prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:45Fredagen den 13 decemberKl. 9.00 - 19.45Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om kompletteringsval till OSSE-delegationen och utrikesnämndenTalmannen meddelade att på grund av uppkomnavakanser hade Socialdemokratiska riksdagsgruppenanmält som ledamot i efter , suppleant i OSSE-delegationen efter SusanneEberstein och som suppleant i utri-kesnämnden efter förklarade valda tillledamot i (s)suppleant i OSSE-delegationenSören Lekberg (s)suppleant i utrikesnämndenNils T ()2 § Meddelande om middagsuppehållTalmannen meddelade att arbetsplenum skulle på-gå utan middagsuppehåll den13 december - 20 december.3 § Meddelande om ändringar i ärendepla-nenTalmannen meddelade att utrikesutskottets betän-kanden /97:UU5 och UU1 skulle och avgöras tisdagenden samt att skatteutskottets betänkan-den /97:SkU13 och SkU14 skulle debatteras ochavgöras fredagen den 20 december.4 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner1996/97:48 till jordbruksutskottet1996/97:59 till lagutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående propositioner med hänsyn tilljuluppehållet skulle förlängas till den 22 januari1997.5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återTrafikutskottets betänkande 1996/97:TU1Jordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU16 § försvarspolitik mot sekelskiftetFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1996/97:FöU1Sveriges försvarspolitik mot (prop.1996/97:1 delvis, 1996/97:4 delvis och skr.1995/96:199)Anf. 1 ():Fru talman! Den säkerhetspolitiska grund som ettförsvarsbeslut naturligtvis skall vila på debatteradesför någon vecka sedan här i kammaren. Av den an-ledningen kommer vi nu inte att göra det. De frågornaförbereds av det sammansatta utskottet. Det är förkla-ringen till att de inte finns med vid samma debattillfäl-le. Det finns då naturligtvis ingen anledning att ta uppdebatt kring det.Samtidigt är det ändå lika viktigt att hålla i minnethur allvarliga fel det kan bli i försvarspolitiken omman i den säkerhetspolitiska beskrivningen hänger sigåt glädjetolkningar av omvärldsläget.Exempel på detta framförs av de tre kvarvarandeborgerliga partierna i den gemensamma reservationsom är fogad till det sammansatta utskottets betän-kande, där vi till skillnad från regeringen och Centernoroas över förändringarna i - förändring-ar som inte hade förutsetts och somför den skull nu borde ha tagits mer på allvar.Fru talman! Det framgår lätt att vi anser att denproposition vi nu tar ställning till är en synnerligendålig produkt. Den är dålig därför att motiveringarnaför det man föreslår är synnerligen svaga. De är enklaoch utgör i många fall nästintill ingen förklaring fördem som känner sig förfördelade i organisations-frågan.Att propositionen därutöver är slarvig sänker yt-terligare dess värde. Som exempel på slarvet vill jagpeka på att propositionen anger att statsministern den12 september vid regeringssammanträdet hette Carls-son. Mera korrekt är naturligtvis att försvarsministerPeterson var föredragande. Med hänsyn till slarvet idepartementet ser vi det som, jag vill inte säga över-raskande, men glädjande, att han är här. Vi hälsarförsvarsministern välkommen.Försvarsutskottets betänkande nr 1, betitlad Sveri-ges försvarspolitik mot , som vi nu kanskesom ett dåligt omen skallta ställning till, är måhända för oss alla, men dock iolika avseenden, en dyster läsning - så ock för för-svarsministern och hans partivänner.Annorlunda kan man inte tolka det förhållandet attså många som 390 påteckningar om avvikande me-ning har gjorts i alla de motioner som har väckts. Avdem är inte mindre än 92 stycken gjorda av socialde-mokrater, som har haft mer eller mindre avvikandemening.Det har väckts långt över 100 motioner och uppemot 300 yrkanden. Det framgår naturligt nog attmånga har satt sitt namn på motioner flera gånger.Men det är 193 av kammarens ledamöter som har enannan mening - i högre eller lägre grad - än