prot · GK0943 · 1996-12-11 00:00:00 — 27 () re-plik:Herr talman! Jag börjar med restriktiviteten ochinrättandet av professurer. Restriktivitet handlar välinte om vad vi redan har? Om man något utvidgarmöjligheten att göra detta, men i begränsad skala,, är det väl med en rimlig tolkning avdet svenska språket också restriktivt? Det är precisvad som sker. En begränsad ökning av antalet profes-surer på det här området tycker vi är mycket bra.Vi har i tre debatter diskuterat forskning. Trotsallt har vi lyckats vidga debatten . Vi har inteupprepat oss, i alla fall inte på alla punkter. Men jagvill ändå avsluta med fonderna och stiftelserna, ochdå konstatera det märkliga förhållandet att när manfrån hundratals professurer inom området, som fårkraftigt ökade resurser, kritiserar att man demokrati-serar stiftelserna och ökar möjligheterna till samord-ning, då protesterar tillsammans medModeraterna. Men när sedan tre forskare vid går ut och på goda grunder försvararen politik som innebär ökad demokrati, ökat inflytan-de över forskningen och ökade resurser till svenskforskning, då hoppar upp och pratar omopportunism.Låt mig avsluta med att helt kort citera, även omMargitta och möjligen hennes kombattanterpå den borgerliga sidan inte gillar det, vad de här treforskarna också skriver. De säger så här: "Att SSF:saktiviteter ändå inte vållat mer av kritik från forskar-samhället beror på att många trots allt hoppats på attkomma i åtnjutande av stiftelsens håvor. I den aka-demiska världen biter man inte den hand som kantänkas föda en, ej heller skådar man given häst i mun-nen. "Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (mål för forskningen och allmänna riktlinjerför forskningspolitiken)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)3. res. 2 i motsvarande del (c)4. res. 3 i motsvarande del (fp)5. res. 4 (v)6. res. 6 i motsvarande del (kd)Förberedande votering 1:17 för res. 413 för res. 6279 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:22 för res. 318 för res. 4273 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:25 för res. 222 för res. 3266 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:71 för res. 125 för res. 2217 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:164 för utskottet71 för res. 176 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 16 vFör res. 1: 71 mAvstod: 24 c, 22 fp, 2 v, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 13 s, 9 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdMom. 9 (könsuppdelad statistik)1. utskottet2. 8 (fp, v)Votering:269 för utskottet43 för res. 81 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 24 c, 13 mp, 13 kdFör res. 8: 1 c, 22 fp, 18 v, 2 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 15 (grundforskningsavdrag)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (mp)Votering:280 för utskottet33 för res. 536 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 25 c, 22 fp, 14 kdFör res. 5: 18 v, 15 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 18 (populärvetenskaplig sammanfattning avdoktorsavhandlingar)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (kd)Votering:298 för utskottet14 för res. 61 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 24 c, 22 fp, 18 v, 15 mpFör res. 6: 14 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 19 (utredning m.m. om forskningsetiska pro-blem)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (mp)3. res. 6 i motsvarande del (kd)Förberedande votering:15 för res. 514 för res. 6284 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:260 för utskottet15 för res. 535 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 70 m, 25 c, 17 vFör res. 5: 15 mpAvstod: 21 fp, 14 kdFrånvarande: 13 s, 10 m, 2 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 1 kdMom. 