prot · GJ0976 · 1996-03-27 00:00:00 — Utskottsmajoriteten har sagt att det, ienlighet med den praxis som har utvecklats och efter-som en svensk medborgare med hemvist i ellerDanmark inte har rätt att bli registrerad enligt densvenska lagen, inte finns något behov av att övervägaett bemyndigande för registrering ens i dessa fall.I den tredje reservationen, mom. 5, av m.fl., om registrering utomlands yrkas bifalltill motionen L412, yrkande 2, där man vill ha etttillkännagivande i frågan. I enlighet med min kom-mentar till reservation 2 finns det inget behov av attöverväga ett bemyndigande så länge den nuvarandelagen gäller. Enligt uppgift antas behovet vara mycketlitet. Därför är det knappast motiverat att ändra en nylag efter endast 15 månaders tillämpning. När flerländer får partnerskapslagstiftning kommer naturligt-vis frågan att behöva aktualiseras.Den fjärde reservationen, mom. 6, handlar om ennordisk partnerskapskonvention. Yrkandet gällerbifall till motion L412, yrkande 1.Utskottet har mot bakgrund av det enstaka fallsom yrkandet berör ansett att ett konventionsarbeteför endast två av de övriga länderna inte kan komma ifråga. Men om intresset skulle öka tar utskottet förgivet att ett initiativ tas inom ramen för det nordiskasamarbete som pågår inom familjerätten med särskildinriktning på just internationella privaträttsliga frågor.Den femte reservationen, mom. 7, av m.fl. avser sambor av samma kön. Här yrkasbifall till motion L406.Här har utskottsmajoriteten ansett att frågor omsamboförhållanden, liksom fallet var när fader-skapslagen behandlades, borde övervägas när sambo-lagen revideras. Det arbetet ligger nära i tiden, ochberäknas påbörjas under våren.Den sjätte reservationen i mom. 8 av gäller ytterligare utredning. Utskottet har vi tvåtidigare tillfällen avstyrkt liknande motionsyrkanden,. Utskottet ser inget skäl att frångå sintidigare uppfattning.Herr talman! Motionerna 1994/95:L401 av SigridBolkéus (s) m.fl., 1994/95:L403 av () m.fl. och 1994/95:L409 av () m.fl.är väl besvarade i betänkandet, och jag hänvisar tilldessa positiva skrivningar.Anf. 80 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr. 4 som behandlar en nordisk part-nerskapskonvention. För att vinna tid avstår jag frånatt yrka bifall till reservation nr. 3 som handlar ompartnerskapsregistrering utomlands. Vänsterpartietstår naturligtvis bakom den ändå.Det finns inget hinder för att partnerskap in-gås på svenska ambassader utomlands, men vigsel-förättarna på dessa ambassader har inte fått någotförordnande av regeringen för att förrätta part-nerskapsregistrering. Däremot finns det regler för hurvigsel skall genomföras på ambassader utomlands.Utskottet avstyrker detta med följande motivering:"I likhet med den praxis som har utbildats när detgäller bemyndiganden att viga bör bemyndiganden attförrätta registrering av partnerskap bygga på ett kon-staterat behov i det land som avses. Som tidigareredovisats är det endast ochNorge som har en lagstiftning motsvarande part-nerskapslagen. Eftersom en svensk medborgare medhemvist i eller inte har rätt att bliregistrerad enligt den svenska lagen finns det ingetbehov av att överväga bemyndiganden för registre-ringar ens i dessa länder. "Men gör man inte en kullerbytta här? Behovet -här handlar det ju om människors kärlek till varandraoch om viljan att manifestera den - finns ju oavsettom landet i fråga har en lagstiftning som gör det möj-ligt att registrera partnerskap eller inte. Behovet finns,men för t.ex. en svensk medborgare som bor i inte möjligheten att registrera ett partnerskapom han eller hon inte har en partner som uppfyllerkraven.Utrikesdepartementet har inte ändrat inställning iden här frågan, utan menar fortfarande att det inte äraktuellt att tillåta svenskar att ingå partnerskap påsvenska ambassader. Dess argument är i huvudsak tre.Det första argumentet är att det skulle bli en be-lastning för statskassan. Antalet registreringar lärdock inte bli så omfattande att detta skulle