 4, där vi säger att riksinternaten skallfinnas . Men har valt att inte ställaupp på reservationen, och det beklagar jag.Anf. 68 () replikFru talman! Vi behöver inte föra någon lång debattom det här, och jag. Vad jag menade medmin lilla kommentar var att just systemet, dvs. attstatsbidraget följer eleverna - också när det gällerriksinternaten - tycker jag borde vara en princip somModeraterna ställer upp på.Vad jag menar är att regeringen har hittat ett dåligtsätt att följa den principen, och det har vi varit emot.Det var det jag menade med min anmärkning.Till sist vill jag, bara för att det inte skall vara nå-got missförstånd om vad vi faktiskt menar, säga detta:Precis det som gäller för fristående skolor, som inteheller får statsbidrag i klumpsumma direkt till skolanutan en ersättning som följer eleven, tycker vi skallgälla också för de nuvarande riksinternaten. Det är enbra princip. Om jag inte vill ha en klumpsumma somgår direkt till riksinternaten betyder väl inte det att deär dåliga, lika litet som är emot friståendeskolor även om han tycker att systemet också där skallvara att ersättningen följer eleven.Jag menar att är konsekvent, och jagtycker att det är bra. Med min lilla anmärkning ifråga-satte jag bara om är riktigt konsekventa idet här fallet.Anf. 69 () replikFru talman! Vi kan naturligtvis diskutera klump-summor eller inte, och jag, men detavgörande är ändå att vi i vår reservation tillsammansmed och säger att ut-bildningsformen riksinternat skall vara kvar och är ennationell angelägenhet. Den delen säger ju faktisktCentern och de andra partierna nej till. Riksinternatenkan mycket väl försvinna om de får njugga ekonomis-ka villkor.När det gäller fristående och offentliga skolor ärdet klart att vi naturligtvis skall slå vakt om dem. Menjust för utlandssvenska barn, elever som behövermiljöombyte och elever från glesbygd är det vår upp-fattning att det också krävs en tredje utbildningsform,nämligen riksinternaten. De fyller en oerhört viktigfunktion. Därför måste vi också se till att de får rimli-ga ekonomiska villkor.Vad kommer att hända om de försvinner? Vemskall då ta ansvar för de utlandssvenska barnen i Sve-rige? Det undrar jag. Vem skall göra det i så fall, närstaten frånsäger sig detta ansvar som vi vetatt vi kommer att ha ett ökat utbyte och en ökad inter-nationalisering? Svenskar kommer att behöva kunnajobba utomlands under , likväl som utländ-ska medborgare skall kunna komma hit och arbeta iSverige. Det är just därför som även den här typen avskolor kommer att finnas och behövas också i framti-den.Anf. 70 () replikFru talman! Jag menar precis bara att principen attersättningen följer eleven naturligtvis inte i sig är etthot mot riksinternaten, lika litet som den är ett hotmot de fristående skolorna. Just därför har ju UlfMelin och jag slagits för att fristående skolor skall haersättning på det viset. Vi tror ju inte att de skall dö utdå, utan tvärtom; vi tror att de skall leva av det. Rik-sinternaten är tillräckligt bra för att också locka till-räckligt många elever. Däremot är de njugga ekono-miska villkor som talar om ett problem,men de beror ju på hur principen tillämpas i rege-ringsförslaget, och just det kritiserar jag också.Anf. 71 ()Fru talman! Innan jag gick upp här i talarstolen,och innan den här lilla skärmytslingen, satt jag ochreflekterade över hur glädjande det var att det var ensådan bred samsyn i skolfrågorna bland de forna re-geringskamraterna. Men trots de här krumsprångenkan det finnas visst hopp. Jag tror inte att skillnadenär så stor.När det gäller propositionen och betänkandet omstatsbidragen till utlandssvenska elevers utbildningfinns mycket att säga, men jag skall begränsa mig tillett par punkter: riksinternatens finansiering ochLundsbergs skola.Vid en ytlig betraktelse kan man se det här som enmarginell fråga och avfärda den med att skolornaverkar vara en gräddfil och borde kunna klara sig.Men om man försöker tränga in i frågan så upptäckerman att just dessa skolor är en väldigt viktig del av detsvenska skolväsendet och att det inte alls går att görasom regeringen föreslagit: att efter en försökstid ändraderas villkor till villkor som liknar en vanlig friskolas.Mot detta, fru talman, kan jag anföra två skäl. Detena är att jag anser att villkoren och framtiden förvåra friskolor med nuvarande politik är bland de osäk-raste jag sett på länge och kan sägas egentligen byggatill stor