23 (lärartjänsterna i högskolan)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (mp)Votering:256 för utskottet15 för res. 540 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 7 c, 1 fp, 18 v, 14 kdFör res. 5: 15 mpAvstod: 1 m, 18 c, 21 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 24 (avslag på regeringens förslag om riktlinjenvid ändringar av stiftelseförordnandena)1. utskottet2. 9 (m, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 25 (stiftelseförordnanden)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (kd)Votering:275 för utskottet14 för res. 624 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 3 c, 20 fp, 18 v, 15 mpFör res. 6: 14 kdAvstod: 22 c, 2 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMargareta E , de och (alla m) anmälde att deavsett att avstå från att rösta men markerats ha röstatja.Mom. 29 (utvärdering m.m. av forskningssamarbetetmed EU)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (mp)Votering:298 för utskottet15 för res. 536 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 71 m, 25 c, 22 fp, 18 v, 14 kdFör res. 5: 15 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 30 (deltagande i storskaligt internatio-nellt forskningssamarbete)1. utskottet2. 10 (m, fp, kd)Votering:206 för utskottet107 för res. 1036 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 25 c, 18 v, 15 mpFör res. 10: 71 m, 22 fp, 14 kdFrånvarande: 13 s, 9 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 34 (rätten för regeringen att inrätta professurervid universitet och högskolor)1. utskottet2. 7 i motsvarande del (c, fp)Votering:246 för utskottet65 för res. 738 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 69 m, 1 fp, 15 mp, 14 kdFör res. 7: 1 m, 25 c, 21 fp, 18 vFrånvarande: 14 s, 10 m, 2 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Anslag till utbildning och forskningFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU1Anslag till utbildning och forskning (prop. 1996/97:1delvis)AllmäntAnf. 28 (m):Herr talman! Så här dagen efter Nobelfestligheter-na, med allt vad den innebär av uppmärksamhet kringbetydelsen av gedigna kunskaper och avanceradforskning, känns det angeläget att i ha endebatt kring just dessa frågor. Visserligen uppfattarinte vi moderater regeringens budgetförslag som sär-skilt upplyftande, men desto viktigare är givetvisdebatten. Vi är alla med om en kunskapsutvecklingsom saknar motstycke i mänsklighetens historia. Deomvandlingsprocesser samhället därigenom måstegenomgå, är varken enkla eller förutsägbara, men ensak är mycket tydlig: De enskilda människornas kom-petens och kunskap blir allt viktigare, både för demsjälva och för samhället.Under några år sjösattes också ett omfattande re-formprogram inom svenskt utbildningsväsende. Vihar tagit viktiga steg från ett centralstyrt utbildnings-väsende till ett friare och mer flexibelt utbildningssys-tem med fokus på enskilda människors valfrihet ochpå lokalt ansvarstagande. Jag är övertygad om att dethär är en riktig utveckling, men den är inte enkel. Detfinns rader av olösta frågor och problem som kommeratt tas upp i den fortsatta debatten. Vill vi, så kommervi dock att kunna bemästra svårigheterna - det måsedan gälla brister i lärarutbildningarna, orättvisabedömningar och slutsatser när det gäller betygskrite-rier, den nya gymnasieskolans bristande förmåga attmotivera alla elever eller bristen i fråga om forskarre-kryteringen.Det handlar dock inte bara om att vi måste ha po-litisk vilja. Vi måste också vara medvetna om hurkunskap uppstår och om vad inlärning är. Kunskapoch kompetens är inget som vi kan dela ut eller förde-la mellan människor. Inlärningen måste var och engöra själv. Mängden kunskap ökar också när mandelar med sig av den. Själv förlorar man inget. Densom lärt sig något, vill gärna lära sig mer.Den politiska uppgiften när det gäller kunskapsut-vecklingen är att skapa bästa möjliga grund och moti-vation för människor att lära. Det tar att se effekterna av exem-pelvis insatser för bättre matematikundervisning.Först