prot · GK0950 · 1996-12-20 00:00:00 — anför-de socialminister mycket tydligt atthälso- och sjukvården och äldreomsorgen kommer attbehöva mer resurser. Hon tog också upp det problemmed åldersfördelningen inom personalen som LarsBäckström berörde. Det är alltså uppmärksammat.Som jag alldeles sade menar vi socialdemo-krater till skillnad mot företrädarna för Vänsterpartietatt vi för att kunna göra dessa förbättringar måstekunna finansiera dem. Som så kloktsade kan vi inte låna till dem.Till sist några ord till , som alltid höjerrösten men ändå inte blir mer trovärdig.Låt mig först påminna om att det un-der den tid när delade på regeringsansva-ret var minustillväxt . Vi förde i varje fall inett plustecken före tillväxtsiffrorna.Jag har redan framhållit att vi i det här betänkan-det föreslår att kommunerna tillförs pengar.Mats säger: Om vi fick bestämma, skullekommunerna få det mycket bättre. Sedan pekar han påde 6 ½ miljarderna. Ja visst, men vi vet ju att MatsOdell inte får bestämma. Det är sombestämmer, och de skall ta bort 7,7 miljarder kronor.Så var det med den saken.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag vill först tacka förett trevligt anförande. Hon insåg sambandet mellanarbetslöshet och kommunernas ekonomi. Däremothörde jag ingenting om sambandet mellan tillväxt ocharbetslöshet och därmed också med kommunernasekonomi.Men vi fick reda på att Socialdemokraterna ochCentern hade, som det hette, tillfört kommunerna 2,6miljarder. Det intressanta med dessa 2,6 miljarder, frutalman, är att de är exempel på vad ekonomisk tillväxtinnebär för kommunernas och landstingens ekonomi.De behöver nämligen inte betalas tillbaka. Motsva-rande summa behöver inte skäras ned på något annatställe. Det är därför som det är så outgrundligt, ärligttalat, att regeringen nu har vägrat attta itu med de hinder som finns för tillväxt.Det är detta, , som är min poängoch som gör att vår politik, tillsammans med denpolitik som förs av de övriga partierna i den gamlafyrklövern, är ett alternativ för att åstadkomma ettbättre företagarklimat. Det leder till att flera arbetsgi-vare kommer att anställa arbetslösa personer. Det ärså våra ekvationer går ihop.Sonia ! Det skulle vara intressant att höraom ni nu är beredda att lägga fram förslag som skaparmer av tillväxt, så att ni och kan tillföra ännumer. Det var mycket trevligt att sitta på presskonfe-rensen, och bakgrunden till det var att tillväxten hadeblivit bättre. När får vi mer av den politiken, SoniaKarlsson?Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag håller med om attMats säger både det ena och det andra. Jag ärtacksam för att nu väldigt tydligt taladeom att det var tack vare tillväxten i ekonomin somSocialdemokraterna och kunde tillföra de 3miljarderna till kommunerna. Det är bra att MatsOdell har upptäckt det. Då skall han kanske inte hellerklaga över vår tillväxtpolitik.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag vet inte om ser påTV. visades under en Aktuellt-sändning ettskakande reportage från vårdsituationen i Göteborg.Senare i A-ekonomi i samma sändning redovisadesOECD-rapporten om hur svensk ekonomi utvecklasjämfört med ekonomin i våra nordiska grannländeroch i resten av . Man visade med enmycket pedagogisk uppställning att vi har en mycketsämre tillväxt . Jämfört med våragrannländer får vi 25 miljarder mindre i tillväxt. Detär denna summa som vi nu måste skära ned på olikahåll och kanter. Det svenska folkhushållet får 25 mil-jarder mindre än om vi hade haft samma tillväxt somländerna i vår omgivning.Sonia ! Det är en mycket bättre väg attåstadkomma resurser till vård och omsorg än att göranedskärningar på olika områden.Anf. 104 () replik:Fru talman! Nej, , jag såg inte det påTV i går. Men för del får man vara tack-sam att inte visade upp hur det såg ut underden borgerliga tiden, eftersom det var minus i tillväxtunder de tre åren.Mats säger att skullekunna göra allt så väldigt bra för kommunerna. Menvi vet ju att i så fall skall regeraihop med , som vill spara 7,7 miljarderkronor. Vi kommer också alla i håg hur det var underden regeringsperiod när moderater och kristdemokra-ter sparade på kommunerna. Det ärinte glömt, . 