vara avbetydelse. Dessutom ställer man sig lätt frågan omheterosexuell vigsel skulle kunna nekas svenska med-borgare på svenska ambassader utomlands av liknan-de anledningar. Det ser jag inte som troligt.Det andra argumentet är att ambassadernas värd-länder inte skulle acceptera verksamheten. Detta är etttungt vägande skäl. Det skulle kunna skapa diploma-tiska problem. UD har dock gjort en minienkät tillfem länder angående detta. Av dessa fem länder varett positivt och två negativa. Ett land har missuppfat-tat frågan och ett har inte svarat alls. Kan man tänkasig att ha olika regler för olika länder beroende påvärdlandet och på ambassadens överväganden?Det tredje argumentet är att antalet vigslar kom-mer att minska . Men det är egentligenvarken något argument för eller emot som jag ser det.Den här diskussionen leder oss vidare till en annanviktig diskussion som berör regler för partnerskap. Avde nordiska länderna har tre, , Danmarkoch , lagstiftning som gör det möjligt för homo-sexuella par att registrera partnerskap. Lagarna i dessaländer är i överensstämmelse med varandra, någotsom jag kan se en poäng med. Som drivande i den härfrågan är det viktigt att vi har en gemensam linje. Ochjag måste poängtera att jag är mycket stolt över att boi ett av de länder som går i täten i fråga om homosex-uellas rätt att registrera partnerskap. Men det finnsproblem i lagstiftningen, något som vi delvis haranfört i reservationer och motioner, och jag tror att detär viktigt att vi börjar rätta till dem redan nu.För att kunna registrera sig i något av de tre län-derna ställs - för att ta som exempel - bl.a.krav på att minst en av dem som skall ingå part-nerskap skall vara svensk medborgare och fast bosatt ilandet. I och finns motsvarigheter ilagstiftningen. Det finns flera fall där de här reglernafår absurda konsekvenser, och jag vill nämna ett avdem. En dansk kvinnlig forskare bosatt i fårinte ingå partnerskap med sin utländska flickvän varesig i eller i - trots att båda ländernahar partnerskapslagar! Flera liknande fall finns.Dessa regler måste ändras. Jag är övertygad om attdetta helt enkelt var ett förbiseende när lagen infördes.Utskottet skriver i betänkandet att man inte är bereddatt initiera ett konventionsarbete endast med avseendepå två andra nordiska länder i en fråga av så begrän-sad praktisk betydelse. Men är det ju lyckligtvis såatt både och är på väg att anta part-nerskapslagar. Man tror att detta kan bli verklighetredan i år. Har vi inte då ett gyllene tillfälle att föreslåen gemensam nordisk partnerskapskonvention? I denskulle man kunna utforma regler om att det för nor-diska medborgare går att ingå partnerskap oavsettvilket land man är bosatt i. Den största invandring vihar till är den av människor från något av deövriga nordiska länderna. Därför är behovet av enlagändring stort.Jag tycker att det är synd att utskottet inte har gåttpå den linjen, men jag hoppas ändå att debatten ledertill förbättringar av de lagar vi har gällande part-nerskapsregistrering. De är i grunden mycket bra.Anf. 81 () replikHerr talman! Jag tror inte att vare sig utskottet el-ler har gjort någon kullerbytta i denna frå-ga. Jag tror att vi alla känner en stor stolthet över attSveriges riksdag antog denna lag. Vad det egentligenhandlar om, det tror jag att och jagär väldigt överens om, är att vi måste få fler länder attanta motsvarande lagstiftning. Då har vi löst proble-met. Men i avvaktan på det, hjälper det inte att viändrar vår lagstiftning. Ju fler länder som ändrar sinlagstiftning, desto mer kommer frågorna att aktualise-ras. Då kommer det att ske enligt den ordning som viär vana vid i nordiska sammanhang.Det är det som är den stora frågan. Jag tror inte attnågon av oss tvivlar på behovet. Ingen av oss kanheller spekulera omkring detta. Denna lag har tilläm-pats 15 månader i . Jag tycker att den har fåtten enorm genomslagskraft. Det tycker jag att vi ge-mensamt kan vara stolta över i denna riksdag.Anf. 82 () replikHerr talman! Jag