i dag, när vi fått en ny internationell utvär-dering av 13- och 14-åringarnas kunskaper i matema-tik och kan jämföra med en liknande studie som gjor-des 1980, kan vi faktiskt se att dagens elever dragitnytta av år av kämparglöd ute i skolorna. är enlång tid för de flesta av oss, men det är ett tidspers-pektiv som vi måste ha väldigt ofta när det gällerutbildningsfrågorna.Den socialdemokratiska utbildningspolitiken ibudgetförslaget och på andra håll är varken särskiltkraftfull eller konstruktiv. På skolområdet har någraåterställare genomförts, och i övrigt händer det intemycket som leder framåt - åtminstone har vi här ikammaren inte märkt mycket av det. I några avseen-den, exempelvis på forskningsområdet, är insatsernadessutom direkt destruktiva.Jag noterade under den debatt som föregick densenaste voteringen att representantgratulerade regeringen för att den snabbt fixat framnya ordföranden i forskningsstiftelserna. Att regering-en arbetar skyndsamt är naturligtvis mycket förståe-ligt, men jag tycker inte att det finns någon anledningatt gratulera forskningen i till de namn somnu har presenterats. Det handlar mycket tydligt om detsom vi moderater varnade för, nämligen politiskatillsättningar. Det är inte meriter när det gäller kun-skaper om forskning som står i förgrunden. Det gör istället de politiska uppgifter man har haft inom fram-för allt socialdemokratin. Det finns också, om jag harnoterat rätt, en centerpartist.Kuriöst är också att man har plockat två nya ord-föranden från . Det förstår jag, medtanke på hur regeringen på ett annat budgetområdehar dränerat på forskningsresurser.Här gäller det ju verkligen att snabbt försöka mjölkafram pengar för att kompensera den så viktiga miljö-forskningen.Vi moderater anser att forskning och utbildningmåste bedömas och utvecklas utifrån ett internatio-nellt perspektiv. Dagens barn och ungdomar - ja ävenäldre för den delen - kommer att använda sina studie-resultat i en internationell miljö. möjligheteratt utvecklas står och faller med nivån på det kunnan-de vi kan prestera. Vår gemensamma framtid är bero-ende av kvaliteten i svensk utbildning.Av just den anledningen måste vi också se realite-terna. Svensk utbildning har stolta traditioner - iSverige. Men jämförelser med utbildningsnivån iandra länder visar att vårt land knappast under någonperiod har legat i topp. Kanske låg vi itäten med folkskolan . Det betyder inteatt jag säger att svensk utbildning är dålig. Vi är duk-tiga också. Men är som kunskapsnationen typisk medelmåtta. Det framgår av under-sökningar, bl.a. inom ramen för Education at a glance.Det är, grovt förenklat, för få som läser vidare och förmånga som gör mediokra resultat. I den senasteEducation at a glance finner vi exempelvis att Sverigeligger på tolfte plats av 23 industriländer när det gäl-ler andelen högskolestuderande i gruppen 22-25 år.Vi har också stora brister inom vissa specifika områ-den. Jag tror att det är viktigt att vi tar till oss dentypen av uppgifter och försöker fundera över hur vikan rätta till detta.Problemet är inte så enkelt att det bara handlar ombrister när det gäller den grundläggande undervis-ningen - även om sådana finns. Vi moderater anser attdet handlar om ett samspel mellan olika faktorer somsammantagna innebär att vikten av kunskap, utbild-ning och ständig förkovran inte prioriteras tillräckligt.Statens anslag till utbildning och forskning utgöremellertid, det är därför vi har den här debatten ,ett betydelsefullt inslag.När det gäller det socialdemokratiska budgetför-slaget, som också står bakom, menar vi attdet är många textmässiga satsningar, men färre reella.Den av regeringen aviserade utbildningssatsningenbestår ju främst av att tillfälliga utbildningsplatseromvandlas till reguljära. Anslaget till den högre ut-bildningen används dessutom främst, eller i ganskahög utsträckning i alla fall, som ett arbetsmarknads-politiskt