prot · GJ0953 · 1996-02-09 00:00:00 — Det verkade mycket märkligt att vinu skall transportera sopor kors och tvärs genomEuropa.Vi undersökte detta, och till min förvåning upp-täckte jag att uppgifterna var riktiga. Sopor är nu vara som transporteras långa vägar genom Euro-pa. Jag kan inte anse annat än att detta är en orimlig-het och att det inte ligger i linje med en hållbar ut-veckling, med kretsloppssamhället eller med ett suntförnuft.Herr talman! Ju mer vi undersökte det, desto värreblev det. Det handlar inte bara om sorterade plastso-por från det tyska dualsystemet. Det handlar också omträavfall och gummidäck. Exempelvis skickas tusen-tals ton gummidäck från till förförbränning, som innebär utsläpp av svavel, bly ochzink. Det avfall som är kvar efter denna förbränning,kolgummiaska, skickas sedan till . Först fårvi hit ett avfall från . Sedan gör vi ett nyttavfall som går till . Detta är tossigt. Det ärfaktiskt rena snurren. Jag tror att miljöministern hållermed om det.I min interpellation har jag ställt fyra frågor tillministern. Jag har i varierande grad fått visst svar. Fördet första har miljöministern förståelse för att tyskamiljövänner är kritiska till avfallsexporten till . Hon säger i svaret att hon har varit i kontakt medden tyska miljöministern för att försöka reda ut situa-tionen. Då blir man ju litet nyfiken. Vad menas medden här kontakten? Är det frågor som är ställda? Hardet lämnats synpunkter? Har det framförts krav frånmiljöministern? Har det funnits någon egen uppfatt-ning från svensk sida? Detta skulle jag vilja veta litetmer om i den fortsatta debatten. Vad handlar denkontinuerliga dialog om som tjänstemännen nu sysslarmed på detta område? Det vore nog värdefullt omministern vill vidareutveckla detta.För det andra gäller det förbränningsfrågan ochsynsättet på kretsloppstänkandet. Här finns det olikagrader. En del saker vet vi. Det är bra att vi förbrän-ner så att avfallet kan användas i energisystemet. saker är mindre bra. Jag vill ta upp frågan omgummidäcken. Där finns återvinningsmöjligheten. Ärdet verkligen rimligt att vi med åtföljande miljöfarligautsläpp bränner dessa däck och i detta fall också im-porterar avfallet från ?För det tredje gäller det min fråga om EU-nivåvad gäller minimi- och maximigränser för insamlingav förpackningar och grad av återvinning. Ministernssvar är här något oklart. Jag förstår det i varje fallinte, men det kanske är jag som inte riktigt förstår.Ministern säger att om en medlemsstat har tillräckligkapacitet kan man han högre återvinningskrav. Vadmenas med detta? Kan man eller kan man inte gålängre än de gränser som är satta av EU? Här har jagfått olika besked. Ett besked är att det inte går. Minis-tern säger att det går under vissa förutsättningar. Jagskulle önska litet större klarhet.För det fjärde väljer ministern på frågan om hurman skall baka in ett miljökostnadspris i en fraktkost-nad att inte svara alls. Jag kan förstå det, eftersom detinte är någon enkel fråga. Men jag vill höra om mil-jöministern har någon tanke på hur vi ytterligare skallkunna internalisera, som det så fint heter, miljökost-naden även i frakten. Finns det någon ny tanke där?Herr talman! Avslutningsvis vill jag i detta inläggasäga att jag tycker att det är bra att regeringen nuförbereder en avfallsavgift eller avfallsskatt. Det ärnågot som vi kristdemokrater föreslog för över ett årsedan. När man hör litet grand av argumentationenfrån dem som bränner dessa sopor kan man konstate-ra, att om vi haft denna avfallsskatt införd hadekanske problemet med import av tyska sopor intefunnits, och då hade vi sluppit den här debatten. Litetsenfärdig kanske regeringen är även i denna fråga.Men det är bra att man nu förbereder detta. Miljömi-nistern vet att hon på denna punkt också har kristde-mokraternas stöd.Anf. 15 (mp)Herr talman! Jag