för-svarsministern. Av dem, försvarsministern, är 67stycken socialdemokrater.När så många ledamöter vill ha ändring i en pro-position går det att leka litet med talen. Det går atttänka sig att de som har ändringsförslag avseende FO-staberna och grundorganisationen - t.ex. i , ivästra , i , i ifrågan om 1, i och i - tilläventyrs gör gemensam sak, försvarsministern. Dåskulle vi få nya majoriteter avseende en betydandedel, eller kanske nästan hela grundorganisationsför-slaget. Jag har undersökt det här, och jag har funnit attdet finns intresse för det.Nu tillåter tydligen inte den socialdemokratiskariksdagsgruppen att deras motionärer får framgång iriksdagen, men väl att de står på hemma. Det tyckerjag att de har gjort bra. Men att bromsen slås till såeffektivt här, kan man absolut inte säga är bra. Detblir alltså ni socialdemokrater som nitas fast vid detta,att de förändringar som era ledamöter föreslår intekommer till stånd - det står ni för.Jag tycker att det mot denna bakgrund hade variten klok politik att utgå från oförändrad ekonomi. Inteheller det hade löst alla problem, och det hade ändåfått göras ändringar i grundorganisationen. Men dethade skapats förutsättningar för att vi här i riksdagenhade fattat ett försvarsbeslut till landets fromma medett betydligt bredare underlag. I det beslutet hadeockså vi moderater deltagit. Vi hade tagit ansvar förde nedläggningar som faktiskt ändå med den politikenhade varit nödvändiga. Jag beklagar att så inte sked-de.Det har redan framgått av mitt anförande att jaginte är så särskilt nöjd med det förslag som liggerpå bordet. Det finns egentligen bara förlorare i denhär bataljen. Jag tror säkert att det är en del som finnskvar på organisationskartan som ändå tycker att manhar kommit ur eländet med äran någorlunda i behåll.Jag har försökt syna om det finns någon vinnare.Jag tror att det finns en vinnare, och det är landetsstatsminister. Han var finansminister närhan satte sig på för-svarsministern, möjligen med en eller annan center-partist till hands, och bestämde hur den ekonomiskaramen skulle se ut.Vi fattar alltså ett beslut på så dålig grund att detär en godtyckligt vald ekonomisk ram som har fåttformulera både säkerhetspolitik och krigsorganisa-tion. Mera omöjligt kan det inte bli.Det tvådelade försvarsbeslutet skiljer sig från tidi-gare beslut. Med facit i hand är det svårt att hittanågon fördel med detta förfarande. Beslutet från den 6december hade tre bitar, nämligen en ekonomiskram, ett säkerhetspolitiskt avsnitt och ett allmänt in-riktningsbeslut för försvarspolitiken.Som vi alla känner till, skulle säkerhetspolitikenpå våren, såsom också skedde , följas upp med ensäkerhetspolitisk kontrollstation. Det allmänna in-riktningsbeslutet skulle ännu mer, naturligt nog, gesinnehåll i det fortsatta beredningsarbetet, självfalletstött på ÖB:s försvarsmaktsplan.Av detta följer att det enda som egentligen liggerfast från fjolårsbeslutet är att s och c lade fast en eko-nomisk ram. Tydligare kan det inte sägas till svenskafolket, att vi har ställt kuttingen upp och ned. Vi haralltså inte börjat, i den klassiska ordningen, med attklara ut hur omvärlden ser ut och vilken krigsorgani-sation vi behöver för att lösa de problem som kanriktas mot oss, för att därefter se om vi har råd meddet. Vi började tvärtom.Jag trodde i det längsta, försvarsministern, att dettvådelade beslutet var en taktisk finess. Jag tyckte rentav att det var skickligt. Det byggde på att, när manhade lagt den ekonomiska ramen hade det rent avvarit smart att lämna till Överbefälhavaren att göra enorganisationsbeskrivning och ta den. Man hade införalla obehag kunnat säga att det var tråkigt men attdetta är ÖB:s bord.Fru talman! Varje tanke om att regeringen är smartrinner ut som smör i solsken. Man var inte smart. Mantog inte ens det förslaget. Nej, försvarsministern varivrig att visa vem som bestämde, och såväl Överbe-fälhavaren som svenska folket skulle få besked: Detär vi som bestämmer. Man rörde om ordentligt