prot · GJ09102 · 1996-05-30 00:00:00 — De förslag som lagts fram under denborgerliga regeringsperioden och som i stora delarsammanfaller med en lagrådsremiss inne-håller utgångspunkter för att nå fram till en godtagbarförenklad lösning.Den här typen av beskattning bör inte bedrivasmed en överambition för att nå millimeterrättvisa. Vikristdemokrater anser att regeringen bör återkommamed ett nytt förenklat förslag, och i avvaktan härpåbör den nuvarande schablonen tillämpas även vid1998 års taxering. Vi motsätter oss majoritetens be-slut i vår reservation.Herr talman! Med utgångspunkt från vad jag haranfört yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 4.Anf. 5 ()Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Skattereglerna rörande förmånsbeskattning harvarit föremål för översyn ett antal gånger de senasteåren. Syftet har varit och är att åstadkomma neutralbeskattning mellan kontantlön och andra förmåner.Nuvarande regler innebär att förmåner i form av ut-bildning av olika slag är skattepliktiga såvida de intekan jämställas med fullgörande med tjänsten.Det nu föreliggande förslaget innebär att arbetsta-garen vid risk att bli arbetslös på grund av omstruktu-rering, personalavveckling eller liknande inte skallbeskattas för förmån av fri utbildning om utbildningenär av väsentlig betydelse för att den anställde skallkunna fortsätta att förvärvsarbeta,Förslaget innebär också att den anställde blir be-rättigad till avdrag för de ökade levnadsomkostnaderoch resekostnader som är orsakad av utbildningen.Avdraget medges under högst efter utgången avuppsägningstiden.Dessa nu föreslagna bestämmelser skall tills vida-re inte gälla fåmansföretagare och deras närstående.Anledning till att de nya reglerna inte skall gälla få-mansföretagare och deras närstående är att det intefinns något tvåpartsförhållande. Delägarna skulledärför själva kunna besluta om förmåner för sig självaeller sina närstående. Dessutom skulle det kunnaöppna möjligheter för missbruk. Regeringen avser attytterligare utreda frågan om beskattning och avdrag ifåmansföretag.Inte oväntat är det reseförmånsförändringarna somhar dragit på sig den största uppmärksamheten ocksådenna gång. Resebranschen har sedan undantaget frånskatteplikt slopades i och med skattereformen 1990riktat kritik mot gällande provisoriska regler.Hösten 1995 avstyrkte Lagrådet att det då fram-lagda förslaget lades till grund för lagstiftning. Denallvarligaste invändningen var enligt Lagrådet attresultatet av Schablonberäkningarna var orättvis förde skattskyldiga. Den då föreslagna metoden innebarbl.a. att den enskilde skulle beskattas för samma för-månsbelopp oavsett reslängd eller antalet resor. EnligtLagrådets mening var ett system där förmånsvärdetvar individuellt för varje resenär klart att föredrautifrån sakliga skäl. Det resulterade i att frågan omvärdering av reseförmåner blev föremål för ytterligareberedning.Nuvarande schablonsystem är ett provisorium sominnebär att den anställde som utnyttjar en reseförmånbeskattas för ett belopp som är grundad på ett genom-snittsvärde för personalstabens resande.Det nu framlagda förslaget har fått godkänt avLagrådet. Det bygger på att personal inom SJ fårschablonvärde för förmån av inrikes resor. Förmåns-värdet skall tas av marknadsvärdet av ettårskort för motsvarande resor. När det gäller utrikesresor skall de värderas individuellt för varje resa.Förmån av flygresor skall enligt nu föreliggandeförslag värderas till av normalpriset för en resaom det finns inskränkande villkor för resans genomfö-rande som t.ex. stand-by-villkor. Övriga resor skallvärderas till av normalpriset. Vad som menasmed normalpris är normalt det lägsta förekommandemarknadspris som en konsument har fått betala underperioden fr.o.m. oktober andra året före beskatt-ningsåret t.o.m. september året före beskattningsåretför motsvarande bokningsbara resa utan inskränkandevillkor.Det föreslås att det undantag som gällt för be-skattning av s.k. trohetsrabatter inom flygbranschenskall