tackar för svaret, miljöministern.Svaret var: Jag skall göra allt inom EU för att försökaförhindra detta. Det tycker inte jag med min grundin-ställning är så tillfredsställande. Jag hade hoppats påatt skulle kunna ta tag i detta och göra någotmed omedelbar verken. Jag tycker att hela den härhistorien är helt fantastisk.Jag fick veta detta av en privatperson, en lastbils-chaufför som körde den här lasten gång på gång. Hankörde stora laster av plast och Grüne Punkt - som hansade, men han förstod inte vad som var i plasten - uttill ett ställe i Axvalla där det dumpades på ett någotfallfärdigt ställe, en gård. Den man som tog emot detvar väldigt hemlighetsfull och ville inte säga någon-ting.Att spåra hur det gick till var faktiskt ett detektiv-arbete med chaufförens hjälp och med en reporterfrån . Det var rena thrillern. Äntligen fick manfram hur det sköttes, och det var väldigt förvånande.Det mest förvånansvärda är att allt detta är tillåtet.Tekniska Verken i tycker att det är helokej och dessutom att det är bra. Man tjänar pengar,det är billigt, och man ämnar inte sluta med handelnmed tyska sopor. Tvärtom tänker man fortsätta iframtiden också.Tekniska Verken säger att man har fått ett tillståndav att förbränna en viss mängd,och det vill man utnyttja till bristningsgränsen. Efter-som vi i är duktiga på att få ner sopberget ochsjälv ta hand om det genom sortering och på andrasätt, t.ex. lägga avfall i trädgården, säger chef att man ändå måste ha in den kapacitetsom man har tillstånd för, och då blir det industriav-fall eller avfall från eller från andra länder,bara det kommer. Dessutom tjänar man på det, ochdet är god ekonomi.Det är det som stör mig. Politiker i sä-ger: Vi tycker inte om att man bränner det här avfal-let, utan vi vill ha en helt annan sortering. Befolk-ningen i vill också detta. Den har tagit sittansvar, och politikerna har en press på sig. Därförskall vi som är politiker i inte tillåta att Sveri-ge tar emot avfallet och bränner det.Dessutom är det kartlagt, som sade,att det blir slagg, och gifterna försvinner inte för förbränner. Det är en väldigt dålig form. Mansäger att mängden för deponin blir mindre. Men detblir koncentrerat i aska. Molekylsoporna försvinnerinte, utan de finns kvar. Den askan kör vi sedan -vilket också är enastående - till . Där harman i sin tur andra restriktioner. Tekniska Verken villinte lägga det som deponi, utan man vill ha det somfyllnadsmaterial för vägar. Här i har vi såhöga krav att man inte får det. Men i ärkraven lägre. Där tar man emot det som utfyllnadsma-terial för vägar. Det blir då billigare. För detta har defått tillstånd. Är det som gerTekniska Verken dessa tillstånd gång på gång? Dettaavfall finns med på gröna listan, men man har ävenfått tillstånd att ta emot sådant avfall som finns pågula listan. Det krävs alltså tillstånd, vilket de ocksåhar fått. De har fått tillstånd för ganska mycket. Dehar också fått tillstånd av våra svenska myndigheteratt frakta slagget till , vilket är mycket kons-tigt.Det finns ramdirektiv i EU som säger att närhets-principen skall gälla. Dessa tycker jag att vi skall följaväldigt noga och att energiåtervinning skall ske iyttersta nödfall. Hela denna affär innehåller väldigtmånga komponenter.Anf. 16 Miljöminister ()Herr talman! Det finns några principer som jagtror att , och jag äröverens om.Den första principen är att man naturligtvis intebör ha så många och långa transporter av sopor. Detär egentligen också EU:s grundläggande regel attvarje land själv skall ta hand om detta. Detta har re-dan lyfts fram i EU, och kommer att tillhörade länder som driver på för att se till att det också blirverklighet. En del i detta är det som på i sin sista fråga i interpellationen, nämligenhur man inkluderar de olika kostnaderna för att se tillatt de långa avfallstransporterna skall