och regionalpolitiskt instrument snarare änpå det sätt som ur utbildningssynpunkt torde vara detmest effektiva. I den forskningspolitiska propositio-nen som just debatterats görs också prioriteringar somvi moderater är tveksamma till.Vi har haft många debatter om den exempellösaneddragning regeringen förordar när det gäller forsk-ningsanslagen. Jag skall inte upprepa alla invändning-ar vi moderater redovisat mot den politiken. Jag skallbara konstatera att ansvaret för den nedrustning avsvensk forskning som blir följden av det socialdemo-kratiska budgetförslaget är socialdemokraternas -ingen annans. Det är något som vi skall komma ihågframöver när problemen kommer att blir tydliga.När det gäller den fortsatta utbyggnaden av denhögre utbildningen och forskningen på universitetenoch högskolorna, är skillnaden mellan det moderataoch det socialdemokratiska budgetalternativet främstatt vi moderater framhåller att utbyggnaden skall ske ien takt som tar hänsyn till kvalitetsaspekterna.Synar man konsekvenserna av den fördelning somregeringen förordar märker man att det är uppenbartatt vissa skolor får våldsamma anslagsökningar, me-dan andra inte ens får behålla den verksamhet som dei dag har. Några tyngre argument för denna specifikafördelning har inte presterats.Vi moderater har i vårt förslag satt en gräns förutbyggnadstakten vid . Det gör att det i vårtbudgetförslag finns utrymme för medel till dem somhar förfördelats i majoritetsförslaget. Det är inte såenkelt som försökte göra gällandei den tidigare debatten - att vi ställer små och mindrehögskolor mot stora. Vi vill ha en planare fördelning,men vi har valt att i detalj gå in på högskola efterhögskola. Bedömningen av hur många kronor ochören som skall skickas till , etc.måste göras utifrån ett gediget beslutsunderlag, somkanske bara kan förfogaöver. Vi vill ange en riktlinjenorm och säger att vi ärbekymrade över att en del förlorar pengar, medanandra får våldsamt mycket mera.Också kvalitetsfrågorna på utbildningsområdet göratt vi moderater i vårt budgetalternativ föreslår enradikal förändring när det gäller de statliga skolmyn-digheterna. Det är hög tid att skapa ett tämligen fristå-ende och utvärdering av sko-lornas och elevernas resultat. används en förhål-landevis liten del av de totala utbildningsanslagen tillatt ta reda på om skolorna verkligen når de nationellamålen.Vi är övertygade om att svensk utbildning skullestimuleras om mera kraft ägnades åt utvärdering ochuppföljning. Vi tror att det arbetet bäst bedrivs skiltfrån de myndighetsuppgifter som och dag ägnar sig åt, som det finns uppfölj-ningsprogram.Inledningsvis nämnde jag att kunskaper är någotsom var och en själv måste tillägna sig. Utbildnings-väsendet skall främst vara en professionell organisa-tion för att ge stöd och stimulans åt alla elever ochstudenter på vägen. Det kräver ett stort mått av varia-tion och flexibilitet. Det kräver alltså olika lösningar.Vi är , och är jag väldigt snäll, överens om attelever och föräldrar skall kunna välja skola, även omvi har olika uppfattningar om vad det kräver i form avregelverk och bidrag.Vi moderater anser att det krävs förändringar avskolans finansiering för att göra den decentraliseradeskolan mera professionell och för att stimulera mång-fald och valfrihet. Därför föreslår vi att regeringen gesi uppdrag att utreda införandet av en nationell skol-peng. Det ligger en logik i att staten står för en stoddel av finansieringen när det gäller grundskolor ochgymnasier och i att medel följer eleverna till denskola som de väljer, oavsett huvudman. Vi kan inte senågra vettiga skäl till att decentraliseringen skallstoppas på kommunledningsnivå och anser inte attkommunerna ens skall frestas att väga undervisningmot snöskottning eller en skola mot enannan.Vid en studie av statistik är det tristatt notera att skillnaderna mellan vad som satsas påskolorna inte enbart kan förklaras av