slopas. Som skäl anges att huvudregeln för be-skattning är att det som utgår i tjänsten skall varaskattepliktig inkomst. Det är trots allt arbetsgivarensom betalar tjänsteresorna som ligger till grund för derabatter det här är fråga om, och då är det arbetsgiva-ren som skall ha rabatten.Vill sedan arbetsgivaren ge denna förmån, som detegentligen handlar om, till sin anställde är det ingetsom hindrar. Men då skall denna förmån beskattas,och arbetsgivaren skall betala sociala avgifter förförmånen. Regeringen har för avsikt att återkommamed förslag till regler som klargör att det är arbetsgi-varen och inte flygbolagen som blir ansvariga för attkontrolluppgift lämnas.Herr talman! Så till frågan om taxeringsbeslutet.Det förbud som finns för skattemyndigheterna att fattabeslut till den skattskyldiges nackdel föreslås slopad.Om detta förbud slopas, får skattemyndigheternamer tid för granskning av deklarationerna, och det ärnaturligtvis avsikten med slopandet. Inte helt oviktigtär också att skulle gene-rera betydande skatteintäkter.Majoriteten i utskottet är överens i denna fråga.De övriga partierna anser att slopandet av detta för-bud skall kombineras med en gemensam sista inläm-ningsdag för deklarationer, nämligen . Denfrågan ingår dock i det arbete som Skattekontrollut-redningen ännu bedriver. Utredningen förväntas läm-na sitt förslag . Utskottsmajoritetenanser därför inte att det finns anledning att föregripadenna utredning.Herr talman! vill jag säga att det i dettabetänkande också behandlas en del andra förslag. Pådessa punkter är utskottet dock samstämmigt, ochkommentarer är därför överflödiga.Anf. 6 () replikHerr talman! tog i sitt an-förande upp frågan om fåmansbolagen och citeradebåde propositionen och utskottets betänkande vadgäller risken för missbruk. Varför skall vi ha ett sys-tem som exkluderar de anställda i de 300 000 få-mansbolagen från möjligheterna till en skattefri ut-bildning? Det är ju lika synd om dem.Anställda kan vara delägare i småföretag. Nissesom är anställd i t.ex. ett rörläggningsföretag kan haköpt in aktier i detta när byggbranschen går ned. Var-för skulle man inte i det företaget kunna säga att hanbehöver en sådan här utbildning? Det positiva är inte kan ta pengarna med sig, utan man får enutbildning. har i andra sammanhang beslu-tat om att arbetslösa skall kunna få studera på uni-versitet osv. Varför skall vi diskriminera de anställa ifåmansföretag? Det är min första fråga.Jag har vidare gjort en intressant iakttagelse.Ingibjörg Sigurdsdóttir förlitar sig på Lagrådets utta-landen när det gäller reseförmåner för de anställdamen kommenterar inte att Lagrådet icke tycker attsystemet med trohetsrabatter, s.k. frequent flyer-rabatter, bör genomföras på det sätt som är före-slaget, helt enkelt därför att arbetsgivaren saknarmöjligheter att kontrollera det.Dessutom är det giltighetstid på en sådanhär bonus. Man slutar, ochman hamnar någon annanstans. Hur skall jag somarbetsgivare kunna veta vad som händer under fem årframåt med den som har varit anställd för mig? Det ären omöjlighet, och därför skall det här förslaget avvi-sas.Anf. 7 ()replikHerr talman! Eftersom har re-serverat sig mot att småföretagen skall undantas frånden här regeln, motsätter han sig naturligtvis detta.Jag vill egentligen vända på saken. att regeringen missgynnar och misstror småfö-retagen, men man kan göra en rakt motsatt tolkning.Det gagnar inte småföretagen att reglerna blir sådanaatt misstankar om missbruk kan förekomma, och detär därför viktigt att eliminera möjligheter till miss-bruk.Vi skall försöka fatta beslut om sådana regler ochbestämmelser att missförstånd och missbruk i möjli-gaste mån undviks. Jag undrar om att ett otydligt förslag skulle gynna småföreta-gen, om ett bifall till det skulle leda till att de kanmisstänkas för missbruk. Jag tycker att det är viktigtatt vi inför klara regler, så att företagare inte riskeraratt utsättas för kritik i detta sammanhang.Anf. 8 () replikHerr talman! Det är ganska