prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Detta har ständigt skett i stridmed de borgerliga partierna, moderater och folkpartis-ter, som alltid har kämpat emot och talat vackert omvalfrihet. Men i grunden har det alltid handlat om attslå vakt om dem som redan innan hade det bra.Anf. 174 BO ():Herr talman! Regeringen har i en skrivelse,1995/96:194, lämnat en översiktlig redogörelse förhur den kommunala verksamheten har utvecklats frånde första åren fram t.o.m. 1994.Skrivelsen är tillbakablickande och i allt väsentligtdeskriptiv. Den innehåller inte några bedömningar aveller förslag om den framtida politiken i kommunsek-torn. Regeringen har heller inte begärt något ställ-ningstagande från sida. Skrivelsen kan, ilikhet med vad som har anförts i några av motionerna,bl.a. ses som ett led i uppföljningsverk-samhet.Nu har skivelsen tyvärr, både när det gäller motio-nerna och diskussionerna här , utvecklats tillnågot av en kommunalpolitisk allmän debatt. Det trorjag inte var meningen. Här har talatom vårdköer som växer . Detta handlar om en skri-velse som beskriver verksamheten från de första årenpå 90-talet . Skrivelsen är värdefull somunderlag för information och diskussion om denkommunala verksamheten.Låt mig i detta sammanhang säga att LennartHedquist nu sju gånger har sagt att den kommunalaskatteutjämningen strider mot grundlagen. Jag tyckeratt han möjligen kunde få lov att säga att den enligthans åsikt gör det. Men eftersom konstitutionsutskot-tet, Lagrådet och har beslutat om dettaskatteutjämningssystem tycker jag inte att LennartHedquist har rätt att säga att den strider mot grundla-gen utan möjligen att han tycker det.När det gäller de reservationer som handlar omytterligare uppföljningsinsatser anser jag, precis somutskottet också har skrivit, att flera av de önskemålsom har framförts i motioner och reservationer är välvärda att överväga i det fortsatta arbetet inom upp-följningsverksamheten. Det gäller inte minst frågornaom de fördelningspolitiska och samhällsekonomiskaeffekterna av den omställning som pågår inom denkommunala sektorn. Men får inte en sådanredovisning svälla ut och bli alltför svårläst ochohanterlig. Men i betänkandet skriver vi att det är välvärt att pröva ytterligare uppföljningsinsatser i dessafrågor, precis som har skrivit i sinreservation 2.När det gäller flera av de moderata yrkandena,t.ex. i reservation 3 om åtgärder inom skolan, handlardet i stor utsträckning om moderat skolpolitik. Det gårgivetvis inte att ta ställning till något sådant medanledning av skrivelsen. Egentligen ifrågasätter jagom det är helt rätt att yrkandena har fått göras, efter-som detta är en skrivelse som är deskriptiv.Samma sak skulle man egentligen kunna säga omfolkpartiets motion. har här också hållitett allmänt kommunalpolitiskt anförande, vilket jaginte tycker är rimligt med hänsyn till vad skrivelsenegentligen är ämnad för. Hon sade att folkpartietskulle föra en politik som skulle ge fler jobb inom denkommunala sektorn. Efter att ha sett hur folkpartiethar styrt detta land, får man säga att resultatet varsynnerligen magert. Det var väl så att arbetslöshetentre- eller fyrfaldigades i rege-ringen, så det var väl ett dåligt exempel.Vänstern har ställt krav på offentlighet när detgäller anställningsförmåner och styrelsearvoden förchefstjänstemän inom de kommunala bolagen. kommer att ta upp frågorna om dekommunala bolagen och den kommunala kompeten-sen i ett kommande betänkande. Därför finns det inteskäl för oss att just nu vidta några åtgärder.Jag yrkar avslag på samtliga reservationer. Ett yt-terligare skäl för detta är att finansutskottet har berettkonstitutions-, socialförsäkrings-, social- och utbild-ningsutskotten möjlighet att yttra sig över skrivelsen.Konstitutionsutskottet och socialförsäkringsutskottethar avstått från möjligheten till yttrande, medan ut-bildningsutskottet och socialutskottet har avstyrkt deyrkanden i motionerna som berör respektive utskottsverksamhetsområde.Herr talman! Som jag sade är skrivelse 194 i hu-vudsak tillbakablickande och deskriptiv eller beskri-vande, om ni så vill. Den innehåller alltså inga be-dömningar eller förslag om den framtida politiken påkommunsektorn eller på olika kommunala verksam-hetsområden.Herr talman! Det är bl.a. därför som jag yrkar av-slag på motioner och reservationer och bifaller hem-ställan i finansutskottets betänkande FiU7, som inne-bär att regeringens skrivelse 1995/96:194 läggs tillhandlingarna.Anf. 175 () re-plik:Herr talman! säger helt riktigt att skri-velsen bör ses som en del av uppföljnings-verksamhet. I det här fallet