del på kommuners godtycke. Detta är en farligväg, oaktat vad förespråkarna för Friskoleutredning-ens gemensamma förslag än försöker låta påskina.Det andra är att riksinternaten är - och det har sagtsav tidigare talare - en nationell angelägenhet, och dåskall den också behandlas som en sådan i stödhänse-ende.Också här finner jag två skäl. Det ena är att vi haren ökad internationalisering på alla områden. Ettökande antal svenskar behöver arbeta i utlandet. Detandra skälet är att det finns även andra elever här iSverige som behöver just denna skolform.Självklart skall de föräldrar som väljer att, ellermåste, arbeta i utlandet då kunna känna trygghet i attdet finns internat för barnen. Detta beror inte bara påmedlemskapet i EU. Hela vårt samhälle går mot ökadinternationalisering och samverkan där gränsernaförsvinner. Då måste vi värna dessa internat så att deblir kvar. De är väsentliga, både för barnen och förföräldrarna, men också för de företag som driververksamhet i andra länder.Det andra skälet, nämligen att dessa internat ocksåär ett alternativ för barn som behöver komma till enannan miljö, gör också att riksinternaten måste finnaskvar som alternativ. Genom en blandning mellanriksinternatbarnen och de andra barnen blir det sompå en vanlig skola, och då är det en väldigt bra form.Sammantaget, fru talman, stärker alla de argumentsom har framförts tidigare och som jag själv har suttitoch funderat på åsikten att dessa internats fortsattaexistens bör garanteras. Det framgår tydligt av vårareservationer i betänkandet.Det faktum att internaten är ett viktigt alternativfår inte förhindra föräldrarna att välja också andraalternativ. Det primära är att riksinternaten skall gesmöjlighet att vara kvar. De är en nationell angelägen-het.Till sist, fru talman, vill jag beröra Lundsbergsskola och dess möjligheter. Jag kan i likhet med övri-ga inte se något skäl till att just denna skola inte skallha samma villkor som de andra två riksinternaten.Naturligtvis skall även denna skola erhålla bidrag tillinternatkostnader. Detta fel borde korrigeras omgåen-de.För tids vinnande begränsar jag mig till ett bifalltill reservationen 1.Anf. 72 ()Fru talman! Fler och fler svenskar av olika kate-gorier kommer under sitt liv att arbetaeller studera utomlands. Det tror jag att vi alla i dennakammare är överens om. Innan man definitivt be-stämmer sig för att lämna landet för en period är detväldigt många beslut som man måste fatta. För famil-jer som har barn i skolåldern är det just barnens situa-tion som upplevs som avgörande för om man skallvåga eller vilja ta ett utlandsjobb, även om det i sigskulle ge väldigt bra villkor.Om det inte finns någon annan möjlighet än attlämna barnen eller ungdomarna hemma medan mansjälv lämnar landet kräver det att föräldrarna kankänna sig fullständigt trygga med att barnen tas omhand på bästa möjliga sätt. Det gäller både självautbildningen och boendet och omhändertagandet.I dag har vi tre riksinternatskolor - i ,och Lundsberg - som erbjuder både under-visning med speciell inriktning för utlandssvenskabarn och dessutom ett internatboende med personalsom har speciell erfarenhet av att arbeta med barnsom tillfälligt måste leva åtskilda från sina föräldrar.Eftersom det har ansetts som en nationell angelägen-het att erbjuda utbildningsmöjligheter till utlands-svenska elever har skolorna drivits med statsbidrag.Nu vill regeringen avveckla dessa tre skolor underen femårsperiod. Tillvägagångssättet är mycketmärkligt. som man lägger fast att avveck-lingsperioden skall vara just skall en utvärde-ring göras. Den skall belysa elevutvecklingen, hureleverna väljer, den sociala och pedagogiska kvalite-ten på skolgången, vilka faktorer som påverkar ut-landssvenskarnas val av skolgång osv.Vad händer om utvärderingen visar att en majori-tet av eleverna föredrar denna form av utbildning ochboende och att föräldrarna anser att den är en förut-sättning för deras möjligheter att arbeta utomlands?Riksdagen har ju vid det laget redan beslutat att sko-lorna skall avvecklas.Det märkliga är att utskottet utgår ifrån att mångaav de utlandssvenska eleverna även fortsättningsviskommer att välja ett internatboende i nära anslutningtill den skola där de går. Så står det i betänkandet.Regeringen skriver också i propositionen att flera avde utlandssvenska eleverna fortfarande kommer attvälja internatboende, och att det är därför man vill haen