enastående att införaett system där man exkluderar en grupp personer avomtanke om att de inte skall kunna misstänkas förmissbruk. Jag tycker att det är en helt ny definition avbåde rättssäkerheten och uppfattningen om medborga-re och individer.I själva verket har man inom socialdemokratin enmycket lång tradition av misstro mot småföretagare,och det är den som har kommit till uttryck här. An-ledningen till att jag kan vara så säker på den punktenär att en statlig utredning har kommit med ett vettigtförslag, nämligen att de personer som det gäller kundefå samma förmån som alla andra, dock under tvåförutsättningar. Den ena är att de har varit anställdaminst i företaget, och den andra är att de hararbetat minst halvtid. Därmed skulle de likställas medalla andra.Min fråga är fortfarande: Varför skall småföreta-gare och i småföretag anställda som har satsat egnapengar i dessa företag diskrimineras i en i övrigt vet-tig lagstiftning? Jag tycker att det framlagda förslagetär signifikativt för hur regeringen och det regerandepartiet tänker.Anf. 9 ()replikHerr talman! mår natur-ligtvis väl, när han kan utmåla oss som ett slags syn-dabockar inför småföretagare. Det stämmer ingalun-da. Vi tror på företagande och även på småföretagan-de, men vi skall inte rusa sta och sätta upp regler somvi inte kan se konsekvenserna av. Det är därför viktigtatt man utreder denna fråga ytterligare innan någon-ting görs. Jag tror att det gagnar företagandet i vårtland.Anf. 10 () re-plikHerr talman! Jag vill återkomma till frågan om rätttill avdrag för utbildning. sadetidigare att motivet för att denna möjlighet inte ges tillföretagsledare, delägare och närstående skulle vara attdet inte finns något tvåpartsförhållande och därmedingen möjlighet till kontroll.Detta är inte relevant. Det fattas hundratals besluti de här företagen utan att det föreligger något två-partsförhållande men där vi godkänner avdragsmöj-ligheter. då en företagare fattarbeslut om en investering eller en satsning i företagetsom är avdragsgill gör han eller hon detta helt själv-ständigt och har skattebetalarnas förtroende att ocksåutnyttja exempelvis avdragsregler. Det är ingen skill-nad i detta sammanhang.Varför vill regeringen och utskottets majoritetstämpla ut en sådan här familj som står på arbetslös-hetens tröskel, när det är som mest kännbart i sam-manhanget, som den i övrigt åtnjuter förtro-ende? Det är min fråga.Anf. 11 ()replikHerr talman! Det låter som om alla de 300 000småföretagarna skulle vara på fallrepet eller som omderas anställda och närstående snart skulle vara utanarbete. Jag upprepar att även om det kanske redan nufinns regler av denna typ för de här småföretagen,behöver man inte utöka dem och därmed riskera att deutsätts för en onödig kritik. Jag tycker att det bordekunna accepteras att regeringen avser att komma igeni den här frågan. Jag tycker att också borde känna att det här är fråga om att värna omde här företagen, men han väljer uppenbarligen attgöra den tolkningen att det helt och hållet är fråga omett missgynnande.Anf. 12 () re-plikHerr talman! Jag fick inte svar på min fråga omvarför man gör åtskillnad. Vid ett visst tillfälle lilla företagaren förtroendet att så att säga dispo-nera skattemedel enligt lagens paragraf. Men i ensituation då företagaren är väldigt pressad och inte harnågra möjligheter att fortsätta sitt arbete men villskapa förutsättningar för detta också för sina anhörigaoch anställda - då har företagaren inte förtroendet.Jag vill ställa ytterligare en fråga. Jag hoppas attjag får svar på den. Är det inte viktigt att man har engod attityd till företagande och ett bibehållet förtro-ende för just de små företagen? Ni talar ju så ofta omatt de skall skapa sysselsättning. Tror majoriteten iutskottet att detta ger en miljö som gör att man villsatsa igen och som gör att man känner att man harsamhällets stöd, när lagstiftningen inte är konsekvent?