är väldigt stolt över att så mångahar utnyttjat denna lag. Som jag sade tidigare är det enväldigt bra lag. Men det hindrar inte att det, som jagser det, finns just dessa kullerbyttor.Jag gav ett exempel på detta. Det gällde en kvinnasom är född i och som är dansk medborgaremen som bor i och är forskare här. Hon har enutländsk flickvän och skulle vilja registrera part-nerskap. Hon kan dock varken göra det i ,eftersom hon inte är svensk medborgare, eller i Dan-mark, eftersom hon inte bor där. Jag tror att det voreolyckligt att inte arbeta vidare på dessa lagar. Dan-mark och har ju faktiskt precis samma lag-stiftning, så egentligen borde det vara självklart attdenna kvinna skulle kunna registrera partnerskap medsin flickvän.Anf. 83 () replikHerr talman! Hur bra vi än tycker att vi är i Sveri-ges riksdag, och hur mycket vi än önskar att alla andraländer anpassar sig till vår lagstiftning, kommer detatt ta litet tid. Vi kan inte pracka på någon annan vårlagstiftning. Jag tror att frågan inom en ganska näraframtid kommer att få en lösning, och jag tror att denkommer att få det genom nordiskt samarbete.Anf. 84 () replikHerr talman! Jag tycker inte att det handlar om attpracka på någon annan vår lagstiftning. De andra harredan precis samma lagstiftning om vi. Det handlarom att gå vidare och tillsammans utforma nya regler.Det gör man naturligtvis tillsammans med exempelvisde övriga nordiska länderna. Vi vet att både jobbar med samma typ av lagstiftningsom den som finns i , och Danmark.Jag ser det över huvud taget inte som något påprack-ande. Vi måste gå vidare och utveckla den lagstiftningsom finns. Det är många människor som kommer ikläm alldeles i onödan för att de kommer från tvåländer som egentligen har precis samma lagstiftning,och som godkänner partnerskap.Anf. 85 ()Herr talman! Lagstiftning och rättsliga reglermåste bygga på principen om alla människors likavärde och rättigheter. Principen gäller oavsett hud-färg, etniskt ursprung, religion eller sexuell identitet.Riksdagens beslut att införa en lag om registreratpartnerskap var ett sätt att visa samhällets värdering:Alla människor har lika värde och rättigheter, oavsettom man väljer att leva sitt liv tillsammans med någonav motsatt kön eller om man väljer att leva med någonav samma kön. Partnerskapslagen var ett stort ochviktigt steg. De principer som markeradegenom den måste också på olika sätt följas upp.Herr talman! Jag vill ta upp ett par angelägna om-råden. Ett sådant gäller sambolagstiftningen. Dagenssambolagstiftning likställer bara på vissa områdensambor av samma kön med sambor av motsatt kön. Ivissa lagar och förordningar diskrimineras alltså ho-mosexuella sambor i förhållande till heterosexuellasambor. lade fram ett förslagsom gick ut på att homosexuella sambor skall omfat-tas av i princip samtliga bestämmelser som gäller fören man och en kvinna som sambor, t.ex. regler ompension och efterlevandeskydd. Utskottet gör nu ibetänkande 1995/96:LU18 samma bedömning somnär förslaget lades, nämligen att detta bör övervägas isamband med den översyn av sambolagen som är pågång.Principen måste här naturligtvis vara densammasom i fråga om partnerskapet. Jag hoppas därför attregeringen tar tag i frågan och återkommer till riksda-gen med förslag.Ett annat område som det är viktigt att följa uppför att se att intentionerna med partnerskapslagenverkligen fullföljs är de kommunala partnerskapsför-rättarna.Vissa kommuner har inte förordnat någon regist-reringsförrättare. Det är naturligtvis inte acceptabeltfrån partnerlagstiftningens utgångspunkt. Utskottetförutsätter också att behovet även i de återståendekommunerna kommer att tillgodoses.Jag vill här också påpeka att de politiska partiernahar ett särskilt ansvar. I partistyrelsehar vi gett vår partisekreterare i uppdrag att skriva tillvåra lokala organisationsled för att uppmärksammadem på den viktiga uppgift man har när det gäller attutse personer i kommunerna som kan fungera somförrättare vid registrering av