prot · GJ0943 · 1996-01-23 00:00:00 — De skulle syftat till att föraut godstrafiken på bron, men skulle innebära mycketstora boendemiljöproblem i Malmö.Då tror jag att det är riktigare att skyndsamt se tillatt det kommer ett yttre godsspår i ,som leder ned trafiken till de hamnar där den börfinnas och därigenom räddar Malmömiljön. Men dåtror jag att det är bråttom, fru talman. Man måsteagera innan planeringen och utbyggnaden har gått förlångt.Anf. 52 Miljöminister ()Fru talman! Oavsett hur mycket gods som går viaMalmö och hur mycket gods som går via Trelleborgär det viktigt att man har järnvägsmöjligheter bådavägarna. Där vill jag gärna att man i regionen fortsät-ter att diskutera vad man prioriterar mest just nu ochvilken lösning som är bäst för att få så mycket bådeperson- och godstrafik som möjligt på järnväg. Därförvill jag att de fortsätter att diskutera yttre godsspåretkontra . Vad är viktigast? Måste man habåda? I så fall måste vi också se på finansiering.Kontinentalbanan får man väl använda under enövergångsperiod, men göra det med så bra miljöbe-stämmelser som möjligt. Min avsikt är att vi, samti-digt som regeringen fattar beslut vad beträffar konti-nentalbanan, också skall kunna presentera den merlångsiktiga järnvägslösningen för regionen, så att desom bor längs skall kunna se hurmånga år trafiken kommer att fortsätta på kontinen-talbanan och vad som blir den långsiktiga lösningen.Anf. 53 ()Fru talman! Det senaste tycker jag är ett bra be-sked i den delen att eller innan beslutet omkontinentalbanan fattas kommer det, som miljöminis-tern säger, ett fast beslut om planeringen i sin helhetkring järnvägen. Om det blir på det sättet är det na-turligtvis på sitt sätt utmärkt.Problemet med är att , som lämnat ärendet till regeringen, harsagt nej till att flytta över den trafik som gårmellan och till kontinental-banan just för att det skulle störa boendemiljön såmycket. Jag tycker att det för övrigt är ett riktigtställningstagande.Men jag tror nog inte som miljöministern att desom tänker i regioner är de rätta att balansera de härfrågorna. De vill gärna ha en citytunnel, kanske i tronatt detta skulle kunna medverka till att lösa Sverigesambitioner när det gäller att föra ut gods via järnvägtill kontinenten. Detta stämmer inte riktigt. Jag skullevilja varna miljöministern för satsningen på citytun-neln. Satsa på det yttre spåret i stället och ge klarsig-nal tidigt och tydligt, tycker jag.Anf. 54 Miljöminister ()Fru talman! Vi kommer att fortsätta beredningenav det här ärendet och vi kommer inte att ha någraförutfattade meningar. Vi kommer att för ögonen haen så bra godstrafik och persontrafik som möjligt påjärnvägarna i , gärna på bekostnad avvägtrafiken.Anf. 55 ()Fru talman! Det sistnämnda är musik för öronen.Det är naturligtvis det rätta sättet, att flytta över frånväg till järnväg. Men även järnvägen innebär ju mil-jöproblem. Det ser man när man tränger djupare in ifrågan. I det här fallet är det boendemiljöproblem.Skälet till att jag har tagit upp frågan på det härsättet är att om man är där nere märker man att män-niskorna som bor kring den här banan lider. Jag vet attmiljöministern också har varit där och tittat. Jag tyck-er att det lilla riskmomentet i det här är att bron byggsut i , planeringen fortgår och det hela stelnaroch cementeras i någonting som har att göra med ettgammalt krampaktigt förhållningssätt till . Det har alltså inte sitt ursprung i en vettig pla-nering av transporter till kontinenten och detangelägna i boendemiljön i . Men jag litar påatt miljöministern kommer att balansera detta på ettgott sätt.Anf. 56 Miljöminister ()Fru talman! Jag besökte som sagt en hel del av deboende utmed för ungefär en veckasedan. Jag förstår mycket väl deras problem.Det som jag tror var deras viktigaste budskap tillmig var att de ville ha en lösning som de kunde lita påför framtiden. Därför var också mitt budskap till dematt vi skall försöka se till att vi ger bestämmelser förde närmaste åren, som garanterar att de får en så braboendemiljö som det någonsin går. skall viockså se till att tidsbegränsa och i förväg tala om ettslutdatum för problemen med . Viskall alltså ange den långsiktiga järnvägslösningen.Det svaret verkade också de boende och represen-tanterna för olika föreningar som jag träffade varanöjda med. Vi arbetar vidare med det som sikte.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1995/96:233 om förbudet motexport av miljöfarligt avfallAnf. 