Är det inte viktigt med attityder? Jag vill foga denfrågan till de frågor jag ställde tidigare.Anf. 13 ()replikHerr talman! Jodå, , det ärmycket viktigt med attityder. Men för den skull behö-ver vi inte gå åstad och stifta bestämmelser som kanmisstänkliggöra företagen.Jag är den första att säga att är ett före-tagarvänligt land med en företagarvänlig regering, sådet handlar inte om det. Men väl-jer fortfarande att tyda det så att vi inte vill ställa upp.Jag anser att det är av omtanke om företagen som manavser att utreda frågan ytterligare och att komma igen.Anf. 14 ()Herr talman! Det är rörande att höra att IngibjörgSigurdsdóttir har en sådan omsorg om företagandeoch företag. Jag lade märke till att hon inte användeordet företagare - en person av kött och blod som gören samhällsnyttig insats - en enda gång.Företagare är inga spekulanter, de är inga småfiff-lare, som missbrukar regler. Det finns vansinnigtmånga särregler för fåmansföretag, alldeles förmånga. Det är ett hinder. vill regeringen öka påantalet. Förutsättningen för att få den här skattefrihe-ten är ju att utbildningen eller åtgärden bedöms varaav väsentlig betydelse för att den skattskyldige skallkunna fortsätta att förvärvsarbeta. Det är ett krav somär uppställt och som därför inte kan missbrukas. Tax-eringsmyndigheterna kan kontrollera att reglerna intemissbrukas. Det är bara av ren "kelighet" som manpåstår det.När det gäller förmånen av flygresor tycker jag attdet vore ganska intressant att veta vad det är som pånågra månader har ändrats. Ni har ju tidigare ocksåtyckt att reglerna med individuell beskattning ärkrångliga för både arbetsgivare och arbetstagare, attde är dyra att administrera och att de leder till ökadekontrollproblem.Vi vill att man tar fram ett nytt förslag med engodtagbar förenklad lösning. De små bolagen, spe-ciellt de utländska, har mycket svårt att ställa upp påkraven. Från de anställdas sida protesterar man ocksåmot att det blir orättvist. De anställda kan nämligenbeställa sina biljetter i utlandet. Det blir alltså intefråga om någon ökad rättvisa.Anf. 15 ()Herr talman! Jag vet inte vad menar när hon talar om rättvisa när detgäller resor.På hösten förvisade Lagrådet det förslagsom fanns då. Motivet var att det var orättvist därföratt det drabbade alla lika oavsett resans längd ochantalet resor. Jag tycker inte att det är ett bra förslag.Därför har vi tittat på förslaget om schablon somLagrådet också har förordat i det sammanhanget,eftersom det skulle vara mer rättvist för de anställda.Jag skall ge ett exempel på vad en förmån egentli-gen innebär. För en resa som betingar en kostnad av4 för oss vanliga - det kommer man ganskalångt på - är värdet av förmånen av priset, omresan är bokningsbar. Den anställde på flygbolaget fårbetala för en resa som vi andra betalar 4 000 krför. Gäller det en biljett med stand by-villkor är pro-centsatsen 40. Då blir kostnaden för den anställde 496kr. Skillnaden i pris är med andra ord ganska stor. Jagtycker nog att en rabatt på eller ärganska rimlig.Anf. 16 ()Herr talman! Man har från de anställdas sida ock-så pekat på hur orättvist det blir vid individuell be-skattning. En vanlig resenär kan ju beställa en resafrån A till B. För de anställda kan det dock bli nöd-vändigt att ta sig fram på många olika sätt för attkomma till B. Kanske måste de åka via både X och Yoch ibland kanske också via Z. Kanske får de ocksåstå över.Lagrådet lade fram ett alternativtförslag till lagtext om schablonbeskattning som manansåg vara ett bättre alternativ än det som låg tillgrund för det dåvarande förslaget.Det har utskottet inte på något sätt tagit ad notam.I stället har man lagt fram den nya texten, som full-ständigt förkastas av hela flygbranschen, både företa-gen och de anställda. Reglerna är mycket krångliga,de leder till omöjliga kontrollproblem och är dess-utom orättvisa.Anf. 17 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s)Herr talman! Det blir svårt att kontrollera ochhantera, säger . Men majoriteten iutskottet är överens om förslaget. Utskottet framhålleratt regeringen och noga bör