prot · GJ0964 · 1996-03-06 00:00:00 — Det har ofta varitkonsensus att vi har varit överens över partigränser-na om att vi vill ha detta system. Jag tror inte på skall införa främmande element, kanske envästtysk modell som förslag mest lik-nar, i vår tradition. Det kan man inte göra bara huxflux. Då blir det konsekvenser. Jag anser att vi skallfortsätta att förbättra det system som vi har och för-bättra det bl.a. genom att ta till oss ny teknik och nyametoder. Jag tror att det är en framgångsväg.Anf. 72 ()replikFru talman! inledde sitt anföran-de med att hänvisa dels till vad hadesagt, dels till vad jag hade tagit upp i mitt anförande.I mitt anförande tog jag egentligen bara upp kon-kurrensen, och följaktligen är det detta som jag up-penbarligen behöver förtydliga för är väl otvivelaktigt på det sättet att konkur-rens stimulerar fram nya idéer och förnyelse. Denmedverkar också till att skapa den mångfald sombehövs för att vi skall kunna leva upp till den valfri-het som vi så vackert talar om skall finnas i inomhälso- och sjukvården. Men konkurrensen stimule-rar naturligtvis också till effektiviseringar i ekono-min.Vad jag vill understryka en gång till är att vi plä-derar för konkurrens inom ramen för ett offentligtoch demokratiskt finansierat system. När det handla-de om den fria etableringen av läkare och sjukgym-naster och det visade sig hur kostnaderna sköt i höj-den så gick vi emot detta. Men vi menar att det ärmycket viktigt att landstingen nu utnyttjar sin möj-lighet att skriva avtal med privata vårdgivare. Dekan då behålla sin kostnadskontroll, vilketär så otroligt viktigt för att vi nu skall kunna effekti-visera ekonomin som vi skapar valfrihet.Anf. 73 () replikFru talman! Jag hann inte utveckla min kritik. Nii försöker att stå på två ben litet grand. Delsskall ni vara lojala med socialdemokraterna ochderas syn, dels vill ni ha ett ben också i högerlägretgenom att ni uppmuntrar resonemanget om konkur-rensen. Har inte insett att detnya modeordet inom sjukvården är samverkan? Detär egentligen inget nytt. Konkurrens är inte alltidbra. Det är bra med konkurrens när det gäller pro-dukter och affärsverksamhet, men just inom sjukvår-den är det väldigt viktigt att olika grupper - läkare,team, sjuksköterskor, vårdbiträden - kan samarbetamed varandra. Det är också viktigt att olika enheterinom sjukvården kan samarbeta. Det gäller t.ex. denmedicinska servicen, primärvården. Hela sjukvårdenpräglas av att man kan samarbeta på ett bra sätt. Vadsom var till stor skada var alla experiment som nigenomförde , bl.a. detta med köp-och-sälj som bara trasslade till det och bröt söndermycket av det naturliga samarbete som fanns inomsjukvården.Anf. 74 ()replikFru talman! Vi är fullständigt överens om viktenav samarbete och samverkan, . Sam-verkan och samarbete är på alla sätt vis oerhört vik-tigt. Varför skall vi då icke samarbeta och samverkaockså med privata vårdgivare?Anf. 75 () replikFru talman! Det tycker jag att vi skall göra. Menman får ta en sak i taget. Konkurrens är en sak ochsamarbete en annan sak.Anf. 76 ()Fru talman! Vi i är starkt oroadeöver de neddragningar som pågår inom vårdsektorn.Redan för tre år sedan uttalade jag mig i mitt hemlänom att smärtgränsen var nådd. tog jagockså upp frågan här i kammaren.Visst har det funnits effektiviseringar och för-ändringar att göra inom vården och som har varitbra. Men vi i har ansett att effektivise-ringsvinsten skulle ha använts för att ta bort vårdkö-erna och för att höja omvårdnaden i stället för attfriställa tusentals, ja kanske tiotusentals, vårdanställ-da - detta särskilt som alla är medvetna om att ävenom den enskilda vårdenheten kan redovisa en bespa-ring när den tar bort ett antal arbetstillfällen fårsamhället ändå stora kostnader för den friställdapersonalen.Jag kan inte tro att de här stora neddragningarnainom landstingssektorn görs utan att regeringen harvarit medveten om att det kostar att ta bort alla dessaviktiga arbetstillfällen från vården. Ändå saknas