105 () re-plik:Fru talman! Jag skall direkt återknyta till det somsenast sades här. Situationen 1994 var sådan att Sve-rige befann sig i en mycket hög tillväxtfas, men rege-ringen lyckades knäcka den. Det som är intressant atttitta på nu är vad varje utebliven procent i ekonomisktillväxt har kostat kommunerna. Det handlar om 4miljarder kronor för varje utebliven procent, SoniaKarlsson.Sonia säger att problemet inte är attmånga kommuner har för mycket pengar. Nej, så ärdet säkert inte. Men problemet i är att med-borgarna har för litet pengar, och att har förlitet pengar. Det är därför vi måste få i gång en eko-nomisk tillväxt. tror att kommunernasatsar på kärnverksamheten i enlighet med vad rege-ringen har sagt - att det är den som skall skyddas.Men så är det inte. Kommunerna måste satsa på atttäcka de skenande socialbidragskostnaderna som ären följd av regeringens ekonomiska politik. Dessaskenande socialbidragskostnader tränger ut anslagen iskola, barnomsorg, äldreomsorg osv. Detta är ett stortproblem för Socialdemokraterna. Jag tycker att de istället bör inse det, och bedriva en tillväxtvänlig poli-tik.Sonia säger att den kommunala skatteut-jämningen inte strider mot grundlagen. Okej, då sägervi det. Då hoppas jag att man inte ändrar grundlagen.Men varför har kommittén om självstyrel-se kommit fram till att grundlagen måste förändras?Tafsa inte på grundlagen - kom med ett nytt grund-lagsriktigt system i stället!Anf. 106 () replik:Fru talman! Varför har det blivit så som LennartHedquist säger - att människor har mindre med peng-ar osv.? Jo, när Socialdemokraterna fick ta över an-svaret hade en 13-procentigarbetslöshet, en statsskuld på närmare 1 300 miljarderkronor och ett budgetunderskott på närmare 200 mil-jarder kronor. Det var detta som Socialdemokraterna iförsta hand fick ta hand om och få ordning på. Nubörjar ekonomin bli så pass stabil att man ser att för-bättringar kan börja göras i kommuner och landsting.Även tillväxten visar kommer att öka. Jag ser alltsåmed tillförsikt fram emot 1997.Lennart talade om den kommunalasjälvstyrelsekommittén. Enligt beslut som riksdagenhar fattat strider den inomkommunala utjämningeninte mot grundlagen. Men det kan ändå finnas skäl attändra den. Ett skäl kan vara om en tydlig förändringskett. Ett exempel på det är förslag om kvinnlig tron-följd, som är en sådan tydlig förändring att man änd-rar grundlagen. Ett annat skäl kan vara att praxisutformats, och ett mycket bra exempel på det är justden inomkommunala utjämningen. Inom kommitténfanns en stor majoritet. I princip är det bara Modera-terna som är emot det hela.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Det är säkert så att det är praxis attbryta mot grundlagen på det här området sedan ett parår tillbaka. Då kan det vara logiskt att ändra den. Menjag trodde att man skulle se litet allvarligare pågrundlagsfrågor och framför allt att man skulle se litetallvarligare på att skydda den kommunala beskatt-ningsrätten, så att sambandet mellan lokal skatt ochlokala utgifter inte bryts.Sonia ! Arbetslösheten är betydligt högrenu än den var 1994. Dessutom har vi nu ett betydligthögre skattetryck som knäcker uppgången i ekono-min. Om uppgången i ekonomin hade fått fortvaraskulle kommunerna ha haft större resurser. Om valfri-hetsrevolutionen hade fått fortsätta skulle kommuner-na ha kunnat söka nya former för att bedriva sin verk-samhet, i stället för att som göra trista besparingarinom ramen för offentliga monopol.Anf. 108 () replik:Fru talman! Både jag och svenska folket, tror jag,är väldigt tacksamma över att intefick vara kvar efter . Han skulle inteha gjort någonting, utan låtit den enorma statsskuldenoch budgetunderskottet öka. Det var nödvändigt attvidta de åtgärder som Socialdemokraterna, senaretillsammans med både och Centerpar-tiet, genomförde.Den inomkommunala skatteutjämningen innebärsolidaritet mellan kommuner och landsting - de skallha ganska likvärdiga resurser att fördela på kommu-ninnevånarna. säger att Lagrådethade rätt första gången det uttalade sig. Då höll hanmed. Men när Lagrådet yttrade sig ochsade att skatteutjämningen inte var grundlagsstridigvar det plötsligt inte lika rätt. vän-der alltså kappan efter vinden. Det handlar bara omatt han är principiellt emot detta. Det strider inte motgrundlagen.