kosta mer. SomDan säger är detta komplicerat. Men jag troratt det är nödvändigt och att man skall arbeta för dettapå EU-nivå. En diskussion har inletts, även om detinte finns några riktigt konkreta förslag ännu.Den andra principen som jag tror att vi är överensom är att talet om ett kretsloppssamhälle i första handhandlar om återanvändning och i andra hand omåtervinning. Men när det inte går att vare sig återan-vända eller återvinna är energiutvinning bättre, vilketdärmed kan förhindra att man i stället bränner annatmaterial. Med energiåtervinning vinner man någon-ting med sopförbränningen. Då bör man använda renamaterial för förbränning. Det är den sortens materialsom lämpar sig för förbränning och energiutvinning,för då är det ju energiutvinning som är syftet.Vårt problem är att vi fortfarande inte med säker-het vet vad det är som har hänt i det fall som DanEricsson och tar upp. Innan DanEricsson läste om detta på Internet tog jag kontaktmed den tyske miljöministern, eftersom vi hade fåttuppgifter om att material som var avsett för återvin-ning i skickades till för förbränning.Det finns också andra uppgifter som säger att dettainte är avfall som är avsett för återvinning utan avfallavsett för förbränning, och i har man intenågon kapacitet för förbränning kvar. Därför har manvalt att exportera avfallet för förbränning. Vilkenversion som stämmer vet vi alltså ännu inte. Detmåste vi få bekräftat från . Den kontinuerligadialog som vi har fört med tjänstemännen handlar iförsta hand om att de tyska tjänstemännen har bett ommer information från om vad vi har för upp-gifter i det här fallet. Jag räknar också med att snart fåen bekräftelse från min tyske kollega på vad det ärfråga om för avfall. Det är viktigt att i hu-vudsak hanterar detta. I har man kommitlångt när det gäller att ta hand om sitt avfall, mendetta visar att man inte har kommit så långt som manhade hoppats. Varje land bör ta hand om sitt egetavfall. Inriktningen för tyskarna måste vara att ta handom sitt eget avfall, oavsett om det handlar om avfallför återvinning eller för förbränning, framför allt föratt undvika transporterna.Dan ställde sedan en fråga om de olikagränserna. EU har inga gränser när det gäller insam-ling utan gränser för återvinning. Man kan då alltså hahögre återvinningskrav, vilket vi har haft i påett antal punkter. Men skälet till att man har haft dessamaximigränser, som kan se väldigt underliga ut, ärbl.a. att man skall klara av att återvinna allt sitt avfallsjälv och att det inte skall bli som i detta fall, nämli-gen att avfallet skall exporteras för återvinning. Manskall alltså undvika detta genom att ha något slagsminimi- och maximigränser. Tanken är att gränsernaskall höjas i takt med att länderna bygger ut sin ka-pacitet för återvinning.Herr talman! Jag tror som sagt var att vi är över-ens om principerna. När det sedan gäller den exaktafrågan om det tyska avfallet är det i första hand tys-karna själva som måste lösa problemet. Vi är intresse-rade av att vara med, men det förutsätter att vi får enbekräftelse från på vilken sorts avfall dethandlar om i detta fall.Anf. 17 ()Herr talman! Ministern försökte ändå besvara frå-gorna något utförligare, men det finns fortfarande endel oklarheter.För det första gäller det de långväga transporternaoch det komplicerade i att finna metoder för att inklu-dera miljökostnaden. Ministern säger att det förssamtal om denna fråga i EU-sammanhang, som jaguppfattade det. Men då måste ni väl ha någonting medi bagaget i den diskussionen. Jag skulle nog vilja attministern vore litet mer precis när det gäller i vilketforum samtalen förs och vad som tas upp från svensksida i diskussionen om hur man skall få en rättvisandeprisbild beträffande transporterna.Herr talman! För det andra säger ministern att manfortfarande inte vet vad som har hänt när