deten redovisning över hur stora samhällets verkligabesparingar är, om det nu görs någon besparing överhuvud taget.Det parti som i valrörelsen kritiserade den bor-gerliga regeringen för neddragningar inom vårdsek-torn fullföljer nu självt de neddragningarna. Social-demokraterna har agerat så att tiotusentals vårdjobbförsvunnit som de satsar miljarder på attskapa nya arbetstillfällen och för att betala de arbets-lösa.Besparingarna i landstingen motiveras med bud-getunderskottet. Men eftersom besparingen inte ställsmot en tydlig redovisning av kostnaderna för deförlorade arbetstillfällena kan jag inte annat än att seatt besparingen är en form av samhällsförändring.Och till vilken nytta i så fall? Är det så att socialde-mokraterna driver vården i en moderat riktning föratt med tiden tvinga fram ett försäkringssystem?Nu handlar det inte bara om arbetstillfällen inomvården, utan det handlar främst om vårdkvalitet ochomvårdnad.Vad som förvånat mig av ned-dragningar är att de har skett undertäckmantel av att man har höjt vårdkvaliteten. Det ärinte min uppfattning. Jag har hört sjukhusdirektörersom sagt att man måste genomföra dessa förändring-ar därför att pengarna inte räcker till. Utåt har mansagt att syftet har varit att höja vårdkvaliteten.Jag har flera exempel på hur man nu tvingas slåsönder viktig och bra verksamhet bara för att peng-arna inte räcker till. Exemplen är från min hem-kommun.Barnkliniken i är nu hotad. Försvin-ner den blir det till närmaste barnklinik. Densom inte kan övernatta med sina barn får alltså resa28 mil. Barnkliniken i är en bra barnkli-nik.Vid i bedriver man en psy-kiatrisk korttidsvård i hemmiljö. Det är en mycketbra verksamhet som t.o.m. är billigare än den vanli-ga verksamheten. En patient har uttalat att underhans 25-åriga sjukdomsperiod är det första gångensom han har upplevt en värdig vård när han harvistats på . Pengarnaräcker inte till.Vad som också oroar mig är att ett landstingsrådhar uttalat i TV att han ofta har sett den vård somfinns i andra länder. Jämfört med den vård som vihar här hemma tycker han att vi kan dra ned påvården här. Detta är litet av det som om. Jämfört med andra länder drar vi ned pådet som vi totalt satsar på vården.Men jag har inte hört något landstingsråd somhar åkt till och uppvaktat riksdag ochregering för att rädda sin verksamhet på samma sättsom sker när det gäller att rädda regementen ochflygflottiljer eller när det gäller att försöka få motor-vägar byggda i hemområdet. Det har jag aldrig hörttalas om. Men det skulle de nog behöva göra, om denu tycker att de har en bra verksamhet och den ärhotad.Fru talman! Det är inte bara viktigt med arbets-tillfällen och vårdkvalitet, utan det finns även andrasaker som är viktiga och som oroar mig. Det hårda klimatet har fåttpersonalen att tystna, vilket är en oroande föränd-ring. var det vanligt med åsikteroch protester från vårdpersonalen. har den tillstor del tystnat. Det finns några som fortfarandevågar göra sig hörda.Jag hörde en överläkare diskutera dettamed nedskärningar. Han uttalade att han inte vågadesäga vad han egentligen tyckte om förändringarna.Han var ju tvungen att genomföra dem, men han varrädd att uppfattas som obekväm om han uttalade sig.Då kunde han straffas vid en personalminskning.Fru talman! Vi i anser att vi har rådmed den vård som svenska folket vill ha. Det är ettpåstående som vi förmodligen kommer att behövaupprepa så att vi kanske uppfattassom tjatiga. Men det är jag beredd att bjuda på.För att vi skall få stopp på den förstörelse som nusker inom vårdsektorn fordras det att landstingen pånågot sätt tillförs ytterligare medel. För att man skallklara det förebyggande arbetet, vården, omvårdnadenoch rehabiliteringen måste det ske en omfördelning ibudgeten. Pengar måste också tillföras från det somorsakar vård. Detta beskriver vi i vår motion.Om inte vården tillförs ytterligare ekonomiska re-surser är jag övertygad om att vi kommer att hamnalångt ifrån den vårdkvalitet som våra uppdragsgivareönskar sig.Fru talman! Vi måste därför få i gång en diskus-sion där man besvarar frågorna: Vilken vård vill viha? Hur betalar vi för den?Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 5under mom. 1. Jag yrkar även bifall till reservation 9under mom. 9 och till reservation 14 under mom. 18.Anf. 77 ()Fru talman! När det gäller behovet av god sjuk-vård och omsorg har jag - precis som gjort - stått i talarstolen och plä-derat för att vi måste avsätta resurser för vård ochomsorg. Jag kan i stora delar hålla med ThomasJulin i hans oro och i den beskrivning som han gör.Fru talman! Jag kommer i mitt inlägg att beröratre av de punkter som behandlas i utskottets betän-kande. Jag vill göra det med utgångspunkt från minreservation nr 6, där jag tar upp kvalitetsarbetet ochsjukhusstrukturen för att senare också kommenteramin reservation nr 11 som gäller destruktiva rörelser.Fru talman! har genom en överenskom-melse med inlett ett arbe-te med att ta fram ett effektivt kvalitetssäkringssys-tem för hälso- och sjukvården. Vi kristdemokrateranser att detta arbete måste påskyndas och konkreti-seras, eftersom de senaste årens utveckling motmångfald, konkurrens och ekonomistyrning inomsjukvården ställer helt nya krav på kvalitetsuppfölj-ning och kvalitetssäkring.Vid organisationsförändringar är det viktigt attha kontroll över att vården är av samma höga kvali-tet och att den ges på lika villkor. Patientens ställ-ning i svensk sjukvård måste stärkas och valfrihetenges en reell innebörd. För att detta skall kunna skemåste både patienten själv och förtroendevalda pati-entföreträdare kunna få information om kvalitetenhos olika vårdgivare.Kristdemokraterna vill arbeta för att ett ackredi-teringssystem införs på nationell eller regional nivå.Det finns i flera länder . Ett ackrediteringssys-tem innebär att en vårdproducent, privat eller offent-lig, måste vara kvalitetsmässigt godkänd för att fåtillstånd att verka för pengar. En kvali-tetsgaranti i form av en godkändstämpel skulle fun-gera som en form av konsumentupplysning till pati-enterna. Den skulle visa att sjukhusen, vårdcentraleneller motsvarande uppfyller de höga krav som måsteställas. Kvalitén i verksamheten skall sedan följasupp med regelbundenhet.För att utveckla kvalitetsarbetet bör vidare sär-skilda kvalitetsrevisorer utbildas för att granskavårdens medicinska och omvårdnadsmässiga kvali-tet. Kvalitetssäkringsarbetet inom sjukvården börbedrivas kontinuerligt, och hänsyn till patientensåsikter om vården bör tas till vara. I landstingenskvalitetsarbete bör även etikfrågor och prioriterings-frågor vara ett viktigt inslag.Fru talman! motioner i samma och lik-nande ärende har avslagits av kammaren. Utskottethar då motiverat sin uppfattning med att arbetet ärförestående eller att det pågår. Det har hänvisats tillHSU 2000. Men vi kristdemokrater ser det som ange-läget att ger regeringen till känna att ettbeslut om en kvalitetskontroll och ett kvalitetssäk-ringssystem, som tillämpas allmänt i vården, bråds-kar. Det är detta som är skälet till inlägget i reserva-tion nr 6.Så till sjukhusstrukturen. har vi haft en organisation med indelning inivåer inom sjukvården med riks- och regionsjukhus,länssjukhus samt länsdelssjukhus. Tanken har varitatt den mest elementära sjukvården skall ges pålänsdelssjukhuset, den mer kvalificerade på läns-sjukhuset och den mest specialiserade på regi-on- eller rikssjukhuset.Utvecklingen har, bl.a.på grund av de medicinska framstegen, inneburit enökad specialisering också inom länsdelssjukvården.Länsdelssjukhusen har numera specialister inom istort sett alla områden. Mycket av den verksamhetsom var förbehållen läns- och regionsjukhu-sen kan även ske på länsdelssjukhusen. När detkrävs specialisthjälp har man direktkontakt medregionsjukhuset. Detta har enligt vår bedömningvarit till stor fördel för patienterna. Det har förkortathandläggningstiderna och därmed även väntetiderna.Det har faktiskt också inneburit ekonomiska vinster.I takt med