handlar det om en upp-följning av vad som händer i den kommunala sektorn,som ju är av stor betydelse för staten och för riksda-gen.Det är helt tydligt att skrivelsens beskrivning avutvecklingen företrädesvis sträcker sig fram t.o.m.1994. Jag har understrukit att det i skrivelsen ges enmycket positiv bild av vad som föregick inom denkommunala sektorn under dessa år jämfört med denbild som socialdemokraterna försökte ge under sin tidsom oppositionsparti i . Det är bra att denrätta bilden kommer fram i skrivelsen. Men samtidigtär det en svaghet i uppföljningsverksamheten att närdet pågår en diskussion ute i samhället om t.ex. depånyttfödda vårdköerna - vilket är vad medborgarnatalar om ute i kommunerna - så säger regeringeningenting om detta. Det gör inte heller utskottets ma-joritet. Det är ju givet att uppföljningen inte får gå sålångsamt att man inte hinner registrera negativa signa-ler, som t.ex. i fallet med vårdköerna.Bo Nilsson säger att jag upprepar attden inomkommunala skatteutjämningen är grund-lagstridig. Ja, det har vi från moderat håll sagt helatiden. har det bildats en parlamentarisk kommittésom vill ändra grundlagen. Det är väl alldeles uppen-bart att kommittén bakom förslaget om grund-lagsändring också inser att nuvarande system ärgrundlagstridigt. Vore det inte det, så skulle man juinte lägga fram ett förslag om grundlagsändring.Anf. 176 BO () replik:Herr talman! Jag tycker att fort-sätter att missförstå innehållet i skrivelsen. Han sägeratt det är en svaghet att inte vårdköerna tas upp t.ex.Detta är ju en skrivelse som beskriver verksamheten ikommunerna . Det är självklart så atti samband med budgetfrågor och i speciella proposi-tioner kommer den kommunala verksamheten och denkommunala utvecklingen att tas upp. Men dettahandlar ju om ett underlag till uppföljningav den kommunala verksamheten, vilket skall liggatill grund för andra frågor, lösningar och förslag. Menregeringens skrivelse innehåller inte ett enda förslagutan bara en redovisning och utvärdering av denkommunala verksamheten.Jag tror att den här typen av skrivelse nästa gångkommer att presenteras i samband med vårpropositio-nen. Därmed får den en litet annorlunda karaktär. Dåkan det hända att man kan göra en kombination medåtgärder inom den kommunala sektorn. Men den härgången är inte detta möjligt.Lennart får ha vilken åsikt han vill omdetta, men i har vi fattat ett beslut om ettkommunalt skatteutjämningssystem. Det gjorde viefter att ha hört Lagrådet och ,som sade att det var möjligt att fatta detta beslut.Därför tycker jag fortfarande att fårlov att säga att han tycker att det är grundlagstridigt.Men jag tycker inte att han skall säga att riksdagenhar fattat ett grundlagstridigt beslut. Möjligen är dettahans åsikt. I så fall tycker jag att han skall markeradet.Anf. 177 () re-plik:Herr talman! Kommunalekonomiska kommitténhar ju nu kommit fram till att grundlagen skall ändraspå denna punkt, detta mot bakgrund av den diskussionsom har förevarit i bl.a. Lagrådet om det grundlags-enliga i att fatta den här typen av beslut. Jag tyckersjälvfallet inte att man skall ändra grundlagen, utan skall fatta ett grundlagsenligt beslut utifrån da-gens grundlag.Sedan, , tror jag att det är fel om riks-dagen bedriver uppföljningsverksamheten så långsamtatt man diskuterar vad som hände ikommunerna 1994. Det är inte en särskilt bra upp-följning. Regeringen borde ha registreratde pånyttfödda vårdköer som har uppstått på grund aven omlagd landstingspolitik ute i landet. Man bordeha sagt: Om detta tycker vi si och så, och vi kommeratt lägga fram förslag som förhoppningsvis eliminerarvårdköerna. Men i stället passar man helt och hållet.Om ett av de stora problemen inom den kommuna-la sektorn , nämligen de pånyttfödda vårdköerna,säger regeringen ingenting. Det gör inte heller utskot-tet.Anf. 178 BO () replik:Herr talman! I skrivelsen beskrivs verksamhetenfram . Det tycker jag att förstå.Nu passar det helt plötsligt att ta fram kommitté-erna. När gjorde det, passade det inte.Jag tycker att vi bör konstatera att denna skrivelseär en utvärdering. Vi vet att uppföljningsarbetet skallförbättras. Nästa gång tror jag att skrivelsen kommer isamband med vårpropositionen. Men just nu behand-lar vi skrivelsen om den kommunala verksamhetent.o.m. 1994, och det borde även . 