prot · GJ0948 · 1996-01-31 00:00:00 — Det råder såvitt jag kan förstå en storpolitisk samstämmighet om vikten av goda kunskaperi svenska språket för de invandrare som kommer hit.Det är en viktig förutsättning både för att de skallkänna tillhörighet till det svenska samhället och för attde skall klara högre studier, och det är också avgöran-de för möjligheterna att få ett jobb.Vänsterpartiet har därför i en motion föreslagit attriktvärdestiden för svenskundervisningen förlängsmed , från nuvarande till 625timmar. Vi har gjort det därför att vi tror att det skulleöka förutsättningarna att uppnå ett gott undervisnings-resultat.Vi är överens med utskottsmajoriteten om att det iförsta hand är det individuella behovet som skall varaavgörande, både för planeringen av undervisningenoch för dennas omfattning. Men vår erfarenhet sägeross att kommunerna ibland tyvärr tolkar detta riktvär-de som ett timtak, som inte kan eller får överskridas.Jag vill därför nu yrka bifall till reservation nr 2under mom. 5 angående svenskundervisningens om-fattning.Anf. 57 ()Fru talman! Det är inte utan anledning vi kallar detspråk som vi är födda med för modersmål. Det finnsen oerhört stark laddning i det ordet, som visar attspråket hänger samman med hela vår person på ettväldigt intimt sätt. Hur bra man än lär sig ett andraeller ett tredje språk kommer det aldrig att bli en såintegrerad del av ens person som modersmålet är. Förvåra invandrare är det därför nödvändigt både att fålära sig så bra svenska som möjligt och att få under-hålla och utveckla sitt modersmål.Visserligen ingår i direktiven till att undersöka hur kunskaper i svenskaspråket påverkar invandrarnas förutsättningar i ar-betslivet och delaktighet i samhället i övrigt, men attavslå alla nya idéer med hänvisning till att vi inte vetnågonting innan den är färdig är ändå något överdri-vet. Vi vet mycket väl att goda kunskaper i svenska ärden viktigaste förutsättningen för att invandrarna skallkunna orientera sig i det svenska samhället, få ettarbete och utveckla sociala kontakter.Vi kristdemokrater anser att möjligheterna skulleförbättras om det infördes ett system med utbildnings-check för svenska för invandrare och en hemspråks-check för hemspråksundervisning. beskrivit hur systemet skulle kunna fungera,så jag tar inte upp det.När det gäller svenska för vuxna invandrare ärfördelarna tydliga. Allmänna grundkunskaper ochförkunskaper i språket kan bli utgångspunkt för be-dömning av studietakten. Undervisningen kan inriktaspå specialområden i första hand, som gör att en in-vandrare med goda yrkeskunskaper snabbare kan fåett jobb, så snart han har lärt sig svenska inom sittområde. Flexibiliteten med ett checksystem underlät-tar också för både mannen och kvinnan i en familj attdelta i undervisningen, även om de t.ex. har problemmed barnpassning.Hemspråkschecken måste sättas in i sitt samman-hang. Hemspråksundervisningen har av en del uppfat-tats som ett onödigt extrainslag i skolan. Därför är detviktigt att riksdag och regering slår fast den här un-dervisningens betydelse. Utöver den vikt det har förbarnet att få kulturella rötter och möjlighet att kom-municera med sina föräldrar och andra minoritets-grupper finns det den rent samhällsekonomiska aspek-ten. har nytta av många språkkunniga männi-skor.Häromdagen såg jag att ett företag annonseradeefter en person i en företagsledande ställning somskulle kunna svenska, engelska och serbokroatiska.Det var ett företag som skulle verka i Bosnien. Vem iSverige kan uppfylla de kraven, utöver ungdomar somvuxit upp i och lärt sig alla tre språken?De flesta anser att språksatsningen i skolan är oer-hört viktig när vi nu är medlemmar i och när in-ternationella engagemang ökar alltmer. Det har ocksåvisat sig i undersökningar att en majoritet av ungdo-marna kan tänka sig att arbeta utanför . Varförinte se hemspråksundervisningen som en del i deexportfrämjande åtgärderna? Det behövs också merudda språkkunskaper inom t.ex. diplomati och bi-ståndsarbete och dessutom