att länsdelssjukhusen blivit alltmersjälvförsörjande har länssjukhusen utvecklats till småregionsjukhus i de egna länen. Detta kan på siktockså hota regionvården. Vissa behandlingsformer ärju så sällsynta att det krävs ett större befolkningsun-derlag än vad ett län utgör.Fru talman! har länsdelssjukhusensverksamhet och framtid varit föremål för debatt. Hotom nedläggning eller krav på ändrad struktur av deinre sjukhusen har framförts. Motiven är ökad kost-nadseffektivitet och bättre kvalitet. Hälso- och sjuk-vården har förändrats över tiden. Arbetsinsatser somförr betraktades som nödvändiga att utföra på sjuk-hus utförs rutinmässigt inom primärvården.Genom den slutna vården har metoder utvecklatssom möjliggör tidig hemgång. Dagkirurgin användsi allt större utsträckning både i och i andraländer. finns även praktiska förutsättningar föratt få kvalificerad sjukvård i hemmet. Strukturåtgär-der har ofta handlat om att lägga ned delar aveller hela sjukhus. är faktiskt på väg att ge-nomföra en sjukhuscentralisering som inget annatland ägnat sig åt.Fru talman! Jag menar att det är den gamla sjuk-husstrukturen som gör att de mindre sjukhusen ho-tas. Om vi nu vill ha en vårdstruktur, en sjukhus-struktur, som klarar av högt ställda medicinskakvalitetskrav och är kostnadseffektiv ochpraktisk, är det viktigt att samarbete. Men för att fåett bra underlag för en vidare sjukhusutveckling trorvi kristdemokrater att man behöver göra en översynav den gamla organisationsmodellen.Fru talman! Så till reservation nr 11 som behand-lar en utomordentligt komplicerad fråga. Med sittförslag om tillkännagivande till regeringen om s.k.destruktiva rörelser anser jag att socialutskottetsmajoritet har gett sig in på ett minerat område.Först och främst är rubriceringen destruktiva rö-relser i sig väldigt suspekt. Vem vill ta på sig ansva-ret att definiera destruktiviteten? Jag kan bara erinraom att definitionsfrågan har varit utomordentligtsvår i så uppenbara fall som när det gäller rasistiskarörelser. Även här har många pekat på att politikernainte får inskränka åsiktsfriheten på ett otillbörligtsätt.Vilka är de destruktiva rörelser som man pekarpå? Är det Frimurarorden? Är det ?Är det katolska kyrkan och dess ordnar? Är det Bap-tisterna? Är det Pingstvännerna? Är det organisatio-nen Fri eller Jehovas vittnen? Är det möjligen ocksåKPMLR - en organisation som en del kanske tyckerär manipulativ, antidemokratisk och auktoritär? Vemskall sätta betygen? Vem skall uppträda som åsikt-spolis?När jag här har räknat upp ett antal organisatio-ner är det inte för att göra utpekningar utan för att fåkammaren att förstå det principiellt betänkliga somsocialutskottets majoritet har gett sig in på.Fru talman! Jag vill erinra om att fått ettförstärkt skydd för de mänskliga fri- och rättigheter-na genom att införlivades isvensk lag . Vad är det som Bar-bro i sin motion ytterligare eftersträvartill skydd för de mänskliga fri- och rättigheterna?Skall vi införa något slags järndetektor, som avslöjarom impulser utifrån står i överensstämmelse medmänniskans fria vilja? Vem kan för övrigt mätagraden av fri vilja? Hur fri är t.ex. röstningen här ikammaren? Jag vill inte förringa att det hos svagamänniskor kan uppstå speciella trauman när dekommer i kontakt med fanatism och starka karisma-tiska personligheter.Självfallet skall hälso- och sjukvården hjälpa des-sa människor till en tillvaro i själslig harmoni ochbalans - det är väldigt viktigt att stryka under detta -men det ansvaret har hälso- och sjukvården . Jag vill inte förringa att det finns situationer därfanatiska rörelser utlöser sjukdomstillstånd hos psy-kiskt svaga människor, men det finns faktiskt ingetvetenskapligt stöd för att s.k. mind control existerar.