det gällerfrågan om men att man redan i decemberuppmärksammade den. Man väntar fortfarande på enbekräftelse på vad som är riktiga uppgifter. Eftersomdetta uppmärksammade redan före nyår, har det nusnart gått . Skall jag uppfattasvaret på frågan så att ni har ställt en fråga om hursaken förhåller sig, att ni inte har ställt några kraveller framfört några principiella uppfattningar om attden här typen av transporter inte kan vara i överens-stämmelse med sunt förnuft? Om jag har uppfattat deträtt, så har ni ställt en fråga och väntar fortfarande påett svar. Är detta riktigt uppfattat?När det gäller EU:s krav på en gräns för återvin-ning säger ministern att vi kan ha högre återvinnings-krav. Det har vi i också på en del produkter,som ministern säger. Men det finns en maximigräns.Jag fick inget besked om ifall ministern verkar för attgränsen skall ändras. Ministern säger att det ligger itanken att kraven skall höjas successivt. Men motbakgrund av vad som händer, när tyskarna uppen-barligen inte längre klarar av att hantera sitt eget av-fall, vore det väl rimligt att ministern drev frågan litethårdare än vad som framskymtade i svaret. Man tycksvara nöjd med sakernas tillstånd och driver inte frå-gan.Herr talman! En fråga lämnade ministern därhän,vilket jag kan förstå om hon saknar kunskap om den,nämligen förbränningen av däck. Hur ser ministern pådetta? Är det verkligen rimligt att vi tar emot ochförbränner däck från för att sedan skickaavfallet till ?Anf. 18 (mp)Herr talman! Det är förfärligt att man eldar tyskadäck, vilket man bevisligen gör. Det finns uppgifterom att däck eldas i . Det somstör mig är kraftvärmeverkschefernas inställning. Deuttalar att de tycker att det är positivt och säger t.o.m.att de gör en god gärning för miljön. Det är derasinställning.Jag tycker att miljöministern skulle ta dem i örat! Ialla fall tycker jag att hon skall gå ut med informationtill dessa värmeverkschefer om att vi inte tycker attåtervinningssystemet skall vara på det här viset. Viskall inte hålla på och elda upp avfallet. Det är ju intedet som är det primära och det bästa.Sedan gäller det kontrollen. Vi tillåter gråzoner.Det plastavfall som kommer på Grüne Punkt-märktalastbilar är egentligen inte Grüne Punkt, utan dethandlar om en gråzon. När tyska konsumenter slängersitt Grüne Punkt-avfall, kommer det också in annatavfall i påsen, och det just detta andra avfall, som ärinte är Grüne Punkt-märkt utan som är Sortierrest,som vi tar hand om. Egentligen tillhör detta gult avfallsom man skall tillstånd för, men det hamnar på grönlista. Det är detta som gör det så krångligt.De svenska kommunala värmeverken får, som jagsade innan, mycket mindre avfall. Skall de nu befästasin inställning genom att ta emot avfall från andraländer eller genom att öka förbränningen av industri-avfall är ju detta mycket alarmerande. Jag skulle viljaatt miljöministern tar upp detta i sitt svar.Anf. 19 Miljöminister ()Herr talman! Jag skall försöka svara på de olikatekniska frågorna. Transportkostnaderna diskuteras iTechnical Adaption Commity. Där diskuteras ocksåmandatet att ändra bilagorna i avfallsdirektivet, ochdär finns möjligheten att påverka transportkostnader-na. Men det är som sagt var rätt komplicerat.Dessutom har arbetat för att ändra EU:stransportförordning, så att vissa avfallsslag som i dagstår på den gröna listan istället lyfts upp till den gulalistan. Det handlar naturligtvis också om att man skallkontrollera vad som ingår i exempelvis det grönaavfallet.Dan ansåg att han fick ett matt svar närdet gällde återvinningsgränserna. Skälet är att höjdaåtervinningsgränser i just det här fallet inte skulle varanågon lösning. I det här fallet är problemet nästan detmotsatta. har högre återvinningsgränser änman har möjlighet att klara av. Framför allt har maninte anläggningar för att också klara