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag skall börja med att rätta till en saki mitt anförande. Det är som håller på attköpa upp ett privat friskvårdscentrum. Jag associeradetill näringsministerns gamla kommunala bolags-djungel i , men det var alltså fel.Sonia säger att det är på grund av attekonomin nu är bättre som man kan ge kommunernaett tillskott och tillföra dem pengar. Men vi skall väländå vara så pass hederliga att vi kallar saker vid dessrätta namn. Detta är ett förskott - ett förskott på peng-ar som kommunerna skulle ha fått under alla omstän-digheter. Det är ganska fascinerande att Socialdemo-kraterna arbetar på det sättet.Den 23 oktober förde vi en debatt här i kammarenom den kommunala ekonomin. Då kom det inga somhelst besked. hölls det en presskonfe-rens. Man hade då kommit överens om att prognoser-na skulle räknas på ett annat sätt. Detta rör sig alltsåom ett förskott på prognosticerade förbättringar. Envecka senare kunde man i läsa om engaranti som ännu så länge inte finns inskriven vare sigi grundlagen eller någon annanstans.Sonia säger nu att utskottet ställer sigbakom denna garanti som en politisk utfästelse. Är deten likadan politisk utfästelse som den att a-kassanskulle återställas till , men blev ? Eller somden att de anställda skall utvecklas, men i ställetavvecklas? Eller som den att man skulle ge ett antalolika miljoner i ökade bidrag till varje kommun förut-om att återställa en hel del andra saker?Den typen av politiska utfästelser har nämligeninget värde. Jag vill veta hur utskottet och SoniaKarlsson ser på den här politiska utfästelsen.Anf. 110 () replik:Fru talman! säger att detta bara ärett förskott. Men om man inte har tillräckligt medpengar brukar det vara bra att få ett förskott, om mannu skall tolka det så.Karin jämför garantin med att a-kassornafick ändras. Jag kan tryggt säga att vi nu befinner oss ien helt annan ekonomisk situation än när Socialde-mokraterna tog över . Då stod viinför en verklighet som och andra hadelämnat över till oss. Jag kan bestämt säga att Social-demokraterna och kan hålla löftet om attde 2,6 miljarderna står kvar 1999.Anf. 111 () replik:Fru talman! Som en lika raspig grammofonskivasom sina partikamrater återkommer till hur hemskt det var under den förra man-datperioden. Låt mig påminna om atthon och hennes partikamrater då röstade emot i prin-cip alla besparingar som gjordes. De röstade emotsänkningen till och de 7 miljarderna i nedskär-ning på det kommunala stödet, och lovade i stället attdetta skulle återställas. De har inte återställt vare sigdetta, a-kassan eller något annat. Däremot har de höjten massa skatter. Men kan folk inte enslita på det, eftersom Socialdemokraterna återställtdelar av sina återställare i den delen. Man kan alltsåinte ens lita på skattehöjarlöftena längre.Självfallet är det bra med förskott, men det här äringa nya pengar. Jag tror att kommunerna behöver ettbesked om hur de skall räkna på detta. Det är ju ingetförskott på något som faktiskt finns, utan ett förskottpå Socialdemokraternas egna prognoser, som maninte riktigt vet om man kan lita på.Jag frågar återigen : Är detta en ga-ranti som ni garanterat kan hålla, eller kommer den attförsvinna in i ett öppet mandat?Anf. 112 () replik:Fru talman! Det största problemet skulle nog varaom inte Socialdemokraterna och harmajoriteten 1999. Då kan man ifråga-sätta hur övriga partier ställer sig till detta. Det har viinte hört något om. Men vi kan för vår del stå bakomdet löftet.Anf. 113 () replik:Fru talman! kommenterade reser-vation 13 från som handlar om denkniptång som kommunerna