geografiska ellersocioekonomiska skäl. På många håll tycks utbild-ningen ses som en verksamhet vilken som helst. Föross moderater är utbildning något mera betydelsefullt.Utbildning är en investering som vi skall göra för vårgemensamma framtid. Varje barn, oavsett vilkenskola som han/hon väljer, skall veta att det finns engaranterad anslagsnivå som grund för hans/hennesutbildning. Vi är väl insatta i den problematik somligger i statsbidragssystem och i skolans finansiering.Det är just av den anledningen som vi driver, ochkommer att driva, frågan om en nationell skolpeng.Herr talman! Det moderata budgetalternativet ut-gör en helhet som griper över de olika områdena. Vihar därför valt att med hänvisning till kammarensbeslut om budgetramarna skriva ett särskilt yttrande, ivilket vi redovisar hur vi önskar att medlen fördelas.Därutöver har vi flera reservationer, vilka vi givetvisstår bakom. Med hänsyn till kammarens tidsbristyrkar jag emellertid bifall enbart till den första mode-rata reservationen, dvs. reservation 2, mom. 7.Anf. 29 ():Herr talman! vill skapa ett decentra-liserat kunskapssamhälle. För att kunna göra det finnsdet fyra hörnstenar som jag vill beskriva.Den första hörnstenen gäller helhetssynen. Sko-lans allra viktigaste uppgift är att förmedla kunskaptill eleverna. Inte minst gäller det också förmågan atttillägna sig kunskaper. För att skolan skall kunnaklara det målet måste den utgå från hela eleven. I dagär det alldeles för ofta så att bara elevens huvud får gåi skolan, inte hela barnet. Därför är det viktigt attockså utveckla de praktiska och estetiska ämnena somen del av skolans helhet och att ge dessa en tyngre rolli skolans lärande. Därför är det också viktigt att gestörre möjligheter senare i elevens skolgång att växlamellan skola och arbete. Jag tror att det blir nödvän-digt att vi bidrar till att en arbetsmarknad skapas därelever från kan komma ut innan degår vidare på gymnasiet och där andra elever kankomma vidare i arbetslivet innan de går vidare tillhögre utbildning. Jag tror att det annars blir omöjligtatt lösa gymnasieskolans problem.Sett till det som sker i gymnasieskolan - inteminst gäller det de s.k. yrkesinriktade linjerna - finnsdet ett enormt behov av insatser och förbättringar föratt gymnasieformens syfte inte skall misslyckas. Där-för tror jag att det är enormt viktigt att det kommer tillinitiativ och beslut när det gäller gymnasieskolan. Detär en orimlig situation att så många elever tvingaslämna skolan med icke godkända betyg.Den här helhetssynen är också anledningen till attCenterpartiet så hårt har drivit kravet på tioåriggrundskola. Detta är också en del i ett synsätt därförskolans pedagogik kan samverka med skolansgenom en annan inriktning iskolan. Det är synd att regeringen inte i harutnyttjat möjligheten till majoritet för en tioåriggrundskola. I stället har man alltför mycket lutat sigmot eller backat inför de krav som inte minst har drivit - jag är inte lika säker på attkommunerna också har drivit det - till nackdel föralla elever som skulle ha haft nytta av en tioåriggrundskola.Den andra hörnstenen är valfriheten och mångfal-den. Det är naturligtvis ingen nyhet att detta är enviktig del av utbildningspolitik. Ettexempel är den stora strid som har rått om de fristå-ende skolornas ställning. För oss i är detett självklart och oavvisligt krav att de friståendeskolorna ges tillräckliga förutsättningar för sitt liv ochsin verksamhet, så att det verkligen finns en ordentligvalfrihet för elever som vill välja fristående skolor.Ett annat exempel är striden om forskningsfinansi-eringen. har benhårt hållit fast vid prin-cipen om flera av varandra oberoende finansie-ringskällor för forskningen. Vi hade ännu envotering i den sorgliga frågan om forskningsstiftelser-na.Den tredje hörnstenen för utbild-ningspolitik är kravet på likvärdiga villkor. I det sam-hälle som vi nu ser växa fram kommer alltfler