energiutvinning-en.Trots detta avser att driva på, och har iflera sammanhang gjort det, för att gränserna skallhöjas. Vi var ju inte medlemmar när direktivet antogs,men när olika avfallslagar senare har diskuterats, harSverige varit drivande för att det skall bli såhöga gränser som möjligt. Vi har också väldigt tydligtmarkerat att varje land måste ha möjlighet att självt sålångt möjligt gå i täten för en så hög återvinning somdet någonsin är möjligt.När det gäller frågan om däck vill jag gärna kon-trollera saken litet närmare, frågeställaren hann intemed det förut, innan jag direkt berör den.Själva principen är vi överens om. Vi skall få nertransporterna. Vi skall ha ett kretslopp. Då återstårfrågan om vad vi har sagt till våra tyska kolleger. Vivar relativt upprörda när vi hörde av oss till dem idecember. Då hade vi fått uppgifterna att det var frågaom plastavfall som egentligen skulle gå direkt tillåtervinning som i stället brändes i . Det fannsväldigt tydliga signaler i det brevet om vad vi ansågom den sortens export. Sedan har de tyska tjänste-männen hört av sig för att få fram så fullödig infor-mation som möjligt.Om anser att de tyska tjänstemännenoch politikerna har agerat senfärdigt, får han väl partikamrater i att skynda på processen.Anf. 20 ()Herr talman! Det är klart att vi också försökerverka med de instrument vi har för att påverka vårasysterpartier. kan ju kanske inte precis kristdemo-kraterna i jämföras med iSverige. De har ju också kontakter med andra partier.Det finns ett par saker som jag avslutningsvis villta upp. När det gäller däcks- eller gummifrågan, är detbra om miljöministern nu tar reda fakta. Ju mer manrotade i detta, desto mer konstiga uppgifter fick man.Här ligger kanske både en och flera hundar begravda.Det är bra om ministern tittar mer på detta. Det ärju faktiskt så att svenska miljömyndigheter har vetatom det. Då är det rimligt att miljöministern, somytterst har ansvaret, undersöker saken. Detta kan intevara en rimlig hantering, och det vore kanske bra omministern sade det.Jag vill också ta upp detta med att tyskarna produ-cerar mer avfall än vad man klarar av. Det är välrimligt att ministern i kontakterna skickar myckettydliga signaler; så här kan det inte vara. Precis somministern sade, måste varje land klara av att hanterasitt eget avfall. Jag vet inte hur de förutbyggnad av avfallssystemet ser ut, men från svensksida måste vi skicka tydliga signaler om att detta inteär acceptabelt. Detta måste man hantera på egen hand.Jag hoppas att ministern får ett besked från Tysk-land om hur det ligger till. Ligger det till på det sättsom vi tror, och som vi tycker är felaktigt, så hoppasjag att ministern arbetar aktivt för att förändra det, såatt vi får stopp på denna typ av transporter. Jag hop-pas också att hon skickar ut den tydliga signalen tilldem som sysslar med detta i , att det inte är enbra verksamhet. Sedan hoppas jag att ministern snabbtlägger fram ett förslag till deponiskatt. Det kan fak-tiskt vara ett sätt att lösa detta.Anf. 21 (mp)Herr talman! Detta är inget lätt problem. säger att lösningen skall vara en deponiskatt.Men av detta exempel tycker jag faktiskt att man kanse att en deponiskatt också kan leda till att man iökad utsträckning väljer förbränning. I vissa kommu-ner finns det indikationer på att man säger att det ärbättre att förbränna om det blir dyrt med deponi. Mankan tjäna på det. Det ekonomiska systemet blir lättare.Detta är alltså inga lätta frågor. Vi måste se till att detinte blir på det viset, för jag tycker inte att det voremycket bättre.Det som också bekymrar mig är hur det skall gåmed det svenska producentansvaret. Vi ser att plast-producenterna inte kan ta ansvaret för förpackningar-na. Det finns plaster som man inte kan återvinna osv.och det är väldigt dyrt.I har företag gått samman och