är satt i. Men hon kom-menterade bara ena skänkeln av kniptången, och där-för blev det litet konstigt.Vad jag sade är nämligen det som står i reserva-tionen. Å ena sidan drar man in pengar från kommu-ner och landsting genom de höjda egenavgifterna,genom övervältringseffekter av statliga besparingarsom drabbar kommunerna i form av ökade socialbi-drag och annat, och genom att man har fryststatsbidragen. Det är ena sidan, och den ena skänkelni kniptången.Den andra är att man förbjuder kommunerna detenda de egentligen har, nämligen sin rätt att ta utinkomstskatt. Det har man stoppat. Därmed sitterkommunerna i kniptången, och vi får de effekter somvi börjar se mer av , dvs. att man börjar dra ned påkvaliteten och omfattningen av verksamheten i vår-den, i omsorgen och i skolorna. Det är detta sommajoriteten ändå måste kommentera. Man har faktisktindirekt tagit pengar från kommunsektorn.Sonia sade också att man i princip haroförändrade bidrag. Det har man. De har inte följtmed upp när kostnaderna tidigare harökat. har man vältrat över kostnaderna och mins-kat skattebidraget till kommunerna, och då har man judragit in pengar från dem, och det har de inte kom-penserats för. Där har vi problemet.Anf. 114 () replik:Fru talman! För det första vill jag påminna litet,som jag också sade i mitt inledningsanförande, att detfinns en överenskommelse mellan regering, om den kommunala ekono-min, . Man är på det klara med att detskulle innebära att det inte blir höjningar av skatten,och kommunerna skall också se till att det blir så, utanman vill försöka att klara det med de tillskott vi nugör med de 2,6 miljarderna.I den situation som vi har varit i är det självklartpositivt att statsbidragen har varit oförändrade. Vi harsparat på all annan verksamhet. Det är vad det handlarom. Vi har så långt det är möjligt skyddat kommuner-na. Men det är klart att kommunerna påverkas - somjag sade i mitt inledningsanförande - av massarbets-lösheten, lågkonjunkturen och minskade skatteintäk-ter.Det positiva är att detta är på väg attvända i en positivare riktning, vilket redan har visatsig, eftersom skatteintäkterna ökar, och vi redan kantillgodogöra oss det. Jag har stor förtröstan inför attdet ytterligare kommer att gå i en bra riktning.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag får ta det som att att man faktiskt har dragit in på kommuner-na om än indirekt. Vi är överens om principen attbesparingarna inte skulle ske på välfärdens kärna.Men det är ett faktum att de ändå har gjorts inom detområdet.Jag vill särskilt peka på egenavgifterna, som väländå inte är någonting som Socialdemokraterna bordestå bakom, om man tänker efter. Dessa egenavgifterär avdragsgilla mot inkomstskatten. Det gynnar demsom tjänar mest, och det undandrar skatteunderlagfrån kommunerna och landstingen. Men ni har införtdessa avgifter, och ni höjer dem steg för steg. Bordeni åtminstone inte ta er en rejäl funderare på det? Villni hade på det sättet inom Socialdemokraterna?Anf. 116 () replik:Fru talman! Det är självklart att kommunerna, somär en väldigt stor del i den svenska ekonomin, drab-bas. Har vi massarbetslöshet, ett jättebudgetunder-skott och en stor statsskuld påverkar det givetviskommunerna. Det är självklart. Däremot har vi integjort några direkta besparingar. Vi har så långt möj-ligt undvikit det och sparat på annat. möjlighet att tillföra vissa medel.Det ser ljusare ut för kommunerna. I denna kam-mare finns också, något som jag tycker är positivt, enväldigt stor samsyn om behovet för kommuner ochlandsting. De enda som mäler ut sig är moderaterna.Anf. 117 () replik:Fru talman! sade att jag skiljer migfrån Socialdemokraterna genom att jag har mer peng-ar. Det vill jag bestrida. Jag har inte en endaste kronamer än Socialdemokraterna, absolut inte. Vi i Väns-terpartiet lånar, och det skulle kunna skilja oss frånSocialdemokraterna, som då inte lånar.Men är det inte så. Vi är allesammans i denna kammare låntagare.Det finns inte något parti i denna kammare som intehör till familjen ! Så