179 () replik:Herr talman! Jag tycker ändå inte att det är såväldigt långsökt att drista sig till att dra en och annanslutsats av den här redovisningen, även om regeringenoch majoriteten här i inte har velat göra det- i varje fall inte de rimliga slutsatser som hade kun-nat dras av redovisningen.Jag förstod, herr talman, att jag som representerarFolkpartiet inte borde borde få säga någonting överhuvud taget eftersom arbetslösheten ökade medanmitt parti satt med i regeringen. Men med tanke på attarbetslösheten började öka radikalt redan under denregering som satt före vår, och sedan dessutom harökat ännu mer sedan den nuvarande regeringen till-trädde, borde det i så fall vara ömsesidigt. Jag trorinte att det är något särskilt bra sätt att hantera dis-kussionen på.Skrivelsen beskriver i huvudsak de år då Folkpar-tiet och de andra borgerliga partierna styrde i riketoch i många kommuner. Den visar att det i huvudsakhar gått hyggligt att göra den stora strukturomvand-lingen, men att det finns stora problem inom vissasektorer. Ett problem är att det i framför allt de storastädernas förortsområden har blivit alltför tufft. Denslutsatsen drog vi för rätt länge sedan när vi föreslogen annan fördelning av kostnadsutjämningen.Jag vill ändå fråga: Oroas inte och so-cialdemokraterna av att kommunala skattepengar nuförsvinner in i de kommunala bolagens svarta hål istället för att gå till de viktiga verksamheterna? Oroasni inte av att kommunala skattepengar så att sägaförsvinner i den återreglering som sker, alltså efter1994, när man tar tillbaka entreprenader, konkurrensoch fristående verksamhet? Det gör ju att man fårmindre verksamhet för pengarna.Anf. 180 BO () replik:Herr talman! Det här med insatser närdet gäller sysselsättningen hör inte heller hemma idagens debatt, och egentligen borde jag förbigå det.Men är det så, , att vi i den här frå-gan faktiskt har satt upp ett mycket djärvt mål, och jagär helt övertygad om att vi kommer att uppnå det,nämligen att halvera arbetslösheten fram till år 2000.Det målet tycker jag att ni också borde ställa upp på,och därmed hjälpa till att reparera de skador som niställde till med under de år då ni styrde.Självklart oroas vi av utvecklingen i den kommu-nala verksamheten över huvud taget. Vi känner ju dekommunalpolitiker som sitter ute i landet ochsvettas över sina budgetar. Det är inget tvivel om attvi känner oro över det. Jag tror, som jag sade tidigare,att vi också är beredda att ta de konsekvenser som kanuppstå genom de svårigheter som kommunerna har.Anf. 181 () replik:Herr talman! I så fall var det en väldigt underligkonsekvens när ni drev igenom att för-svåra ytterligare för de fristående skolorna. Det kan-ske är något slags logik som överstiger den kvinnligalogiken.Jag tycker att det är onödigt att som en raspiggrammofonskiva resonera om vad som är vems fel.Självklart ställer vi upp på målet att halvera den öpp-na arbetslösheten. Vi sätter upp ett djärvare mål än så.Vi tycker att det angelägna är att minska den totalaarbetslösheten. Det är där vi vill sätta in de hårdastötarna. Vi tycker att det är tråkigt att regeringenverkar ha givit upp i den frågan. Det kommer i sin turframöver att leda till ännu hårdare press på de kom-munala budgetarna. Vilken ände det här skall ta vetjag inte. Vi får väl hoppas, herr talman, att socialde-mokraterna samlar ihop sig och visar sigvara beredda att dra slutsatser av sina egna rapporter.Anf. 182 BO () replik:Herr talman! fortsätter att tala omallt annat än skrivelsen. gällde det fristående sko-lor, något som såvitt jag förstår inte hör hemma i dethär ärendet. Jag tycker att vi bör hålla oss till skrivel-sen. Det jag har yrkat bifall till är finansutskottetsförslag.Anf. 183 ():Herr talman! Det här ärendet gäller alltså en skri-velse som beskriver vad som har hänt under senare år.Några oppositionspartier valde att motionera, en delväldigt flitigt, andra valde att inte motionera alls ef-tersom vi, när denna skrivelse kom, hadeavslutat behandlingen av vårpropositionen i riksda-gen. En stor del av vårpropositionen handlade ju omkommunerna. Där fanns det också redogörelser förutvecklingen inom den kommunala sektorn, framförallt i fråga om ekonomin.Jag håller med när han säger att viborde samla beskrivningen av utvecklingen av denkommunala ekonomin och kommunsektorn över hu-vud taget just till vårpropositionen, så att vi kan be-handla frågorna i ett samlat sammanhang och inte somnu splittra dem enbart på vissa motioner och inteandra.Från sida har vi självklart en mängdsynpunkter på den kommunala sektorn. Jag skall inteta upp dem alla , det vore omotiverat med hänsyntill att detta bara är en skrivelse. Självklart vill vigärna se bättre analyser än de som finns i just den härskrivelsen. Inte minst gäller det de sociala effekternainom kommunsektorn till följd av den statliga budget-saneringen. Det är någonting som vi har