försökt fåen anläggning för krackning av blandatplastavfall , men har dessa planer och dettabygge ställts in. Anläggningen kunde inte garanterastillräckligt med plast beroende på att det skulle bliganska dyrt att lämna plast på detta ställe. Men om vitar emot och förbränner plast, och om andra ländergör det, förhindrar det utvecklingen mot att hitta bätt-re lösningar - som just krackningsanläggningar osv.Dessa lösningar kräver mycket kapital. Därför måstedet bli kontroll och strängare krav.Anf. 22 Miljöminister ()Herr talman! Syftet med deponiskatten är att viskall minska sopberget och att det skall bli dyrare atthanterar sopor. Deponi är dock det allra sämsta alter-nativet. Först kommer återanvändning, sedan åter-vinning och sedan energiutvinning. Så långt vinnerman ju ändå något. Deponi är det allra sämsta.När det gäller återvinning av plaster är ett viktigtinslag att vi i har givit ett uppdrag för att fåfram ett system för märkning av plaster. Detta menarvi är mycket viktigt, bl.a. med tanke på frågan om hurman skall hantera plaster ur återvinningssynpunkt.När det gäller däcken kan jag inte komma mednågon omedelbar reaktion. En känsla man får är dockatt däcken är ett område som borde flyttas från dens.k. gröna listan till den s.k. gula listan i EU. Detskulle åtminstone minska risken för den här sortensproblem.Jag är övertygad om att vi är överens i fråga omprinciperna. Vi skall ha så få transporter av sopor sommöjligt. Vi skall också se till att vi har ett fungerandekretslopp med i första hand återanvändning, i andrahand återvinning, i tredje hand energiutvinning ochförst i fjärde hand deponi. Jag kommer att arbeta fördetta gentemot EU. Jag kommer också att framföradet till den tyska miljöministern. Jag hoppas att ocksåDan och använder sinapartikontakter i så att vi hjälps åt med att setill problemen löses där de har uppstått, alltså i Tysk-land.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:K23-K25 till konstitutionsutskottet1995/96:Kr1-Kr5 till kulturutskottet1995/96:Kr6 yrk. 1 och 3 till kulturutskottetyrk. 2 till utbildningsutskottet1995/96:Ub7 yrk. 1, 2 och 4 till utbildningsutskottetyrk. 3 till kulturutskottetyrk. 5 och 6 tillsocialförsäkringsutskottet1995/96:Ub8 till utbildningsutskottet1995/96:Ub9 yrk. 1, 2, 4-6 och 11 tillutbildningsutskottetyrk. 3 till socialförsäkringsutskottetyrk. 7-10 till kulturutskottet1995/96:Ub10 yrk. 1 till kulturutskottetyrk.2, 4, 5 och 7 tillutbildningsutskottetyrk. 3 och 6 tillsocialförsäkringsutskottet1995/96:Ub11 till utbildningsutskottet1995/96:Jo16 yrk. 1 till socialförsäkringsutskottetyrk. 2 och 3 till utbildningsutskottetyrk. 4 till näringsutskottetyrk. 5-9 till jordbruksutskottet1995/96:A11 och A12 till arbetsutskottet1995/96:Sf9-Sf19 till socialförsäkringsutskottet1995/96:L24-L27 till lagutskottet1995/96:K20-K22 till konstitutionsutskottet9 § BordläggningAnmäldes och bordladesLagutskottets betänkande1995/96:LU17 Ändring i lagen om allmännahypoteksbankKulturutskottets betänkanden1995/96:KrU7 Språkvård1995/96:KrU8 Kulturmiljöfrågor1995/96:KrU9 Forskningsinformation m.m.Jordbruksutskottets betänkanden1995/96:JoU9 Vatten- och luftvård1995/96:JoU13 Avfallshantering1995/96:JoU14 Djurskydd m.m.10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 februari1995/96:80 av () till arbetsmark-nadsministernSituationen på arbetsmarknadenden 9 februari1995/96:81 av () till socialminis-ternMammografiscreeningInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 13 februari.11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 8 februari1995/96:279 av () till utrikesmi-nisternEU och religionsfriheten1995/96:280 av () till arbetsmark-nadsministernTransportstödetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 13 februari.12 § Kammaren åtskildes kl. 10.01.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.