partnerskap.En annan fråga gäller möjligheten att registrerapartnerskap också med en utländsk person, något somredan har tagits upp i debatten här. Kärlek känner juibland inte heller nationsgränser. Men de nordiskapartnerskapslagarna har särskilda bestämmelser sombegränsar möjligheterna för utlänningar att ingå part-nerskap.Detta problem skulle kunna lösas t.ex. genom ennordisk partnerskapskonvention. Jag hoppas att rege-ringen skall förstå hur angeläget det här är och tainitiativ till lagändringar, t.ex. inom ramen för detnordiska samarbete som pågår inom familjerätten medsärskild inriktning på just internationellt privaträttsli-ga frågor. Det är en möjlighet som också utskottetpekar på. tog också upp just fråganom det nordiska samarbetet. Jag tror att det ärden bästa lösningen.Herr talman! Jag hoppas att vi, genom att på olikasätt följa upp de principer som markeradegenom partnerskapslagen, skall kunna ta ytterligareviktiga och konkreta steg framåt när såsmåningom återigen behandlar de här frågorna.Anf. 86 ()Herr talman! Statsminister pratadeså fint om . Han sade att är jäm-likt och att i skall alla ha plats. Men vad me-nar egentligen och de säger att alla skall ha plats i samhället? Gällerdet verkligen alla, oberoende av sexuell läggning?Det finns många homosexuella i vårt land.5-10 % av befolkningen kan betecknas som homo-sexuell. Det är de som förälskar sig i, vill leva medeller känner lust till en person av samma kön. Allavågar inte leva öppet som homosexuella. Detberor på samhällets värderingar om homosexuella.Ändå har toleransen bland allmänheten ökat, sett tilldet senaste tiotalet år.I dag ser vi också hur allt fler vänder sin aggres-sion mot just de homosexuella. Det kan vara nazister,skinnskallar eller den religiösa högern. De flesta ra-sistiska brotten , de s.k. hatbrotten, riktas i dagjust mot homosexuella. är det jobbigt attväxa upp som homosexuell ungdom. Vissa städer harskaffat sig en frizon, en plats där unga kan komma ikontakt med någon som de kan prata om sina känslormed. Men en sådan frizon finns absolut inte överallt.Detta är en brist.Många upplever sig också vara diskriminerade påarbetsmarknaden. Homosexuella är dessutom i lagdiskriminerade. möter jag även i detta husmänniskor som inte tror att man är diskriminerad ilagen. Därför skall jag läsa högt ur iSveriges rikes lag. Det gäller lagen om registreratpartnerskap:"Registrerade partner får varken gemensamt ellervar för sig anta adoptivbarn enligt 4 kap. föräldrabal-ken. Inte heller får registrerade partner enligt 13 kap.8 §" - detta är emellertid fel; det skall stå 6 kap.10 a §, - "utses att i egenskap av sär-skilt förordnande förmyndare utöva vårdnaden om enunderårig. "Det här är exempel på att homosexuella i lag fak-tiskt är diskriminerade. Detta är ett faktum som vi intekan, och inte skall, bortse från.Homosexuella sambor diskrimineras i förhållandetill heterosexuella sambor. Det kan gäller reglerna ombostadsbidrag, pension osv. Det finns inget skäl till atthomosexuella sambor skall diskrimineras. Eller ärdetta socialdemokratisk rättvisa och jämställdhet?Vi i anser att det förslag till sambo-lagstiftning kan antas som Partnerskapsutredningentog fram. Det finns inget skäl att ytterligare avvaktaoch därmed fortsätta att diskriminera bögar och les-biska som lever i en samborelation.I lagen uttrycks det också tydligt att homosexuellainte skall skaffa sig barn, men detta hindrar varkenbögar eller lesbiska att skaffa sig barn. Har man enönskan och är en bra förälder skall man inte hindrasfrån detta.Islands regering har lagt fram ett lagförslag ompartnerskap. De talar om befästad samvaro. Den lagenstadgar möjlighet till gemensamt förmyndarskap ombarn. Bl.a. om en lesbisk mamma med ensamt för-myndarskap ingår partnerskap kan den andra föräl-dern bli förmyndare - med motivationen att dettafrämjar barnens bästa. Man hänvisar till den isländskabarnlagen. Detta är ett steg i rätt riktning. Jag hoppasatt kan följa exempel. Eller skall Sve-rige