övergångsperiod. Jag får inte det att gå ihop. Är detbara just de internat som finns som regeringenvill få bort, som nya internat med stor mödaskall byggas upp? Det måste ligga någon hund begra-ven här som jag inte förstår.Vilka tänker man sig skall vilja satsa på internat-boende med alla de osäkra faktorer som byggs in i detsystem som man nu lägger fram förslag om? Med deinstabila förutsättningar som råder för friskolor i all-mänhet är det t.ex. mycket tveksamt om elever som ärbosatta i och som behöver byta miljö, ochdärför går på ett riksinternat , kommer att fåmöjlighet till det . Kommunernas skyldig-het innebär ju enligt förslaget att de skall ge bidrag tilldessa elever på samma sätt som om eleven valt att gåi en fristående skola. Just nu vet vi över huvud tagetinte vad det kommer att innebära i framtiden.Varför är det så bråttom med just detta beslut? Vidde flesta andra beslut utreder vi till ytterlighet innanförslagen läggs fram. Det vore bra att få litet klararebesked om hur regeringen ser för deutlandssvenska eleverna och för den elevgrupp somav andra skäl valt att gå på en riksinternatskola i dag.Hur ser den ut?Det nya system som införs vill jag ändågärna säga någonting positivt om. Det innebär attutlandssvenska elever skall få ekonomiska förutsätt-ningar att välja en skola var som helst i landet om dehar sitt boende ordnat. Om eleven har möjlighet att bohos en släkting, t.ex., kan det naturligtvis vara tryggtoch bra för alla parter. Det innebär kanske dessutomatt eleven slipper byta bostadsort.Den delen av reformen ställer vi kristdemokrateross alltså bakom. Det vi vänder oss emot är att en avvalmöjligheterna - just den som upplevs så positivoch trygg av alla elever och föräldrar - avvecklas utanatt någon utvärdering gjorts innan.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 73 ()Fru talman! Betänkandet handlar om hur vi löserskolgången för våra barn och ungdomar som har för-äldrar, varav minst en har svenskt medborgarskap,som stadigvarande vistas i utlandet. Dessa barn kallasför utlandssvenska elever och har rätt till utbildning iSverige.Vi är alla överens om att staten bör stödja att dessaelever får bra kvalitet i utbildningen och att det sam-tidigt finns ett brett utbud som skapar möjligheter attpå olika sätt finna anpassade lösningar på hur skol-gången skall ordnas. Inte minst gäller det att kunnaskapa en väl fungerande och trygg social situation föralla berörda. Det är en förutsättning för att nå ett braresultat i undervisningen.Det förslag till förändring av statsbidragen somredovisas i betänkandet ger de utlandssvenska barnen,ungdomarna och deras föräldrar ökad valfrihet ochökade möjligheter att möta de olika behov som detkan innebära att familjen långa tider lever åtskild.Detta görs möjligt genom att det nya statsbidragetföljer den enskilde eleven oavsett val av skolform ochlämnas till den anordnare av utbildning som är aktuellför just den eleven.Eleven skall för sitt boende få ett inackorderings-bidrag i enlighet med de bestämmelser som gäller förstudiestöd. Dessa regler gäller från det sjunde året igrundskolan till gymnasietidens utgång.På så sätt skapar vi ett system som stämmer över-ens med dagens övriga avreglerade skola.Det innebär t.ex. att barn som har sina föräldrararbetande och boende i , som ju är ett ganskavanligt exempel, i något fall kanske bor inackorderadehos en släkting och går i någon lokal skola. I ett annatfall är den bästa lösningen kanske att gå på riksinter-naten, som med gedigen erfarenhet kan tillgodosebehovet av såväl undervisning som boende och om-vårdnad. För en äldre elev på gymnasiet är ett egetboende kanske det bästa alternativet. Ett barn mednågon typ av funktionsnedsättning har andra behov,och för det finner man andra lösningar.Ett statsbidrag som följer den enskilde eleven gerökade variationsmöjligheter. Dessutom ökar möjlighe-terna för utlandssvenska barn att gå i den allmännagrundskolan eller gymnasieskolan och därmed integ-reras bland vanliga svenska barn och ungdomar. Deutlandssvenska barnen med erfarenhet från boende iandra länder har säkert mycket att tillföra innehållet iskolans vardag och kan stimulera såväl jämnårigakamrater som vuxna.