efterlystförut, i samband med vårpropositionen, vi efterlyserden nu i samband med budgeten och det borde hakunnat finnas med i denna skrivelse.Vi anser också att det är väldigt viktigt att statenför en annan politik i fråga om den kommunala eko-nomin. Det var vi inne på litet grand i den tidigaredebatten , den som handlade om det här medrestriktioner för kommunala skattehöjningar. Detfinns något av en grå zon mellan stat och kommun närdet gäller vilka åtaganden och förpliktelser de tvåskall ha. Det finns en glidning på den punkten. Statenhar i praktiken pressat över en del av budgetsanering-en på kommunerna. Det tycker vi från Miljöpartietssida har varit en felaktig politik, för den slår just motvälfärdens kärna; mot skolan, mot barnomsorgen ochmot vården. Det är något av en felaktig prioritering.Det är bekvämt för staten, för man slipper många avde svåra och hårda besluten, men det gör inte attverkligheten blir bättre.Vi återkommer dock, herr talman, till alla dessaförslag i samband med budgeten och med att vi be-handlar kommunsektorn i propositionssammanhang.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Effektiviseringar inom den summariskaprocessenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU2Effektiviseringar inom den summariska processen(prop. 1995/96:211)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Vissa lagändringar till följd av lagen omföretagsrekonstruktionFöredrogsLagutskottets betänkande 1996/97:LU5Vissa lagändringar till följd av lagen om företagsre-konstruktionTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Militära skyddsområdenFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1996/97:FöU2Militära skyddsområden (prop. 1995/96:221)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutUbU5 Vissa skolfrågorMom. 1 (gemensamt måldokument för den allmännaförskolan, och skolbarnsomsorgen)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:194 för utskottet100 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 21 c, 18 v, 15 mpFör res. 1: 67 m, 22 fp, 11 kdFrånvarande: 21 s, 13 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (förlängd obligatorisk skolgång samt ålder förskolstart)1. utskottet2. 3 (c, fp)3. res. 4 (kd)Förberedande votering:46 för res. 311 för res. 4239 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:172 för utskottet43 för res. 381 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 17 v, 15 mpFör res. 3: 21 c, 22 fpAvstod: 1 s, 68 m, 1 v, 11 kdFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (ett betyg i svenska i gymnasieskolan och dengymnasiala vuxenutbildningen)1. utskottet2. 8 (m, c, fp)Votering:186 för utskottet108 för res. 855 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 m, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 8: 67 m, 20 c, 21 fpFrånvarande: 20 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdLeif () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 7 (behörighet till gymnasieskolans nationellaoch specialutformade program)1. utskottet2. 9 (m, c, fp, kd)Votering:173 för utskottet121 för res. 955 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 18 v, 14 mpFör res. 9: 68 m, 21 c, 21 fp, 11 kdFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdMom. 8 (timplanejusteringar för gymnasieskolan)1. utskottet2. 10 (fp)Votering:273 för utskottet22 för res. 1054 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 21 c, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 10: 1 m, 21 fpFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU6 Minskning i särskilda fall av det generellastatsbidraget till kommuner och landsting åren1997 och 1998Återförvisningsyrkande (mp)För bifall räckte att en tredjedel av de röstande anslötsig till detta.Votering:263 för avslag32 för bifall54 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att mindre än entredjedel av de röstande hade bifallit återförvisning-syrkandet.Kammaren hade således avslagit återförvisningsyr-kandet.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 141 s, 68 m, 21 c, 21 fp, 1 v, 11 kdFör bifall: 17 v, mp 15,Frånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 1 (lagförslaget)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:261 för utskottet33 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 68 m, 21 c, 21 fp, 11 kdFör res. 1: 18 v, 15 mpFrånvarande: 21 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (stimulans till skattesänkningar i vissa kom-muner och landsting)1. utskottet2. 