bli det land som är föregångare när detgäller jämställdhet?Både lagstiftning och politiker blundar fördet faktum att homosexuella föräldrar diskrimineras.Men än viktigare är att man ger homosexuella barnsämre villkor; detta både lagligen och i samhället iövrigt.Att staten osynliggör homosexuellas barn skaparattityder om dessa barn som de här barnen tvingasleva med och ibland även kan få lida för. Det viktigaför barn är att de får en trygg och kärleksfull upp-växtmiljö. Aldrig någonsin har några som helst empi-riska bevis lagts fram som pekar på att homosexuellaskulle vara sämre på detta.Jag anser att det finns behov av en snabb utredningoch hoppas att man kommer fram till att människorinte skall diskrimineras i lag på grund av sexuellläggning samt att homosexuellas barn inte skall osyn-liggöras av lagstiftningen. I stället skall t.ex. frågorom adoption avgöras efter en bedömning av föräldrarsmöjligheter att just ge barn en trygg och kärleksfulluppväxtmiljö.Jag yrkar bifall till reservation 3, men ställer migäven bakom de reservationer som gäller en nordiskpartnerskapskonvention, registrering av partnerskappå ambassader i utlandet samt sambolagen.I dag är det många kommuner som inte utser re-gistreringsförrättare, fastän det finns ett behov. Dettaär en oerhörd kränkning av de homosexuella.Utskottet har faktiskt uttryckt sig väldigt bra. Manskriver i betänkandet: "Utskottet, som är medvetet omatt registreringsförrättare ännu inte har förordnats ialla kommuner, förutsätter att behovet även i de åter-stående kommunerna kommer att tillgodoses." Jaghoppas att det här är ett steg i rätt riktning, så att vikan få ett samhälle med plats för alla, där vi kämparför jämställdhet för alla, oavsett sexuell läggning,etnisk bakgrund eller kön.Anf. 87 () replikHerr talman! Jag tycker verkligen att vi, precissom sade, kan säga att är ettland för alla att leva i. Jag tycker att vi kan vara stoltaöver den partnerskapslag som som ett av deförsta länderna i världen antog och som har tilläm-pats sedan förra året.Yvonne Ruwaida talade om diskriminering, menjag tror inte att i stort håller med henne omatt lagstiftningen inte visar en stor respekt för de ho-mosexuella i Sverige.Vad gäller barnens rätt vill jag säga att vi alltid ut-går från vad som är bäst för barnen. Vi följer FN:sbarnkonvention, och vi har varit initiativtagare imånga frågor som har gällt barnens rätt. Vi utgår ialla fall från vad som är bäst för barnen, och det gällerockså i fråga om de homosexuella.Anf. 88 () replikHerr talman! Om alla skall ha en plats i samhället,skall väl alla behandlas lika. Sambolagen gäller baraheterosexuella, inte homosexuella. Jag tycker inte attdet är att behandla människor lika. Man ger intemänniskor samma villkor i samhället, och vi ger fråndenna riksdag en signal om att människor inte är lika.Islands regering har lagt fram ett förslag om part-nerskap i vilket man har tillåtit även homosexuella attbli förmyndare över barn, och i förslaget hänvisarman just till barnlagen och till barnens bästa.Jag anser att vi alltid när vi fattar beslut skall utgåfrån barnens bästa, men det innebär inte att vi skalldiskriminera vissa människor på grund av deras sex-uella läggning utan att ens bedöma om de är bra för-äldrar eller inte.Anf. 89 () replikHerr talman! Som jag sade i mitt huvudanförandehar utskottet pekat på att frågor vad gäller samboröver huvud taget skall gås igenom när sambolagenskall revideras, och det här arbetet kommer, precissom utskottet påpekar, att starta under våren.Jag tycker också att det är viktigt att påpeka attSverige internationellt är framstående vad gäller barnoch att barn i det här landet behandlas lika. Det här ärnågot som vi verkligen kan vara stolta över. Jag tyck-er inte att barnen på något vis diskrimineras eller attderas föräldrar diskrimineras.Anf. 90 () replikHerr talman! Jag gör en annan bedömning än In-ger vad gäller om vi hade behövt avvaktamed att låta sambolagen omfatta även homosexuellapar. Utifrån det säger