i gry-tan. Man lade ett nästan helt nytt grundorganisations-förslag, för att riktigt tala om hur det skulle vara.Fru talman! Det förhållandet att vi nu närmar ossslutet på en lång demokratisk process har sin speciellaanledning.I samband med att regeringen lämna-de sin proposition till hörde jag, låt vara iandra hand, att nog så framträdande företrädare förFörsvarsmakten gav uttryck för två saker. Det var delsatt den demokratiska processen var avslutad, dels attdet inte längre var försvarsmaktsplanen som gällde,utan propositionen. Jag frågar mig: Vad är detta förföreträdare, som kommer med dylikt struntprat?För det första är det som den demokratiskaprocessen avslutas. För det andra har försvarsmakts-planen giltighet fram till . Det finns ledamöter ialla partier som stöder sina uppfattningar på Överbe-fälhavarens försvarsmaktsplan.Hur skall alla vi som stöder försvarsmaktsplanenställa oss när planen närstående personer vajar som ettrö i lätt vind? Den totala avsaknad av respekt förriksdagen som ligger i detta är inte enbart oskickligutan också illavarslande. Den är illavarslande därföratt den vittnar om synnerligen dåligt omdöme. Det harvi inte råd med i Försvarsmakten.Andra moderater kommer efter mig att långt mergå till botten med det som vi bedömer som allvarligafelbedömningar i betänkandet.Jag vill dock peka på några obegripligheter, enligtmin mening, sedda i perspektivet av en minskad kost-nadsram. Den ekonomiska ramen borde naturligt hagjort att krigsorgansationen prioriterats högt. Så är nuinte fallet. I stället har knivarna tagits fram för attskära i såväl freds- som krigsorganisation, till förmånför något som kallas civila beredskapsstyrkor. Det harnämnts som ett exempel.Det är styrkor som ingen har bett om, som ingenvet vad de skall användas till och som det ännu intehar anmälts någon huvudmannaorganisation för.Civila katastrofer kan inträffa. Jag tror däremotinte att de kommer att inträffa mera högfrekvent än dehar gjort hitintills i . Jag är fullkomligt överty-gad om, försvarsministern, att den militära organisa-tion vi har, som alltid har stått både myndigheter ochdet civila samhället bi, alltjämt kommer att lösa pro-blemen när någonting händer. Civila insatsstyrkor ärtrams.Detta är en obegriplig och onödig åtgärd, och densker på bekostnad av det reguljära försvaret.Låt mig bara nämna en annan obegriplighet, ochdet är det ensidiga tillbakadragandet av minor, utanminsta tanke på ekonomisk eller materiell återan-skaffning. Det är ansvarslöst.Jag kan inte, fru talman, i detta anförande undvikaatt beröra en grundorganisatorisk fråga, mest därföratt den också är ett lysande exempel på obegriplighe-ter i argumentationen eller av mannamån prägladeställningstaganden.För försvaret av västra , dvs. i första handområdet och , harÖverbefälhavaren pekat med hela handen mot ,enbart därför att i förhållande till försvarsobjektetutbildas den brigaden på exakt rätt ställe. Den finnsgrupperad för sin uppgift i den terräng där den ärabsolut bäst. När en brigad för en gångs skull liggerrätt i förhållande till sin uppgift skall den inte fråntasden uppgift som den nu har med mer eller mindregrumliga argument - just i det här fallet nättupp inga.Uppgiften skall enligt betänkandet läggas påIB 16. Detta avses att tillgodoses, men vi vet inte tillvilken kostnad och vilka förutsättningar man har.Halmstad har redan en driftskostnad som per soldatoch dag överstiger kostnaden i med . Tilldetta skall läggas kostnaden för nytt närövningsområ-de och dessutom ytterligare fördyring genom ett antalårliga flyttningar de tolv milen upp till övningsområ-det. Det är en dålig politik, försvarsministern.Jag har - litet originellt, på gränsen till felaktigt,anser en del - lagt en särskild reservation just pådenna punkt. Men jag har velat lägga att detfinns en helt annan bild av problematiken i västraSverige än den som s och c nu avser att rösta igenom.Jag har velat att den skulle ligga där, därför att i ennära framtid kommer ändå svar att ges på de här frå-gorna: Vilka var kostnaderna? Vilka var förutsätt-ningarna för fortsatt rationell utbildning på de olikaplatserna? Jag vill att det skall finnas kvar ett tag till.Fru talman! Med normal umgängessituation i ut-skottet, dvs. att vi kan ge och ta, hade det varit natur-ligt att detta betänkande återförvisades till utskottet.Det är icke en färdig produkt för . anserjag dock inte detta vara meningsfullt.