inom många yrkesområdenhär hemma, från turist- och kulturliv till hemtjänstoch äldreomsorg. Vi måste avdramatisera diskussio-nen om hemspråket. Det är helt enkelt vanlig språk-undervisning, som dessutom råkar vara många eleversmodersmål.Jag vet att man i den invandrarpolitiska kommitténdiskuterar hur ämnet bättre skall kunna integreras iskolan. Ämnet måste få samma status som övrigaämnen. Därför skall hemspråksundervisningen nor-malt ingå i den vanliga skolans undervisning. Men deregler som finns ger en viss begränsning. Det finnsspråkgrupper som är så små att man inte kan samlatillräckligt stora grupper, men de språken är lika vik-tiga för de grupper som de berör, och kunskapernakan vara lika viktiga för samhället.Som en kuriositet kan jag nämna att den japanskenobelpristagaren i litteratur översattestill svenska av en kvinna som fått hemspråksunder-visning i . Storleken på den undervisnings-grupp som hon tillhörde skulle inte ha accepterats idag.Det är inte minst för de små språkgrupperna somen hemspråkscheck skulle ha betydelse. För-äldragrupper, invandrarföreningar och studieförbundkan ordna undervisning på olika sätt, alltifrån lör-dagsundervisning till exempelvis några veckors lä-gerskola med elever från hela landet.Vi kristdemokrater arbetar för olika åtgärder somskall stärka hemspråkets status i den vanliga skolan.Vi tycker t.ex. att man borde börja med att byta namnoch kalla det för modersmålsundervisning. Men fram-för allt för att de små minoriteternas barn skall fåchansen till undervisning vill vi också pröva ett sys-tem med hemspråkscheck.Jag yrkar bifall till reservation 1. I likhet med öv-riga avstår jag från att yrka bifall till reservation 4,men jag ställer mig också bakom den.Anf. 58 ()Fru talman! Min dröm om ett mångkulturellt sam-hälle handlar om att människorna gemensamt har engrund att stå på, att demokratin och lagarna är gemen-samma, att man har ett språk som är gemensamt föralla. Sedan får de gamla modersmålen kompletterarespektive grupp. Om jag skall kunna umgås med engrek måste vi ha ett gemensamt språk, och det ärsvenska i . Det är nästan ett villkor för att fånya vänner att man har ett språk gemensamt.Språket kan vara en brygga mellan människor frånolika kulturer, som ökar förståelsen och respektenmellan individerna. Men bristande språkkunskaperkan också vara en barriär, som döljer det viktiga,människan och hennes personliga egenskaper, karak-tär, intressen, åsikter och bakgrund.Språkproblemen är även en del av den tilltaganderasismen och främlingsfientligheten. För den som intekan svenska ökar utanförskapet och maktlösheten.Man måste ta språkproblemen på allvar.Därför är jag glad för att våren 1994gjorde ett tillkännagivande till regeringen om behovetav ett särskilt utvecklingscentrum för undervisning isvenska för invandrare. Utskottet ansåg att det ärangeläget att ett sådant centrum inrättas vidnågon eller några lärarhögskolor för att där samla,utveckla och förmedla kunskap och kompetens, me-todik och pedagogiskt material i undervisningen isvenska för invandrare.Svenskundervisning för invandrare är för närva-rande föremål för både utredning och utvärdering. IInvandrarpolitiska kommitténs uppdrag att se överden svenska invandrarpolitiken ingår att ägna särskiltintresse åt effekterna av undervisningen i svenskaspråket. Enligt direktiven är det en viktig uppgift attundersöka hur kunskaper i svenska språket påverkarinvandrarnas förutsättningar i arbetslivet och delak-tighet i samhället i övrigt.Jag skulle vilja kommentera det upp om sfi-undervisningen och varför så mångahoppar av den. Den erfarenhet jag har från skolan iSverige, , är att undervisningen i sfityvärr var anpassad till en annan tid. I de böcker vihade stod det att "fröken skall åka med hus-vagn till " och "vart skulle fröken åkamed husvagnen". De männi-skor som kommer från , eller andraställen, som har varit med om krig och annat, struntarfullständigt i vart fröken åker med husvagnen.Därför är det viktigt att lärarna fårfortbildning för att kunna anpassa sig till det nya sam-hället. Jag tror att det för de eleverna - förutom att detär viktigt att det är olika nivåer i olika grupper - ärviktigt att undervisningsmaterialet anpassas till detnya samhället. Jag undrar ofta hur viktigt det skullekännas att lära sig svenska om man t.ex. fick olikaartiklar om just läget i världen och läget för flyktingari . Det viktigaste för många är att man kännerigen språket. Det är då man har intresse av att lära sigdet språket. Jag tror alltså att fortbildning för lärarnaär det viktigaste just när det gäller att lära invandraresvenska.Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bi-fall till utskottets hemställan.Anf. 59 () replikFru talman! tar upp något som är vik-tigt, nämligen att undervisningen i svenska för in-vandrare måste vara mycket bättre anpassad till detnya samhället och alla de villkor som gäller för in-vandrare som kommer till . Det är ocksåviktigt att fortbildningen för de lärare som deltar i denhär undervisningen blir bättre.Något som ytterligare skulle kunna göra det bättrevore att det fanns möjlighet att välja olika anordnareav utbildningen. Det kan vara ett sättatt få in nya metoder, att pröva andra vägar, att göradet som är nytt och som är annorlunda men bra. Där-för tycker jag att det som säger är viktigtinte alls utesluter det förslag som vi har lagt fram omen check för sfi, svenskundervisningen för invandrare.Likadant är det med hemspråksundervisningen.Där är ju utskottets motiv för avslag ännu kortare ochhar ännu mindre innehåll. Jag hoppas det tyder på egentligen skulle kunna vara beredd att tänkaöver det här. Jag tror att det vore bra. Och som ConnySandholm sade: Är det ordet som är problemet skallvi gärna tänka över ordet, och så hoppas jag att ni påden socialdemokratiska sidan tänker över förslaget.Anf. 60 ()Fru talman! Först vill jag gärna säga att de lös-ningar som är lämpliga på ett ställe kanske inte alltidär lämpliga på ett annat. Jag tror att vi här i riksdagenskall vara försiktiga med att besluta om det ena ellerdet andra. Det kanske går att bedriva undervisning påett visst sätt i , men det kanske skall vara heltannorlunda i , just på grund av att förutsätt-ningarna är olika.Jag vet också många kommuner där problemetinte är mängden hemspråk eller möjligheten till ut-bildningscheck. Problemet är i stället att hittahemspråkslärare.Därför är jag mycket försiktig, och vill också attriksdagen skall vara mycket försiktig, när det gälleratt bestämma sig för saker som är så olika på olikaställen.Anf. 61 () replikFru talman! Jag håller med om att det verkligenfinns fler problem att lösa än de som går att lösa medvad vi har kallat för ett checksystem. Men jag hoppasockså att det säger om hur olika förut-sättningarna är också kan vara ett skäl för Socialde-mokraterna att fundera över det förslag vi har lagtfram. Jag tror nämligen att det är ett av de olika sättenatt lösa det problemet.Anf. 62 ()Fru talman! Jag håller också med omatt pedagogiken är oerhört viktig och att lärarutbild-ningen är en viktig del när det gäller att utveckla äm-net svenska för invandrare. Men det har talats mycketom signaler . Det har handlat omvilka signaler vi som politiker sänder ut när det gällerfrämlingsfientlighet och rasism.Häromdagen sade att man nuskulle tvinga invandrare att lära sig svenska. Att sändaut det på det sättet är en signal. Jag undrar om NalinBaksi anser att detta är en bättre signal att sända ut änden som vi talar för här, nämligen att öka möjlighe-terna för invandrare att lära sig svenska genom attskapa ett system som är så flexibelt som möjligt.Nalin sade att det ser olika ut på olika håll ilandet och att det skulle vara en anledning till att inteinföra det här systemet. Men det är ju precis därför vivill att det skall prövas: därför att det ser så olika ut,därför att det finns så olika förutsättningar och därföratt invandrarna själva har så olika förutsättningar.Anf. 63 ()Fru talman! Jo, rätt signaler är viktigt. var undervisningen väldigt