Även det omvända förhållandet gäller. Vad ärbättre än en typisk svensk skola om man som svenskboende utomlands vill ge sitt barn en svensk identitet?En skola för alla, där barn från olika delar av detsvenska samhället möts , borde väl kunnarepresentera det svenska samhället av i dag.Fru talman! Vi lever i en värld som blir alltmerinternationaliserad och där avstånden krymper ochutbytet mellan olika länder och kontinenter ökar. Detinnebär med all säkerhet att antalet svenskar som boroch arbetar utomlands ständigt ökar. Det torde inteminst den gemensamma arbetsmarknaden och med-lemskapet i EU ge som effekt.Hur löser man då skolgången för sina barn?Enligt gick 1 254 elever isvenska utlandsskolor - drygt trettiotalet skolor rördet sig om, alltifrån och i vår närhettill mera exotiska platser som S ão ochKashmir.Under var det 323 barn och ungdomarfrån utlandssvenska hem som gick på något av våratre riksinternat. Andra åter väljer utbildningar i olikainternationella eller nationella skolor i det land där debor.Familjernas planer för framtiden, hur länge mankommer att bo i respektive land och kultur samt rela-tionerna till torde vara mest avgörande för hurman väljer att lösa frågan om utbildningen för sinabarn.Riksinternaten kommer under en övergångstid att vara kvar som en särskild skolform. Sam-tidigt skall en utvärdering göras baserad bl.a. på hurutlandssvenskarna faktiskt väljer, utifrån den ökademöjlighet som det nya statsbidraget ger och även medavseende på den utveckling som sker vad gäller inter-nationella skolor.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet samt avslag på de reserva-tioner som fogats till betänkandet.Anf. 74 () replikFru talman! inledde väldigt lo-vande och talade om hur det här med skolgången skalllösas. Han sade också att det gäller att skapa en tryggsituation både för de utlandssvenska eleverna och förderas föräldrar. Sedan kom kullerbyttan, nämligen attriksinternaten skall avvecklas. Men då tar man bortdet sociala nätverket. Möjligheten till fritid, tillsyn,omhändertagande osv. försvinner ju då.Man skall ge riksinternaten . Men vad hän-der sedan, ? Hur löser TorgnyDanielsson då det här med en trygg situation?Det finns ytterligare ett antal frågor som vi intehar fått något svar på. Innan beslut fattas bör en ut-redning göras av hur det skall se ut . Menäven här gör man tvärtom. När riksinternaten avveck-las skall man ju utreda deras framtid. Det är egentli-gen ganska märkligt.Vidare: Vilka ekonomiska konsekvenser får för-slagen?Vilka regler skall gälla? Vad ni nu gör är ju att nigör riksinternaten mera till fristående skolor. Är detskolan i den aktuella kommunen som skall avgöravilka bidrag eller ersättningar som skolan skall ha förelever som kommer från den egna kommunen ellerfrån andra kommuner? Eller skall skolan förhandlamed de sändande kommunerna? Det är ganska viktigtatt veta detta. Här läggs alltså ett förslag innan manvet det. Det är egentligen ganska fantastiskt.På samma sätt förhåller det sig när det gäller mil-jöombytet. Vilka regler skall gälla där? Det vore in-tressant att få svar på de här frågorna.Anf. 75 () re-plikFru talman! Det är en intressant rollförändringsom vi upplever i och med den oro som kamraterna påden borgerliga sidan i utskottet uttrycker inför framti-den. Vi går alltså ut med ett förslag om en avregle-ring, vilket borde falla m.fl. i smaken.Men det kommer då en massa frågor om hur detskall bli. Vi säger att vi följer detta noga. Det handlarom det val som faktiskt föräldrar, elever och andraaktörer gör, även skolorna - alltså hur de kommer attagera för att tillmötesgå de behov som finns. Dethandlar då bl.a. om att skapa en trygg social situationkring skolgången. För vissa barn gäller att de bor hosen nära släkting som fullt ut kan fungera som vård-nadshavare. Vidare kan någon typ av internatboendevara aktuellt.Inom ramen för reglerna för friskolor kan ävenandra friskolor bygga upp internat av olika anledning-ar. Vi har ju t.ex. när det gäller riksid-rottsgymnasierna olika skolor som väljer möjlighetenatt erbjuda även internatboende i samband med skol-gången. Det är fullt möjligt inom ramen för det nyastatsbidragssystem som vi sjösätter i och med dettabetänkande.Anf. 76 () replikFru talman! Om den del som gäller rätten att väljaskola är vi helt överens. Det har jag också sagt. missar en sak här. Ni jämställer ju inackorderingmed internatboende. Det är det som är den stora skill-naden.Det är bra om inackordering kan ordnas hos släktoch vänner. Också det är vi överens om. Men om denmöjligheten inte finns är det viktigt med tillgången tillett internatboende för elever som kanske under