Även om det nu funnes något sådant, hur skall mankunna kontrollera vad som innerst inne är en männi-skas egen fria vilja, och vem skall göra bedömning-en? Skall vi ha något slags statligt åsiktskontrollverki ?Det är alltså, som jag sade inledningsvis, uppen-bart att utskottets majoritet gett sig ut på ett mineratområde, nämligen hoten mot den fria åsiktsbildning-en, vilken är demokratins absoluta grund. politiska, religiösa och övriga övertygelsein-riktningar omfattas av ett betydande skydd i grund-lagarna. Det demokratiska samhället ger vida ramarför skilda övertygelser och åsikter.Det var inte så länge sedan som vi här i Sverigehade en debatt om politisk åsiktsregistrering ochvådorna med den. vill utskottets majoritet alltsågenomföra en kartläggning av icke specificeraderörelsers åsikter. Frågan är om inte socialutskottetsmajoritet avskärmat sig väl mycket från grundlagar-nas syn på den fria åsiktsbildningen i samhället.Fru talman! Jag ser att min taletid börjar ta slut.Jag skulle vilja lägga fram ett förslag om återremissav betänkandet. Jag har förstått att man formelltmåste yrka på återremiss på hela betänkandet. Syftetmed det är att det skall gå tillbaka till socialutskottet,som på nytt får pröva möjligheten att låta konstitu-tionsutskottet yttra sig i denna mycket komplexafråga. Jag och andra har ställt en rad frågor somsocialutskottet inte har kompetens att behandla, ochjag anser därför att bör yttrasig i denna mycket grannlaga fråga.Mitt yrkande är i första hand återremiss, i andrahand bifall till reservationerna 6, 7 och 11.Anf. 78 () re-plikFru talman! och jag är överensom en sak, att detta är en svår fråga. Därför är detockså viktigt att den inte tappas bort utan utredsvidare. Men huvudfrågan är patienternas otillfreds-ställda vårdbehov. Det här är patienter som psykisktsett verkligen är riskpatienter. har starkt poängterat att man måste skapavårdresurser för dem.När det sedan gäller den fria åsiktsbildningen hardessa patienter det problemet att de med tanke pårisken för hämnd inte vågar uttala sin fria åsikt. Jagfick ett brev från en person som är anonym.Hon skriver att hon blev folkpartist sedan BengtWesterberg i ett tal visade provpå civilkurage. Hon tackade honom personligen, menhon skriver att hon till mig tyvärr måste vända siganonymt, med anledning av bittra erfarenheter avtidigare hämndreaktioner.Det är sådant som det är fråga om. Detta är na-turligtvis mycket knepigt att utreda. Det som PeterNobel har tagit fasta på när han har föreslagit tilläg-get till är värnandet om människorsfria rätt att välja vilka organisationer, rörelser, parti-er e.d. som de vill vara medlemmar i liksom ocksåderas fria rätt att gå ut ur dem.Det som jag talar om är alltså en frihet. Dettamåste naturligtvis utredas i förhållande till degrundlagar som vi har. Vi måste nu sätta dessamänniskor i centrum. De far illa. Skulle man inte gåvidare med en utredning, kommer det att tolkas somatt det är fritt fram för andra att fortsätta att hota ochhämnas på de här patienterna.Anf. 79 () re-plikFru talman! Jag är i min tur överens med BarbroWesterholm om att människor som råkar illa utgenom övergrepp av ett eller annat slag skall hahjälp. Jag vill gärna tydligt stryka under detta. Menjag vill också återigen påminna hur det var under den förra mandatperioden, närvi försökte komma till rätta med barnpornografipro-blematiken. Då om inte förr insåg många av BarbroWesterholms partikamrater att det var jätteviktigt attse på grundlagarnas stadganden om åsiktsfriheten.Vi har i fåtten hel plansch om detta, och den kom mycket väl tillpass. Man har i utskottet tidigare tyckt som jag i denhär frågan, men man har ändrat sig. Jag tycker attdet är viktigt att man har ordentligt på fötterna i dehär konstitutionella frågorna och verkligen har medett yttrande från konstitutionsutskottet.Jag vill till ställa frågan omhon tycker att detta är en nackdel. Jag skulle t.o.m.vilja vädja till folkpartisterna att ställa sig bakomåterremissyrkandet.Anf. 80 , (fp)replikFru talman! Nej, jag är övertygad om att det nuvad gäller dessa patienter är fråga om ett mycketstort steg framåt för det glömda och gömda Sverige.Vad avser barnpornografin kan var och en studerahur liberalerna ser på värnandet av