männi-skor att vara beroende av att det verkligen blir till-räckliga möjligheter till kunskapsförmedling ochutbildning. Det är enligt min mening viktigt att fram-hålla att kunskap och kompetens är något som maninte bara skaffar sig genom formell utbildning, menutbildning är det absolut avgörande.I den nya tid som vi går in i tror jag att traditionellfördelningspolitik, bidrag till utsatta grupper etc.,kommer att spela en mindre roll. Däremot kommerutbildningen som ett av de viktigaste verktygen för attskapa jämlikhet att bara öka i betydelse.Jag tror att det är den nya tidens viktigaste verktygför jämlikhet. Det betyder inte likhet. Det var just detsom var poängen med ordet likvärdighet. Det kanvara mycket olika - olika för olika människor, olikaför olika delar av landet och olika för olika skolor -men likvärdigt.Ett exempel på detta är ju kampen från Centerpar-tiets sida för de nya eller de mindre och medelstorahögskolorna. De har visat sig vara utmärkta när detgäller att komma en bit på väg för att rätta till densociala snedrekryteringen till högskolan.Den statistik som vi har från SCB visar ju att an-delen nybörjare under från lägre tjänstemanna-och arbetarfamiljer har varit vid de mindre ochmedelstora högskolorna menbara vid universiteten. De nya högskolornaspelar en stor roll för att komma åt den sociala sned-rekryteringen till den högre utbildningen. Men jag troratt en viktig principiell skillnad allt tydligare kommeratt visa sig i fråga om hur vi vill komma till rätta medsnedrekryteringen. Jag tror att det är viktigt att inteminst Socialdemokraterna funderar igenom sinaståndpunkter och gör ett vettigt ställningstagande.Frågan är ju: Skall vi klara att komma till rättamed problemen genom att sänka ribban när det gällerkvalitet, kunskap och tillträdeskrav till högre utbild-ning, eller skall vi komma till rätta med den socialasnedrekryteringen genom att hjälpa fler att kommaupp till en rimligt högt satt ribba? Ett av felen somden socialdemokratiska regeringen nu är på väg attgöra är att den väljer att sänka ribban i stället för att itillräcklig utsträckning hjälpa fler att komma upp hög nivå. Ett exempel på detta är inte minst dis-kussionen som har gällt kravet på att ha godkänt igymnasieskolans kärnämnen för tillträde till högsko-lan. Jag tycker att det skulle vara klokt av regeringenatt tänka om i den frågan, eftersom det är en mycketviktig principiell fråga - om man sänker ribban, vilketjag tycker är fel, eller om man hjälper fler att kommaöver en rimligt högt satt ribba.Den fjärde hörnstenen som jag vill beskriva förCenterpartiets del gäller kravet på decentralisering.Det är därför som vi har ansett det vara riktigt attsatsa på utvecklingen av skolan lokalt genom att ut-veckla kommunernas ansvar för skolan. Det är full-ständigt fel väg, som jag ser det, när nubörjar vägen tillbaka till ett förstatligande av skolan.Vi har ju haft en stor debatt, där inte minst vi frånCenterpartiet har varit emot alla försök till förstatli-gande av forskningsstiftelserna. Men vi är självklartockså mot alla försök att förstatliga ilandet. gör det här smygvägen genom attföreslå en nationell skolpeng, som man kallar den.Men bakom det döljer sig att man vill lägga allapengar centralt hos staten. Det är självklart att omstaten skall fördela pengarna måste staten på siktockså bestämma över pengarna. Det innebär så små-ningom också ett förstatligande av besluten, vilket vitycker är felaktigt.Vårt krav på decentralisering gäller också möjlig-heten att flytta än fler beslut ut till varje skola. Det ärockså därför som vi så hårt har slagits för ett ökatföräldrastyre i skolorna runt om i landet.En del i decentraliseringskraven har också varitkraven på utbyggnad av de mindre och medelstorahögskolorna, där vi har vunnit stora segrar, dels ge-nom att det blir så många fler platser, dels genom attdet äntligen blir fasta forskningsresurser till högsko-lorna.