57 Miljöminister ()Fru talman! har frågatmig om jag kommer att stödja förslag omen skärpning av förbudet mot export av miljöfarligtavfall för återvinning till icke , som gårlängre än det förslag som kommissionen har föresla-git, när det kommer upp till avgörande på EU:s mil-jöministermöte.Det förslag till exportförbud som vi miljöministrarkommer att få ta ställning till på ett ministermöteinom EU har sin bakgrund i det beslut som fattadesinom ramen för på det tredjepartsmötet . Inför och underpartsmötet spelade en drivande roll och med-verkade i stor utsträckning till att exportförbudet an-togs och skall bli en del av konventionen.Regeringen har under hela processen, både inomramen för EU-arbetet och det globala arbetet, dvs.Baselkonventionen, arbetat hårt för ett exportförbudav det slag som vi nu ser som resultat.Arbetet pågår nu med att förtydliga vilka av-fallsslag som skall omfattas av exportförbudet. Rege-ringen har föreskrivit exportförbudoch inkluderat de farliga avfallsslag som omfat-tas av och som går längre än EU:stransportförordning gör.Jag kan inte ta ställning till ett förslag somjag ännu inte har granskat. Jag vet inte om förslag innebär en skärpning eller inte. Rentallmänt vill jag dock säga att drivit exportför-budsfrågan mycket hårt. Vi är villiga att ytterligareskärpa vår egen lagstiftning för att få till stånd ett såeffektivt och heltäckande regelsystem som möjligt. Vikommer också att arbeta för hårdast möjliga regler iEU.Anf. 58 ()Fru talman! Jag får börja med att tacka miljömi-nistern för svaret, som tyvärr inte ger mig något rik-tigt besked om det jag frågade om. Men jag tolkar detinte heller som ett negativt besked. Visst hade detvarit synd om i ministerrådet inte vågadestödja ett skarpt förslag från en svensk, som går läng-re än kommissionen har föreslagit och som redan har antagit.Miljöministern säger att hon inte vet om det inne-bär en skärpning eller ej. Men visst innebär det enskärpning. Det handlar ju om att lägga till den grönalistan till de andra två listorna och även en del ämnenutöver det.Miljöfarligt avfall kommer ofta på villovägar,även när avsikten har varit att återvinna det. Fat medgiftiga kemikalier har sköljts i land på efter otillåten dumpning i havet. Det finnsfartyg som transporterat miljöfarligt avfall som blivitstoppade på ett ställe och sedan skickats vidare medsin farliga last. De har seglat runt jor-den som flygande holländare tills man hittat en lös-ning. Det finns många exempel på detta. Skälet är attdet kostar mycket pengar att ta hand om miljöfarligtavfall på ett ansvarsfullt sätt.Frestelsen för även välrenommerade företag attvälja en billigare lösning är ofta stor, och lösningenkan på papperet verka acceptabel. Men det visar sigofta att stora miljöskador kan uppstå och dessutomjust i länder som har svårt att skydda sin befolkningoch miljö.Den långsiktiga lösningen måste vara att produk-tionsmetoderna i industriländerna anpassas till kravetatt inte åstadkomma miljöfarligt avfall, eller ocksåmåste man se till att metoder att ta hand om det på etttillfredsställande sätt finns redan när produktionenstartas. I väntan på detta måste möjligheten att blikvitt miljöfarligt avfall genom export till annat landeller genom dumpning i havet stoppas.Anf. 59 Miljöminister ()Fru talman! Det här är en väldigt viktig fråga; där-om är vi helt överens. Det här är faktiskt ett områdesom vi kan lyfta fram som ett exempel på att det gåratt påverka i EU och globalt. Det är ochDanmark som har drivit frågan om exportförbudet.Precis som påpekar handlardet om att man inte skall kunna dumpa farligt avfall it.ex. Vi skall i de rika län-derna ta hand om det farliga avfallet själva.Det är som sagt ett bra exempel på att det går attpåverka i EU. När och drev fråganhade vi från början många länder emot oss. Så små-ningom fick vi med oss EU, och fickEU med sig de andra länderna på Baselkonventionen.Nu har parlamentet förhoppningsvis gjort ytterli-gare skärpningar, men jag måste få granska förslagetnärmare innan jag exakt vet vad det innebär. Jag harhaft gott samarbete med och de andra EU-parlamentarikerna i denna fråga tidigare, och jag ärövertygad om att vi även kommer att haett bra samarbete. Det innebär att vi kommer att gå påden strängare linjen i och försöker få EU:sministerråd på den strängast möjliga linjen. Så skullejag vilja uttrycka mig.Anf. 60 ()Fru talman! I så fall skulle jag vilja avsluta medatt säga att jag tror att vi är på samma linje och att vi islutändan får se den skärpning som harfått igenom i Europaparlamentet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1995/96:105 till finansutskottet1995/96:108 till näringsutskottet1995/96:121 till skatteutskottet1995/96:127 till konstitutionsutskottetSkrivelser1995/96:120 till jordbruksutskottet1995/96:124 till justitieutskottetFörslag1995/96:RFK4 och RFK5 till konstitutionsutskottet10 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1995/96:119 Reformerad tandvårdsförsäkring1995/96:123 Produktsäkerhetslagen och offentligverksamhetSkrivelse1995/96:122 Redogörelse för en överenskommelseom vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. för år 199611 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 januari1995/96:52 av () till utrikes-ministernTurkiet1995/96:53 av () till miljöministernHandel med avfall över nationsgränserna1995/96:54 av () till kommuni-kationsministernGrusvägar i Dalsland1995/96:55 av () till miljöminis-ternGiftfritt slam till det svenska jordbruketInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 30 januari.12 § Kammaren åtskildes kl. 15.14.Förhandlingarna leddes avtalmannen.