verkar detsom att sambolagen kommer att gälla även för homo-sexuella, och det är positivt och något som vi verkli-gen skall se fram emot. Jag hoppas att det går väldigtsnabbt, men jag anser att vi inte hade behövt vänta.Jag tror inte att det alltid är barnens bästa somstyr. Väldigt många barn lever tillsammans medhomosexuella föräldrar, men dessa barn osynliggörs ilagen. Vi låtsas i detta hus som om de inte finns. Vihar inte ens avsatt resurser för att ta reda på hur dessabarn egentligen har det, hur de egentligen drabbas avden lagstiftning som finns . Vi har osynliggjortdem. De syns inte över huvud taget, och det tycker jaginte är att se till barnens bästa.Däremot håller jag med om attvi på många sätt är väldigt duktiga på att se till bar-nens bästa, men vi kan faktiskt bli bättre.Anf. 91 ()Herr talman! Som framkommit av debatten hittillsberör lagutskottets betänkande nr 18 ett stort antalolika familjerättsliga frågor. Jag tänker här bara berö-ra några av dem, nämligen frågan om registrerat part-nerskap och de homosexuellas situation, som vi hardiskuterat ganska mycket.Jag vill påminna kammaren om hur lagen om re-gistrerat partnerskap kom till. Den kom nämligen tillpå ett väldigt ovanligt sätt. Det var lagutskottets le-damöter som själva skrev lagförslaget. Det fannsingen chans för någon här i kammaren att väcka nå-gon motion eller komma med några synpunkter påförslaget. Dessutom röstades hemställan fram i lagut-skottet med siffrorna 8-7, så det var en väldigt knappmajoritet som var för att lagförslaget över huvud tagetskulle komma hit till kammaren.När lagen om registrerat partnerskap kom hit tillkammaren var fem av sju riksdagspartier splittrade ifrågan. Huvuddelen av var mot lagen. SåModeraterna, , kds och Ny demo-krati var splittrade i frågan. Det enda parti som egent-ligen var enigt var Socialdemokraterna, så jag förståratt kan säga att man kan varastolt över lagen. Men det betyder ju inte att alla fak-tiskt är stolta över den. Det var 171 ledamöter somvar för lagen, och 141 var mot lagen vid omröstningenhär i kammaren.Lagen om registrerat partnerskap väckte natur-ligtvis många förhoppningar. Det kan man se på demotioner med anknytning till partnerskapslagen somvi behandlar . De avspeglar egentligen precis defarhågor som flera ledamöter hyste redan vid behand-lingen av ärendet här i kammaren ,nämligen att lagen bara var första steget och att detskulle komma mera. Dåvarande ordföranden i lagut-skottet försäkrade att för hennes del och för hennespartikamraters, dvs. socialdemokraternas, del, vardetta steget - dvs. det handlade om partnerskapslagenoch inget mer.Herr talman! Meningen är att en man och en kvin-na skall utgöra grunden i en familj. Det är enbartinom ramen för dessa relationer som barn föds ochmänsklighetens och samhällets fortbestånd garanteras.Nu börjar man här plädera för att registrering avpartnerskap skall förekomma bl.a. på ambassader, ochman försöker skriva kommunerna på näsan att de intekan bedöma behovet av registreringsförrättare. Vimoderater tror - tydligen till skillnad från alla andrapartier - att det kommunala självstyret fungerar väl-digt bra, och vi har tilltro till att omdömet hos kom-munalpolitikerna är så bra att de kan bedöma när detfinns behov av registreringsförrättare. Vidare har manhär diskuterat att lagen om sambor också skallgälla när två av samma kön bor ihop. Motivet är, eftervad jag förstår när jag lyssnar på debatten, bl.a. påTanja Linderborg från , i första hand attde homosexuella skall få olika förmåner.Jag tycker att allt detta är att göra en första galen-skap än värre.Herr talman! Vi moderater står givetvis bakom vårreservation angående motiveringen, men för tids vin-nande yrkar jag inte bifall till reservationen.Anf. 92 () replikHerr talman! Menar bara för att inte stod bakom lagen närden kom, så skall den heller inte tillämpas? Utskotts-majoriteten har ju i sina skrivningar med kraft velatmarkera, att om nu har stiftat en lag så skallden också tillämpas.