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! När kammaren se-dan debatterade säkerhetspolitik konstatera-de jag att vi kan föra en säkerhetspolitisk debatti en för vårt land osedvanligt gynnsam situation. Medkommunismens sammanbrott och med Sovjetväldetsupplösning har förutsättningar skapats för att förverk-liga en demokratiernas gemensamma säkerhet i Euro-pa.Sveriges säkerhetspolitiska läge, som alltsedanBirger Jarls dagar i hög grad bestäms av utvecklingeni , har inte varit så stabilt och fördelaktigt påmycket . Knappast något är mer avgörande förvår fred och stabilitet än förhållandena i Östersjönssydöstra strandstater. Med de tre baltiska staternasåterkomst som fria självständiga stater och med ettdemokratiskt på dess sydöstra stränder harÖstersjön blivit fredens hav.Några regelrätta invasionsföretag över Östersjönmot svenskt territorium i södra eller mellersta Sverigeär inte längre att räkna med inom överskådlig tid.Baltikums sak är således vår av rent egenintresse -även om den politiska utvecklingen i fortfa-rande är instabil och oförutsägbar.Jag konstaterade också att vi nu kan föra en debattutifrån vad som kallas ett vidgat säkerhetspolitisktbegrepp. När det ständigt överhängandemilitära konfrontation numera hör historien till, har vitid och råd att ta itu med de väl så viktiga icke-militära hoten mot vår säkerhet och vår överlevnad,även om de i flera fall är långt ifrån nya. Successivtmåste vi omfördela resurser till att kunna möta de nyahoten. De flesta av oss har väl t.ex. ännu inte riktigtfattat hur sårbart det moderna IT-samhället kan vara.Fru talman! När den nya regeringen hösten 1994valde att tidigarelägga kommande försvarsbeslut vardet helt klart att tidsplanen inte medgav några somhelst förseningar. Hanteringen förutsatte ett smidigtoch samarbetsinriktat handlag från regeringens sida.Den inledande hanteringen av den parlamentariskaförsvarsberedningen visade härvidlag på allvarligabrister.Redan innan beredningen påbörjat någon somhelst sakbehandling förklarade försvarsministern attdet kommande försvarsbeslutet skulle formas av So-cialdemokraterna och . Därför behandlar vi en produkt av Socialdemokraternas och Centernskohandel. Därför ligger det fulla ansvaret för konsek-venserna av dagens beslut på dessa två partier. Varjeförsök att skylla på ÖB faller på att dessa två partier,när starka lokala skäl förelegat, gått ifrån ÖB:s för-slag. Att följa ÖB i andra förslag är ett eget politisktbeslut som man inte kan skylla ifrån sig.Med hänsyn till det allvarliga statsfinansiella lägetvar det angeläget med ett försvarsbeslut som tog rejä-la tag och anpassade det framtida försvaret till såvälde säkerhetspolitiska förutsättningarna som statensknappa ekonomiska resurser. Det borde därför omfat-ta alla väsentliga områden av totalförsvaret. Rege-ringens proposition är långt ifrån fullgången i dettahänseende.Viktiga områden rörande försvarets skolverksam-het, dimensioneringen av pliktfrågorna, försvarsma-terielfrågorna samt lednings- och styrsystem skjutsframåt till den kontrollstation 1998 som från börjanvar helt inriktad på den säkerhetspolitiska utveckling-en i vår omvärld. Här är det verkligen fråga om för-svarsministerns ofullbordade. Men det är i sanningingen ljuv musik utan fullständig disharmoni!Processen sedan det preliminära riktningsbeslutet idecember har således varit föga lyckosam.Turerna kring först och däref-ter den proposition som förhandlats fram mellan för-svarsministern och centerpartiledaren har skapat storförvirring och förbittring. Den har lett till onödigtallvarliga