dålig, såsom jag be-skrev tidigare, och det var därför många invandraresom hoppade av. Det är också den bilden man har avden svenska undervisningen.Jag ställer mig bakom det säger,eftersom jag var med i just den kommitté som före-slog att det skulle vara en skyldighet att lära sigsvenska. Detta vidhåller jag fortfarande. Som jag sadei mitt anförande går det inte att få ett jobb, och det gåröver huvud taget inte att komma in i det svenska sam-hället, om man inte kan det svenska språket väldigtbra.Jag tror att det krävs både att invandrare tar detansvaret och känner den skyldigheten att lära sigsvenska och att man erbjuder en bra utbildning. Det ärvad det handlar om. Då tror jag inte att det skulle varaså många som hoppar av sfi-undervisningen.Anf. 64 ()Fru talman! Jag håller självfallet med om att detskall vara en skyldighet att lära sig svenska, eftersomdet är en förutsättning för att inlemmas i det svenskasamhället. Men det är en sak att lägga det på invand-rarna genom att säga: har ni skyldighet, och enannan sak att säga: skall vi öppna så många vägarsom möjligt för er så att det fungerar, så att ni kanklara av det här på ett bra sätt, så snabbt som möjligtoch med de olika förutsättningar ni har. Jag tycker attdet är en viktig nyansskillnad som, som sagt, ger vissaviktiga signaler.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Utbildning i för utlandssvenskabarn och ungdomarFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1995/96:UbU6Utbildning i för utlandssvenska barn ochungdomar (prop. 1995/96:89)Anf. 65 ()Fru talman! fortlöpande internationalise-ring, den ökade konkurrensen, EU-medlemskapet ochbehovet av att stärka internationella konkur-renskraft gör att vi i vårt land kommer att ha ett ökatbehov av internatundervisning för elever vars föräld-rar under kortare eller arbetar utom-lands. Av samma skäl har behov av att kunnaerbjuda undervisning i internatform åt ett växandeantal ungdomar som av olika skäl behöver gå i dennaskolform.För att dessa behov skall kunna motsvaras krävsatt det finns riksinternatskolor som har bredd ochkvalitet i sitt utbud. Det är också viktigt att skolan kanrekrytera elever som kommer från den kommun somskolan ligger i, och det är lika viktigt att elever frånglesbygd eller elever som behöver ett miljöbyte hartillgång till dessa skolor.Med en bredd av elever som av olika skäl går påen riksinternatskola garanteras mångfald och öppen-het. Därför vill vi slå vakt om och utveckla riksinter-natskolorna , och i ställetför att avveckla dem, vilket nu regeringen indirektföreslår.Det föreslås att utlandssvenska elever i principskall kunna välja skola och skolform. Det är bra. Dethar vi inga invändningar mot. Det är rimligt att enelev skall kunna välja en annan skola eller skolform.Det kan finnas släktingar, vänner m.m. som elevenkan vara inackorderad hos.Däremot delar vi inte majoritetens uppfattning attökade valmöjligheter skulle innebära att färre väljeren riksinternatskola. Förutsättningen är förstås attstaten inte stryper dessa skolor ekonomiskt.Vi anser att elever med föräldrar utomlands bör hatillgång till det sociala stöd som riksinternatet ger omdetta inte kan ordnas på annat sätt. Det är fel att tro atten offentlig skola eller en fristående skola där elevenhar inackordering hos en familj kan ersätta en riksin-ternatskola när det gäller elevhem, fritid, omtanke ochsocialt nätverk - för inte menar väl Socialdemokra-terna att eleverna skall driva vind för våg?På riksinternatskolorna finns elever som inte harmöjlighet att åka hem eller under enhel termin. Det är under dessa omständigheter viktigtatt eleverna då inte bara får möjlighet till inackorde-ring med tillsyn utan också har tillgång till väl inarbe-tade elevhem med kunnig personal, ett rikt utbud avfritidsaktiviteter m.m.Vi får heller inte glömma bort den betydelse dethar att riksinternaten tar emot elever från närområdet.Detta utgör en förutsättning för att riksinternaten kanfungera som vanliga svenska skolor, vilket är grund-tanken