är det! Låt oss erkännadet allesammans! Det finns alltså inte någon kvalitets-skillnad. Det finns en kvantitetsskillnad - det är sant.För några år sedan, , lånade staten 185miljarder. Det var alldeles på tok för mycket. Nästa årberäknas att staten skall låna 11 miljarder. Vänster-partiet vill låna mer än 11 miljarder. Det är alldelessant. Jag tror att vi satt i samma rum, ,när vi hörde hur statens lånebehov hade sjunkit underinnevarande år. Hur mycket hade det sjunkit med?Kanske inte minns siffran. Jag har haftförmånen att slå upp den i en liten bok jag hade medmig för mitt minne. Jag har siffran framför mig, menför debattpoängens skull kan väl sva-ra, så kan vi se om vi kommer överens om samma talför hur mycket det sjönk med.Vi kanske kan använda en fjärdedel av den för-bättring som inträffade av sig själv till att trygga job-ben i vård och omsorg, således kärnverksamheten.Det betalar vi för med något ökade räntor. Det skullebetyda att räntorna stiger från 104,2 miljarder- en aktningsvärd summa! Hur mycket kommer det dåatt bli med alternativ, när vi skallbetala ökade räntor? Jo, det stiger till gigantiska 104,5miljarder!Det är en dramatisk skillnad, kan någon påstå.Den personen som påstår det har dock fel! Det är intedramatiskt. Det är decimalt i den redovisning somgörs i dessa frågor, med tanke på att lånebehovet förraåret sjönk med det X som vi snart skall vara överensom.Anf. 118 () replik:Fru talman! Skillnaden var, , att viövriga blev överens om ett utgiftstak. Det är det somVänsterpartiet med ganska stor marginal ligger över.Det är det ena.Sedan håller jag med om att vi fortfarande lånar.Vi försöker nu att strama åt ekonomin så att vi skallslippa det. Det är inte något positivt att ha räntor på100 miljarder att betala, pengar som vi skulle kunnaanvända till så mycket bättre verksamhet.Vi har en stabilare ekonomi, och vi ser att detbörjar se bättre ut. Men om man nu så lättsamt somVänsterpartiet tycker att man nu kan börja låna kandet i stället få direkt motsatta effekter. Vi får högreräntor som påverkar på ett väldigt negativt sätt.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag sade inte att vi lättsamt skall börjalåna. Vi håller på att låna, både Socialdemokraternaoch ! Det är ingen skillnad. Det handlarom takten på förbättringen.Om jag kör väldigt fort och vill hinna fram till ettvisst klockslag och märker att jag kommer att varaframme tidigare än beräknat, drar jag när jag kör bilslutsatsen att jag saktar farten för trafiksäkerhetensskull. Slå ned på takten för vårdens och omsorgensskull! 40 miljarder var siffran!Under 1996 minskade det beräknade lånebehovetmed 40 miljarder. Det är en gigantisk summa. Väns-terpartiets ökade upplåning är en fjärdedel av detbeloppet. Vi har 12 miljarder, dvs. ungefär en fjärde-del. Jag tror inte ens att vi kommer att behöva låna de12 miljarder vi talar om, eftersom tillväxten blir starkmed vår politik, och även hyfsad med Socialdemokra-ternas politik. Men den blir än starkare med vår poli-tik.Vi kan låna för att arbeta oss ur krisen. När ni härtalar om nominellt oförändrade statsbidrag, talar niom realt sänkta statsbidrag. Tänk vad arga ni var påFolkpartiet när man talade om realt oförändrad kon-sumtion i kommunerna! Ni talar om realt minskadkonsumtion!Är det inte bra om man kunde börja nyanställa ikommunerna, , t.ex. i kom-mun? Det är säkert anställningsstopp där också! Detär det väl? Är det inte dags att ge enchans, ge henne ett hopp att få ett arbete? Det skallinte bara vara i privatsektorn som man kan bli nyan-ställd. Är det inte dags att ge en chans?Då får vi en bättre kvalitet, . Ge be-sked nu!Så slutligen till frågan om socialbidragen ochkärnverksamheten. När socialbidragen ökar - och deär en lagstadgad verksamhet - blir det mindre resursertill kärnverksamheten vård och omsorger. Det ärfaktiskt kommunicerande kärl. Samordna därför detta.Det är då vi tryggar vården och omsorgerna!Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag sade faktiskt, , detär jag klar över, att både vi och lånar.Men vi försöker, med den politik som Socialdemokra-terna och har varit överens om, attminska lånebehovet, medan i ställetökar på det. Det är en betydande skillnad!Lars säger att man skall ge en chansoch hänvisar till kommun. Precis som jag sadenär jag hänvisade till att i onsdagsuttalade sig om behovet av resurser i sjukvård ochäldreomsorg, delar jag den uppfattningen. Men somjag också sade skall vi även klara av att finansiera det.Jag har sagt det tidigare och jag säger det igen.Samtidigt vill jag önska kammarens ledamöter ochtjänstemän god jul och gott nytt år. Jag tror faktiskt att1997 kommer att bli ett mycket . Det kommeratt innebära lättnader i kommunerna och arbetslöshe-ten kommer att börja minska.Anf. 121 ():Herr talman! Under mina år i har jaglärt mig att vid den här tidpunkten på en session fårman inte mest applåder om man talar . Mestuppmärksamhet får man om man i stället fattar sigkort, och det skall jag göra.Det råder väl ingen tvekan om att den kommunalasektorn är en stor och viktig del i samhällsekonomin,eftersom den ju svarar för den kanske mest väsentligaservicen till våra medborgare - genom skolans verk-samhet, genom sjukvården, genom omsorgsverksam-heten osv.Villkoren för de olika kommunerna varierar i dagberoende på var i landet man befinner sig. En delkommuner har en relativt god ekonomisk situation,andra har det definitivt inte. Sammantaget, för kom-munsektorn i sin helhet, tror jag ändå att man kansäga att det finns ekonomiska begränsningar somdagens verklighet sätter. En expansion ärgenerellt sett givetvis inte möjlig. Däremot behövs detresursförstärkningar inom vissa områden. Dit hörkärnverksamheten i form av skola, sjukvård och om-sorgsverksamhet, inte minst äldreomsorg. Det är ing-en bra situation som många kommuner befinner sig inär det gäller vården, skolan och äldreomsorgen.Det är inte någon tvekan om att kommunerna un-der expanderade mycket kraftigt.Jag var själv mycket aktiv inom kommunsektornunder . Och det är klart, man prö-vade kanske inte lika hårt de krav på nya utgifter somdå fanns. Men den ekonomiska situationen var annor-lunda i vårt land.Det är viktigt att vi nu anpassar oss till en annankostym. Då måste vi också slå vakt om de väsentligaverksamheterna inom kommunen. Återigen: Det ärskolan, det är vårdsektorn och det är omsorgen.Det innebär att man måste göra prioriteringar,mycket stora och nödvändiga prioriteringar. Tittar vi ibackspegeln har nog kommunerna i det förgångnahaft en litet för stor aptit på att slå sig in på områden,ofta via kommunala bolag, som enligt mitt sättatt se inte bör prioriteras. Det har handlat om mässor,om utställningar och om företagsliknande verksamhe-ter, ofta i bolagsform. Den situationen innebär juockså att man begränsar inflytande och insyn, och urdemokratisk synpunkt finns det därför all anledningatt vara restriktiv på den punkten.I det här betänkandet behandlar vi också skrivelsenr 51 om åtgärder för att skapa bättre ekonomiskaförutsättningar för kommunerna 1997. Den vållarbetydande oro i vissa politiska läger. Men skrivelsen,som har framkommit efter överläggningar mellanCenterpartiet, inrikesministern och regeringen, inne-bär ju just att vi vill stärka kommunernas kärnverk-samhet i ett läge när kommunerna har det kärvt.Det rådde också en del osäkerhet efter beskedetom uppräkningsfaktorerna. Därför var det ganskanaturligt att också ge ett besked till kommunsektornom att vi bör se till att man har de pengarsom vi tidigare, i de överläggningar som har föregåttbudgetarbetet, hade räknat med.Jag har noterat att ett antal partier går emot deambitioner och förslag som framförs i skrivelsen. Jagtycker inte att det är anmärkningsvärt att moderaternagår emot. Något annat ställningstagande hade jag inteväntat mig från sida. Men att MatsOdell och går emot hade jag inteväntat mig.Lyssnar man på och på kristdemokra-ter runt om i landet och även här i kammaren, talar devid upprepade tillfällen om hur viktigt det är att justkommunsektorn, vården och omsorgen tillförs resur-ser.