påfrestningar för dem som berörs av detkommande försvarsbeslutet. Det som förevarit riske-rar allvarligt att påverka tilltron till beslutet också hosdem som i fortsättningen har förmånen att få verkainom vårt svenska försvar.Landets försvarsminister förefaller det gångna åretha varit fullt sysselsatt som budgetpolitiker, som nä-ringspolitiker, som arbetsmarknadspolitiker, somregionalpolitiker, som partistrateg och som koalitions-förhandlare. Om han ändå haft tid att också ageraförsvarspolitiker!Fru talman! Behovet av fortsatt sanering av lan-dets statsfinanser medger, med hänsyn tagen till detsäkerhetspolitiska läget, inte att försvaret nu kan er-hålla en omfattning som helt kan möta dehot som då skulle kunna utvecklas. Det gör det nöd-vändigt att fortsätta bygga på att försvarets krigsdug-lighet med särskilda insatser skall kunna höjas underen ettårsperiod och att en långsiktig tillväxt skallkunna äga rum under förutsättning av erforderligabeslut.Rådande säkerhetspolitiska läge gör det enligtFolkpartiets mening möjligt att anpassa det svenskaförsvaret inom den av regeringen föreslagna ekono-miska ramen. Inom den ramen föreslår vi dock enomfördelning så att ytterligare sammanlagt 118 miljo-ner kronor kommande år förs över till Försvarsmak-ten.En anpassning, i det här fallet en kraftig reduktion,av försvaret måste då ta hänsyn till att den säkerhets-politiska utvecklingen på ändå kan ta ennegativ riktning. Försvaret måste ges maximala förut-sättningar för tillväxt, om det trots allt skulle bli nöd-vändigt. Då får inte försvarsbeslutet primärt användasför att förbättra budgetsaldon, hantera ungdomsarbets-lösheten, bevara gårdagens dogmer om folkförsvareteller rädda lokala partipolitiska intressen. Försvaret ärtill för att kunna försvara vårt land, om det ändåskulle bli allvar.Det är då en central uppgift för riksdag och rege-ring att återkommande pröva försvarets förutsättning-ar och behov för att klara uppgifterna återtagning ochlångsiktig tillväxt. Materielförsörjning och därmedsvensk försvarsindustris utveckling blir i detta sam-manhang av strategisk betydelse för möjligheterna förförsvaret att genomföra olika nivåer av anpassning.Dessa frågor behöver därför särskilt ses över, ochytterligare medel bör anslås för anpassningsinriktadetekniksatsningar för att bättre kunna förverkliga kra-ven på kvalitativ förnyelse i linje med för-svarsbeslut.Fru talman! Enligt uppfattning börförsvaret därför, till skillnad från vad regeringen fö-reslår och i linje med beslut, förändras ytter-ligare i "smalare men vassare" riktning. Vi föreslår eninriktning av armén med åtta allsidigt användbarabrigader med förmåga att sättas in var som helst ilandet. De skall dessutom utformas så att på kort siktytterligare fyra och i allvarligaste fall ytterligare åttabrigader kan utbildas. Vidare bör två brigadliknandeförband skräddarsys för direkt försvar av Storstock-holm och Gotland.Genom att minska arméns storlek skapar man ut-rymme för fortsatt modernisering, vilket bör användasför att bygga upp t.ex. luftburet kavalleri med attack-helikoptrar och anskaffning av artilleri med längreräckvidd såsom raketartilleri. Därigenom ökar försva-rets rörlighet och slagkraft.Det är viktigt att försvarets krigsorganisation gesen sådan utformning att antalet förband vid behov kanutökas. Därför bör befälskåren dimensioneras så attden räcker för att bemanna en större krigsorganisa-tion. Likaså bör materielförsörjningen ordnas för attkunna utrusta en större krigsorganisation.För sjö- och kustförsvarsstridskrafter liksom förflygstridskrafter i övrigt sammanfaller vår bedömningså här långt med regeringens när det gäller dimensio-nering. Men även här bör avveckling och nyanskaff-ning i högre grad anpassas så att erforderlig tillväxtsnabbt kan förverkligas.Vad avser dimensionering och anskaffande av JAS39 delserie 3 sammanfaller också här våruppfattning så här långt med regeringens. Vi förutsät-ter emellertid liksom utskottet att regeringen åter-kommer