våragrundlagsskyddade friheter.Eftersom religionsfriheten ofta nämns i dessasammanhang, vill jag läsa upp några rader som PeterNobel har skrivit:"Religionsfrihet innebär inte, att det inte är tillå-tet att diskutera, ifrågasätta och även kritisera entrosuppfattning, delar därav, dess uttryck eller dessutövare och deras tillvägagångssätt. "Det är detta som min anonyma brevskrivare intevågar göra.Han skriver vidare:"Religionsfrihet innebär heller inte, att man i re-ligionens namn får göra vad som helst. Religionsfri-het kan inte med framgång åberopas i för attundgå ansvar för en handling som enligt svensk lagär straffbar. "Han skriver avslutningsvis:"Religionsfrihet innebär slutligen inte heller, attdet vid värvandet av nya anhängare skulle vara tillå-tet att kränka människors personliga integritet ellersenare söka hindra dem att lämna den religioneneller dess samfund. Tvärtom innebär religionsfrihetbl a frihet att byta religion eller tro, liksom att varaeller bli ateist, om det är det man vill."Anf. 81 () replikFru talman! Detta är utomordentligt svårt, somalla har betonat. Vi från moderat sida har alltid för-sökt visa respekt för grundlagen, och det är det somhar gjort att vi i ställningstagandet till utsatta barnhar sett till vad den säger. Andra hade lätt för atttrampa på grundlagen.Vi har i det här fallet sagt att det är andra somkommer till skada men att det inte är fråga om att pånågot sätt komma i konflikt med grundlagarna. Detär inte fråga om åsiktsregistrering e.d., utan detgäller att se efter vilken hjälp människor som faktisktsöker sjukvård behöver. Vi vet att de som svarar förbehandlingen inte riktigt vet hur de skall göra, menvi har funnit att man här inte kommer i konflikt medgrundlagen.Jag erkänner att detta är utomordentligt svårt.Om det hade framställts ett formellt yrkande i utskot-tet om att skulle yttra sig, trorjag att det hade varit annorlunda. Det förekom ettresonemang om detta, men det ställdes inget verkligtyrkande av denna innebörd.Trots att läget är väsentligt svårare teknisktför en återremiss för att få konstitutionsutskottetssynpunkter, vill jag inte motsätta mig en sådan. Vihar väldigt stor respekt för grundlagen, och om enåterremiss kan göra att den besvärliga seglatsenmellan Skylla och Karybdis känns tryggare förkammaren, vill jag alltså inte motsätta mig en sådan.Anf. 82 () re-plikHerr talman! Jag är naturligtvis glad över attmoderaterna är beredda att rösta för mitt återre-missyrkande. Det borde vara en säkerhet att man gören mer djupgående analys av effekterna inför beslu-tet.Utskottet skriver att man skall kunna lägga framförslag om hur problem kan förebyggas. Det gör detom möjligt ännu svårare att bevara religionsfriheten.Anf. 83 ()Herr talman! Spännvidden i de ca 80 motionsyr-kanden som behandlas i detta betänkande sträckersig från sjukvårdens finansiering och styrning tillutbildning på ett enskilt medicinskt område, ortope-disk medicin.När det gäller de stora principiella frågorna finnsdet en betydande åsiktsskillnad mellan flera partier.När det gäller innehållet i själva vården finns detdäremot en glädjande samstämmighet inom de flestaområden. Alla är ense om att hälso- och sjukvårdenär av grundläggande betydelse för välfärden ochmänniskornas trygghet liksom att folkhälsoarbete ären viktig grund för att nå hälso- och sjukvårdensmål.Beträffande sjukvårdens finansiering och styrningär det parti som genom sitt ställnings-tagande för en försäkringslösning avviker kraftigast.Moderaterna har uppenbarligen inte tagit intryck avde expertrapporter som ganska entydigt visar att ettskattefinansierat sjukvårdssystem är billigare ochfungerar bättre i fördelningspolitiskt avseende än deförsäkringslösningar som finns i jämförbara länder.Jag tycker också att i sin argumentationhelt bortser från den problembild som finns i deländer som har valt försäkringslösningar. Åk ned tillTyskland eller Holland¸ , och följ dis-kussionen om hur man skall klara problemen kringförsäkringssystemen!