följaerfarenheterna av den praktiska tillämpningen ochföreslå justeringar av reglerna om man kan visa att detär motiverat. Jag tycker därför att man har garderatsig för att det skall kunna fungera.Det har klart och tydligt sagts att om man måsteförflytta sig från en punkt till en annan via omvägarpå grund av stand by-villkor så betingar det värdet avdet pris som skulle ha gällt för en resa från punkt Atill B utan dessa stopp. Det problemet är därför redanlöst.Anf. 18 ()Herr talman! Jag vill göra en sista kommentar tillfrågan om traktamentsreglerna för EU-parlamentariker. När jag tog upp den frågan gav detinte upphov till någon replik eller kommentar frånövriga meddebattörer.Ibland säger man att en tystnad kan vara talande.Jag är inte säker på att det är så den här gången. Detkan vara så att övriga debattörer ger ett tyst medgi-vande. Det kan också vara så att man för tillfället intehar några bra argument för att förklara det här förmig. Men det kan även finnas en tredje för mig okändanledning. Det kanske beror på att det drar sig motlunch, vad vet jag. Jag kan bara konstatera att det ärstor skillnad mellan vad man anser att en riksdagsle-damot skall klara sig på i och vad man anseratt en EU-parlamentariker måste ha. Det tycker jag ärkonstigt.Lagen är däremot rimlig. får vi se vad somhänder vid tillämpningen i det verkliga livet.Anf. 19 ()Herr talman! Jag hade egentligen inte för avsikt attgå upp i den här debatten, eftersom vi i huvudsak stårbakom de förslag som regeringen har framlagt. Delvispå anmaning av vill jag gärna dekla-rera att vi från sida delar den uppfatt-ning som har framfört angående EU-parlamentarikernas ersättningsnivåer. Vi tycker ocksåatt de är ganska kraftigt tilltagna. Dessutom framgårdet att man från EU tycker att det här är en fråga sominte skall lägga sig i. Det är ett federalistiskttänkande som vi motsätter oss. Jag vill gärna under-stryka att vi har ungefär samma syn som Vänsterpar-tiet i denna fråga.Jag kan väl passa på, när jag nu ändå är uppe i ta-larstolen, att göra en liten kommentar till debatten,som jag tycker litet gått i stå. Man kan få intrycket avatt regeringen driver en företagspolitik som består iatt man med piska och brännjärn försöker jaga i vägde stackars småföretagarna. Min erfarenhet genomåren är inte den. Tvärtom har ett ganska braklimat för företagande som är ganska gynnsamt fördem som väljer att starta företag. Det betyder inte behöver krångla till tillvaron för dem som väljeratt bedriva egna företag. Den som har ett företag harganska stora möjligheter att skaffa sig en utbildninginom de ramar som finns. Att just den här regelnskulle innebära att man på något väsentligt sätt skulleförändra klimatet för företagarna har jag litet svårt attse. Jag tycker att det är fel proportioner i diskussio-nen, litet övertoner, när man försöker framställa för-slagen som företagsfientliga. Det finns så oerhörtmycket annat för gynnar dem som är småföretagare.Det tycker jag att man kan framhålla i det här sam-manhanget.Angående reseförmånerna: Jag förstår inte varfören del partier så våldsamt värnar vissa grupper i sam-hället och vill att de skall kunna ha förmåner somandra inte har. framställer en sön-dag eftermiddag på som någonting fruktans-värt. Jag har en känsla av att en sådan söndag efter-middag för de flesta kanske inte skulle framstå somnågonting som skulle platsa i någon skräckfilmsfesti-val direkt. Det är ett ganska trevligt ställe att vara påen . Där finns restauranger, det ären internationellt trevlig miljö där man kan träffa folkfrån hela världen. Man kan dricka gott danskt öl, mankan shoppa och göra mycket annat. Det är tveksamtom toleransnivån är så hög hos den som har sådanaförmåner men som inte är beredd att göra en litenuppoffring om man blir strandsatt nå-gonstans i stället för att komma hem.Jag tycker att förslagen i huvudsak är ganska välavvägda. I övrigt har jag inget att anföra.Anf. 20 ()Herr talman! tycker att småföre-tagarna har det rätt så bra i . Den uppfattning-en