i ärendet så att vi ges möjlighet att närmarepåverka inriktningen av delserie 3.Fru talman! Med den uppläggning som förbere-delserna försvarsbeslut haft har Försvar-smakten inte lämnat underlag för bedömning av dealternativ som i väsentlig utsträckning skiljer sig frånriksdagsmajoritetens inriktning i december förra året.Att peka ut vilka brigadförband som skulle läggas nedt.ex. i vårt förslag låter sig därför inte göras på till-fredsställande grunder. Skulle besluta ienlighet med vårt förslag bör således Försvarsmaktenges i uppdrag att återkomma med underlag förbeslut om de förändringar i organisationen som dettaskulle föranleda.Vi ifrågasätter emellertid starkt grunderna för re-geringens nu föreslagna förändringar beträffandegrundorganisation och lokalisering. Det är vår upp-fattning att ytterligare neddragningar i arméorganisa-tionen kommer att visa sig vara nödvändiga även medregeringens förslag - med det bristfälliga beslutsun-derlag som föreligger kanske i värsta fall redanföre nästa försvarsbeslut. Kommande utgifter för driftoch investeringar vid förband som då kommer attläggas ned har i så fall varit bortkastade.Det borde vid detta försvarsbeslut vara angelägetatt inte göra nedläggningar av förband som vid kom-mande neddragningar kan visa sig ha varit felaktigaval, val som skapar för stora vita fläckar på kartan.Det kan gälla såväl frågan om utbildningsplattformensegna förutsättningar som belägenheten i närheten avstora upptagningsområden av värnpliktiga eller viktigsamhällelig infrastruktur.Av dessa skäl borde de hastigt påkomna nedlägg-ningarna i och ha övervägts ytterli-gare. I fallet understryks det ytterligare avden nationella kompetens som försvinner med ned-läggningen av T 1 och den hittillsvarande samverkanmed kring katastrofmedicin.Det är mot en sådan prövning i ett mer långsiktigtperspektiv således inte alls givet att de nedläggningarregeringen föreslår är de riktiga. avvisarsåledes underlaget för dagens beslut om förändringar iförsvarets grundorganisation.Fru talman! Förändringarna inom flygvapnet stäl-ler spelet bakom försvarspropositionen i mest tydligbelysning. Vi ställer oss bakom en neddragning avantalet skarpa flygflottiljer till sex. Naturligt vore dåen fördelning med två flottiljer per militärområde. Detkan inte från försvarssynpunkt vara rimligt med en såkraftig uttunning av luftförsvaret av Mellansverigeoch särskilt , som regeringens förslag dåkommer att innebära.Det mest bekymmersamma är flygbassystemet,särskilt i inledande krigsskeden då det gäller att kunnareagera mycket snabbt. Med regeringens förslagskulle få starkare luftförsvarän , vars basbataljoner i annat fallskulle behöva utbildas i . Vi avvisar såle-des propositionens förslag om nedläggning av F 15 iSöderhamn.I propositionen föreslås att försvarets grundläg-gande flygutbildning på F 5 i flyttas tillÄngelholm. Att lägga samman "skarp" flygverksam-het med grundläggande flygutbildning vid sammaflottilj med korsande start- och landningsbanor kaninte vara optimalt från flygsäkerhetssynpunkt.I finns parallella banor, som lämparsig sällsynt väl för den grundläggande flygutbildning-en. Regeringens val beträffande flygvapnet innebär attdet mest konkurrensutsatta luftrummet i - ettav de mest utsatta i - väljs, trots att det saknasluftförsvarsskäl, och det när det dessutom finns bättrealternativ. Starka skäl talar för att den grundläggandeflygutbildningen och då även annan skolverksamhetbör ligga kvar i Ljungbyhed.Regeringen har tillsatt en särskild utredare föratt se över försvarets skolverksamhet. Det vore sakligtrimligt att den grundläggande flygutbildningen ingicki denna översyn. Beslut om bör åtminsto-ne avvakta översynen av skolverksamheten. Men detröd-gröna läggspelet tillåter inte att en enda pusselbittas ur till förnyad prövning. Så stark - eller snararesvag - är sammanhållningen i Socialdemokraternasoch paket. "Något utrymme för omprövning i våra partiertycks det inte finnas, trots tidigare försäkringar ommotsatsen.