en heltermin inte kan åka hem till sina föräldrar. Ni tar bortden möjligheten. På ganska lösa grunder kommer nisåledes att så att säga slå undan fötterna för riksinter-naten.Torgny säger att han vill skapa en ty-pisk svensk skola och att det är bra för eleverna. Ja,men käre , ett riksinternat är entypisk svensk skola! Staten har ju där sett till att ele-ver från den kommun där skolan ligger och ävenelever från glesbygden eller elever som behöver mil-jöombyte kan gå i dessa skolor. Då skapar man entypisk svensk skola.Men vad och de partier som ärmed på det här tåget skapar är faktiskt en skola därdet i princip bara kommer att finnas utlandssvenskaelever och elever vars föräldrar har tjocka plånböcker.Då är det icke längre en typisk svensk skola!Anf. 77 () re-plikFru talman! visar att han har dålig tilltrotill vad de tre riksinternat som finns kan göra iden nya situationen. Jag tror att riksinternaten i sigkan ha en mycket lovande framtid. Med all säkerhetkommer de att finnas kvar i någon form, så att olikabehov kan tillgodoses t.ex. när det gäller utlands-svenskars behov. Som friskola har riksinternatet möj-lighet att kanske skapa sig en internationell nisch elleratt på annat sätt berika det svenska skolväsendet.Vi har ju varit överens om att antalet riksinternat iframtiden - är det ju bara fråga om en exklusivgrupp om tre stycken - blir för litet med tanke på attden ökande internationaliseringen gör att allt flerkommer att efterfråga en viss typ av lösning för sinabarns skolgång. Sedan är det marknaden som be-stämmer.Vilka andra grupper är det som ochModeraterna känner ett speciellt behov av att ge sär-skilda villkor och ersättningar, utan att det är konkur-rens och utan att det här ingår i det som ni kallar fören avreglering?Anf. 78 () replikFru talman! Det är bra att sä-ger att det är en ändrad stödform som regeringenföreslår, inte en avveckling av riksinternaten.Självklart tycker jag att riksinternaten kan leva vi-dare som skolform i ett system där statsbidraget följereleven. Det är också en poäng i det som kallar för en avreglering.Däremot måste det vara rimligt att kunna tala ompå vilka villkor avregleringen sker. Om man går övertill ett system där statsbidraget följer eleven måsteman kunna tala om vilka ekonomiska konsekvenserdet får. Jag undrar om har möjlig-het att ge ett svar om vad de regler som nuskall fatta beslut om kommer att innebära. Om enriksinternatskola tar emot lika mångaelever som den gör , kommer den då att få mereller mindre pengar? Såvitt jag förstår går det inte attsvara på den frågan. Det tycker jag är orimligt.Det andra är att om en nuvarande riksinternatskolatar emot andra elever från andra kommuner på sammavillkor som gäller för fristående skolor är ju detta enprincip som man kan tillämpa. Men när man inte kantala om vilka regler som kommer att gälla för de fri-stående skolorna och därmed för riksinternaten, dåkan jag inte förstå hur man kan fatta beslut . Ellerkan svara på frågan vilka reglersom kommer att gälla ? Jag har svårt att trodet, eftersom ingen annan vet det. Men då är det ock-så svårt att besluta om regelförändringar när man intevet vad de kommer att leda till.Anf. 79 () re-plikFru talman! I och med det betänkande som vi be-handlar här får ju riksinternaten en övergång-speriod som på sätt och vis innebär en fredad situationdär de garanteras statsbidrag för ett visst antal årsplat-ser. Det är ju mer än vad någon annan friskola harsom utgångsläge för sin planering inför framtiden.Dessutom är vi ju skyldiga att ge riksinternaten ettbesked om hur vi ser på dem. har de fått det be-skedet. De kommer att kunna fungera inom sammaram som gäller för de fristående skolorna.Det är viktigt att poängtera att utvärderingen intesätter riksinternaten i centrum utan den gäller ju detnya statsbidraget och det behov som finns när detgäller att ta ansvar för de utlandssvenska barnensskolgång, att kvaliteten blir god och att det blir ett riktutbud i . 80 () replikFru talman! Mycket kort: Det är sant att det blir enövergångsperiod. Men svaradeinte på frågan om vilka förutsättningar som skall gällaför avregleringen efter den perioden. Jag tycker attregeringen borde ha presenterat detta. Det är därförsom inte håller med i den delen, ävenom vi instämmer i principen om att statsbidraget skallkunna följa eleven.Torgny svarade inte heller på fråganom vilka villkor som skall gälla för de friståendeskolorna.