delar faktiskt inte småföretagarna. Det har gjortsstora utredningar. harman frågat alla sina delägare, över 50 000. Den ut-redningen har och jag fått. Det ärbara att läsa i den för att se vad småföretagarna tyckerom företagarklimatet. har påsamma sätt talat om punkt för punkt hur företagskli-matet för framför allt småföretagare har försämratssedan regimskiftet sedan.Regeln om utbildning är, som jag tycker och somjag sagt tidigare, symbolisk därför att den visar inte kan inbegripa de anställda i fåmansföretagom de är delägare. Man ser framför sig att de ägerhela företaget. Men det räcker faktiskt att man harnågra aktier i bolaget för att vara diskvalificerad.Då frågar man sig: Varför inrättas en sådan härsak när det skrivs att det ur ekonomisk syn-punkt är försumbart, marginellt? Är det då inte ettuttryck för misstänksamhet? Det tycker jag.Vi kan naturligtvis diskutera hur trevligt det är påKastrup med en massa barn som springer runt ochman vet inte om man kommer hem till skolan påmåndag, men det är en annan fråga.Anf. 21 ()Herr talman! Det var inte min avsikt att förlängadebatten i någon större utsträckning.Jag delar uppfattning att detfinns saker som kan rättas till. Vi har från Miljöpartietpåpekat att det finns anledning att för-söka förenkla för småföretagandet i det här landet.Vad jag menade med mitt inlägg var att det är fel attbeskriva det så att just den här regeln skulle vara ettuttryck för någon sorts allmän företagarfientlighet.Jag minns en debatt för inte så länge sedan där vidiskuterade de nya momsreglerna. Det infördes enväldigt kraftig förbättring för gruppen enmansföreta-gare som omsätter under en miljon. De fick möjlighe-ten att redovisa momsen bara en gång , vilketpåtagligt förbättrade villkoren och förenklade försmåföretagen. Då var samma partier oerhört kraftfulltemot den förenklingen av väldigt dunkla skäl.Man kan naturligtvis diskutera om förslaget omutbildning också skulle gälla den här kretsen, men detär alltid en avvägning. Det finns väldigt rigorösaregler om vad småföretagarna får ha i bokföringen iövriga sammanhang. Det finns revisorer som granskaroch ser till att man inte petar in det ena och det andra.Det här ligger i gränslandet. Visst kan man göra enannan bedömning från en annan utgångspunkt ochtycka att de borde finnas med, men man kan ocksåkomma till den slutsats som redovisats här, att detkanske finns anledning att undanta dem och i så fallgynna dessa företagare på ett annat sätt.Anf. 22 ()Herr talman! Det intressanta, , äratt det inte gynnar företagen och inte heller företagar-na. Det är faktiskt ett positivt rekvisit som skall in,nämligen att det är fråga om utbildning för sådanasom inte längre platsar i det företaget beroende påomstrukturering eller andra omständigheter.Min enkla fråga, som jag ställde till IngibjörgSigurdsdóttir, är: Står och Miljöpar-tiet bakom uppfattningen att detta inte är diskrimine-rande? Det låter som så.Vi måste se hur diskussionen har varit i dag.Ingibjörg Sigurdsdóttir sade ungefär att det är avomtanke om småföretagarna så att de inte skullemisstänkas. Delar den uppfattning-en?Anf. 23 ()Herr talman! Jag tycker inte att frågan gäller dis-kriminering eller inte. Om man skall göra något vä-sentligt för småföretagsamheten i landet är det inte attskapa regler som vanliga människor kan uppfatta somlitet märkliga. Fåmansföretagen har helt andra förut-sättningar att själva besluta om utbildningsförmåner-na, och det är någonting som många människor ställersig tveksamma till. Det är förmåner som de själva intekan komma i åtnjutande av. Visserligen har de intedrivit företag, men det är ändå i gränslandet.Jag tycker att det är onödigt att ytterligare spä påde åsikter som ändock finns i samhället om att företa-gare har så många förmåner och kan göra som de vill,men det skall betalas av skattebetalarna. Jag har litetsvårt att se att det är den vägen vi skall gå när vi skallgynna företagsamheten. Därför blir det här inte förmig en fråga om diskriminering eller inte.