2 (m)Votering:226 för utskottet68 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 21 c, 20 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 2: 68 mFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdFiU7 Utvecklingen inom den kommunala sektornMom. 2 (ytterligare uppföljningsinsatser)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)Förberedande votering:73 för res. 119 för res. 2204 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:227 för utskottet69 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 21 c, 21 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 1: 69 mFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (åtgärder på det kommunalekonomiska områ-det)1. utskottet2. 8 (fp)Votering:204 för utskottet20 för res. 871 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 8: 20 fpAvstod: 1 s, 69 m, 1 fpFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdTorsten () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU2 Effektiviseringar inom den summariskaprocessenKammaren biföll utskottets hemställan.LU5 Vissa lagändringar till följd av lagen om före-tagsrekonstruktionKammaren biföll utskottets hemställan.FöU2 Militära skyddsområdenKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras vid morgondagens arbetsple-num.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrarFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1996/97:SfU3Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar(prop. 1995/96:208)Anf. 184 ():Fru talman! Det är att något görs åt densegslitna frågan om bidragsförskott - eller under-hållsstöd, som benämningen nu föreslås bli. Fråganom stödet till barn vars föräldrar inte sammanbor harutretts i flera olika utredningar - fem eller sex stycken- utan att regering och riksdag någonsin har kommittill skott. Det handlar dock om kostnader för statenom ca , kostnader somunder har ökat med ca 1,1 miljar-der.Det förhåller sig också så, att stöd i vissa fall utgårtill föräldrar och barn som de facto inte behöver det.Vid den hearing som utskottet genomförde den 18augusti uppgav att det troligenhandlar om ca som utbetalas tillicke behövande, dvs. familjer där vårdnadshavareneller barnet har inkomster som gör att de egentligeninte behöver någon inkomstutfyllnad. Detta är faktisktganska uppseendeväckande, när vi vet att s.k. kärn-familjer har fått vidkännas ganska hårda besparingarunder de senaste åren.Tyvärr kommer vi inte heller med regeringensförslag ifrån detta missförhållande, men låt oss hop-pas att vi når den besparing om ca 1,1 miljard kronorår 1997, 1,5 miljarder och 1,8 miljarder år1999 som regeringen räknar med att åstadkommagenom att det ställs större krav på återbetalning frånden underhållsskyldige. Inte ens regeringen tycksemellertid vara säker på den saken.Låt mig slå fast: Vi moderater anser att det är för-äldrars plikt att svara såväl ekonomiskt som vad gällervård och fostran för de barn de sätter till världen.Vi ställer upp för de besparingar som föreslås, ef-tersom de är nödvändiga av ekonomiska skäl. Dettainnebär dock inte att vi är nöjda med förslagets ut-formning. I ett särskilt yttrande som vi gör tillsam-mans med liberalerna och Kristdemokra-terna beklagar vi det faktum att det förslag som läggsfram gör att sambandet mellan de civilrättsliga regler-na om underhållsbidrag och den offentligrättsligaregleringen av underhållsstöd minskar i omfattning. Ibetänkandet Underhållsbidrag och bidragsförskott(SOU 1995:26) diskuteras nämligen den nuvarandesamordningen mellan systemen och lämnas förslag tillolika lösningar för att behålla samordningen mellanföräldrabalkens regler och reglerna för bidragsför-skott, men med undvikande av de nu negativa verk-ningarna av denna samordning.Genom en samtidig beredning av denna utredningoch det förslag vi nu skall behandla hade flera av denegativa verkningar som vi befarar kunnat undvikas.Regeringen hänvisar till att tidsbrist lagt hinder ivägen för en sådan samtidig beredning, men dennaursäkt är knappast hållbar. kommer den civilrätts-liga frågan om underhållsbidrag och umgängesresoratt behandlas först , och detta är naturligtvisinte tillfredsställande.Lagutskottet har i sitt yttrande till socialförsäk-ringsutskottet faktiskt gett oss moderater rätt i att detfinns en betydande risk för att grund-läggande principer om föräldrars underhållsskyldighetgentemot sina barn kommer att urholkas med det nuföreliggande förslaget. Att frikoppla reglerna omunderhåll enligt helt från bestämmel-serna om underhållsstöd innebär en risk för att detsaknas incitament för parterna att träffacivilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Den under-hållspliktige föräldern kommer ju inte att betala sinskuld till barnet utan till staten.