i att erbjuda utlandssvenska elever utbildning iSverige.Det är vår uppfattning att riksinternatskolornaäven i fortsättningen skall erhålla ett schablonbidragför internatelever. Bidraget skall innehålla ersättningför utbildningskostnaderna och internatkostnaderna.Ersättningsnivåerna skall fastställas av regeringenutifrån en bedömning av behovet av riksinternatplat-ser generellt och kostnaderna för dessa vid respektiveskola. De skall också, liksom , även i framtidenha en ställning som riksinternatskola.Lundsbergs skola har blivit styvmoderligt behand-lad av den socialdemokratiska regeringen i så mottoatt den bara har fått bidrag till undervisningen och intetill elevhemsverksamheten. Vi anser att Lundsbergsskola skall ha samma villkor som de två andra riksin-ternatskolorna.Det föreslås att riksinternaten skall få bidrag förexternateleverna enligt samma regler som skall gällaför fristående skolor. Mot bakgrund av de förslag somFriskoleutredningen har lagt fram, vilka nu remissbe-handlas och skall bli proposition , ställer detta ettantal frågor.Socialdemokraterna har ju inte gjort sig kända föratt gilla fristående skolor, men här passar det heltplötsligt att "privatisera" riksinternaten, för att nuanvända deras eget språkbruk. Men vilket regelsystemskall gälla? Det har ju funnits två utredningar - ensom har sett över fristående skolor på grundskolenivå,men också en som sett över fristående skolor på gym-nasienivå.När det gäller fristående skolor på grundskolenivåär förslaget att lägeskommunen efter förhandlingarskall bestämma vilka bidrag som skall lämnas. Dennakostnad skall sändande kommuner betala. Men när detgäller gymnasieskolan föreslår den utredningen atthemkommunen, dvs. den sändande kommunen, efterförhandling med friskolan skall avgöra vilket bidragsom skall lämnas.Här lägger man alltså i en proposition fram ettförslag, som majoriteten i utskottet ställer sig bakomoch som gör att dessa skolor inte vet vilket regelsys-tem som skall gälla. Det är ganska fantastiskt, frutalman. Det vore bra om kundeutveckla detta under sina minuter här i talarstolen.Dessa skolor kommer att bli utlämnade till kom-munalt godtycke. Vad skall gälla om eleverna i läges-kommunen vill välja den skolan? Är det då kommu-nen som skall bestämma hur många elever som skallgå där eller skall elever och föräldrar ha ett inflytan-de? Det vore intressant att få veta det.Just av dessa skäl anser vi att staten, precis som , skall fastställa och lämna bidragen per elev igrundskolan respektive gymnasieskolans olika pro-gram. Man kan undvika att externatelevernas hem-kommuner får dubbelt statsbidrag, som det påstås ipropositionen, genom att göra en avräkning gentemotden kommun som har elever i en riksinternatskola.Socialdemokraterna talar ofta och gärna om seg-regering när det gäller fristående skolor. Men omriksdagen fattar de beslut som föreslås i propositionenoch i betänkandet får vi en rejäl segregering på deskolor som är riksinternatskolor. Kvar kommerbara att bli utlandssvenska elever och elever varsföräldrar har en tjock plånbok.Det är vår uppfattning att ansvaret för utbildningför de utlandssvenska barnen är en nationell angelä-genhet. Staten stöder de svenska utlandsskolorna, ochskall göra det. Staten har också ett direkt ansvar förden svenska utbildningen i Europaskolorna. I detperspektivet är det också rimligt att staten även iframtiden tar ett ansvar för och har inflytande överriksinternatskolorna: , och Lundsberg.Jag skulle slutligen, fru talman, vilja ställa ett parfrågor till . Det är ju så att riksin-ternatskolorna skall få en övergångsperiod om fem årinnan man tar bort benämningen riksinternatskolor.Under tiden skall man utreda detta, säger man. Voredet inte rimligt att man utredde riksinternatskolornainnan man lägger fram ett förslag till ?Den andra frågan gäller vilka konsekvenser dettakommer att leda till. Är det så att riksinternatskolornakommer att få betydligt sämre ekonomiska resurser,eller kommer resurserna att vara desamma som ?Den tredje frågan är den jag nämnde tidigare: Vil-ka regler skall gälla för riksinternaten - eftersom denu skall bli fristående skolor - när det gäller de eleversom kommer från respektive från gym-nasieskolan?Den fjärde frågan gäller elever som behöver ettmiljöombyte; eleverna kan ju gå på riksinternatskolaav olika skäl. Vilka regler skall gälla för dem? Skallriksinternatskolan förhandla med respektive sändandekommun? Och vad händer då med den elev som be-höver miljöombyte om kommunen säger nej? Vad blirsvaret då?Det finns ett antal frågor som man inte har beak-tat, vare sig i propositionen eller i betänkandet, ochsådana frågor tycker jag att skolorna och föräldrar ochelever har rätt att få svar på.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till re-servation 1.Anf. 66 ()Fru talman! är ju inne i en stor internatio-nalisering. Fler och fler svenskar bor och arbetarutomlands, och de vill naturligtvis attbarnen skall kunna få bra undervisning hemma i Sve-rige. menar att detta självklart är ettnationellt ansvar i den meningen att det skall finnasgoda möjligheter för utlandssvenskars barn att få braundervisning i Sverige.I dag finns det tre riksinternatskolor. Det är Grän-naskolan, Humanistiska läroverket i ochLundsbergs skola. Vid dessa skolor har man en unikerfarenhet när det gäller att ta emot ungdomar som ärbarn till svenskar som arbetar utomlands. Personalenhar god kunskap om olika länders skolsystem ochinternationella skolors uppläggning, och det är själv-klart en fördel för de elever som går där och somkanske tid efter annan kommer att gå i skola ocksåutomlands.Dessutom vet vi att riksinternaten spelar en viktigroll för miljöombyteselever här hemma i ,elever som kanske behöver gå i en annan skola,få byta ut den invanda hemmiljön för att komma bortfrån svåra problem. Många kommuner har velat an-vända den möjligheten. Det är viktigt att den finnsockså i fortsättningen.När vi har behandlat det här ärendet har vi fått re-dovisat från riksinternatskolorna att det där i flera fallfinns långa köer och stor efterfrågan på platser. Beho-vet av undervisning för barnen till svenskar som borutomlands och vars barn vill gå i skola i att öka. Jag tror därför inte att riksinternatenkommer att räcka till. Vi kommer att behöva utvecklaäven andra möjligheter.Därför har vi från sida tyckt att detär bra med ett system där statsbidraget följer eleven.Det leder också till ökad valfrihet, och vi tycker attdet är bra.En liten kommentar till det sade nyss:När den regering som bådas våra partier satt i ladefram olika förslag till valfriheter var det ju rutin förSocialdemokraterna att säga nej. När nu den social-demokratiska regeringen lägger fram ett förslag medvalfrihetsmöjligheter blir det rutin också för er attsäga nej. Det tycker jag är litet synd.Däremot är vi från sida mycket kri-tiska till att regeringen när den föreslår en bra principär så dålig på att redovisa vilka konsekvenser denkommer att få och på att verkligen tänka igenom attkonsekvenserna av det konkreta sättet att genomförasystemet blir bra.Det är ju inte rimligt att fattar beslut omen förändring, om man inte kan säga vad den innebär.Vi har under behandlingen av det här ärendet försöktställa frågor för att få reda på vilka ekonomiska kon-sekvenser beslutet faktiskt skulle kunna få. Vi har dåförstått att man inte riktigt kan besvara sådana frågor.Det gör mig upprörd. Jag tycker att det är ett sätt attmissköta en bra princip. Därför har vi från Centerpar-tiets sida sagt att vi tycker att skall se till attersättningen för utbildningskostnader och ersättningenför internatkostnader till de här skolorna skall varadesamma som tidigare.När det gäller Lundsbergs skola har vi redan tidi-gare intagit den ståndpunkten att samma villkor skallgälla för den skolan som för de övriga riksinternaten.Det tycker vi fortfarande, och vi har reserverat oss fördet.Till sist: Regeringen föreslår att andra elever iSverige som söker till de nuvarande riksinternatenskall få samma bidrag som fristående skolor.