prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Situationen försvenskt jordbruk hade därför varit klart sämre.Dessa skatter kan inte tas bort utan vida-re. vet lika väl som jag att vi interöstade för dieselskatten i . Det finns ocksåmöjligheter att diskutera hur höga andra skatter skallvara och hur de skall tas ut. Gemensamt är att om manskall ta bort en intäkt för samhället måste man ocksåhitta en finansiering för detta, och det är inte alltidlika enkelt.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag hoppas att le-ver upp till det han säger, att han vill medverka till attförenkla de EU-regler som vi har. Där har vi ingendelad uppfattning. Det gäller bara att snabbt kommafram till lösningar som är praktiska, administrativtenkla och billiga. Det skulle vi alla vinna på.Lennart Brunander tog upp den gamla vanliga vi-san, att vi moderater sitter vid sidan av och gnäller. Vidriver en saklig oppositionspolitik, vilket man nor-malt gör i en demokrati om man inte sitter i rege-ringsställning. Vi sitter inte bara och gnäller. Vi tarupp frågor som är angelägna att ta upp och där det ärvärdefullt att få en ändring till stånd. Det är därförsom vi har varit kritiska på många punkter. Vi ärkritiska när det gäller kostnaderna för handelsgödseloch de skatter som jag över huvud taget har nämnt.Dessa är konkurrenssnedvridande och ett bekymmerför näringen.Jag vill då ställa frågan: Är fortfa-rande för att mycket aktivt arbeta för att svenska pro-ducenter och svensk livsmedelsindustri skall få verkaunder samma villkor som de som man har att konkur-rera med verkar? Det är viktigt att få ett besked påden punkten.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Jag har inte sagt att inte moderaternaför en saklig debatt, . Det tror jagsäkert att ni gör. Men ni har satt er litet vid sidan. Dethjälper inte hur sakligt man för debatter om man inteär villig att gå in i en diskussion och träffa en över-enskommelse. När man gör en överenskommelse fårman naturligtvis pruta på en del saker, men man fårockså vissa fördelar. Man kan avge hur bra reserva-tioner som helst, men det blir inte ett skvatt bättre förjordbruket för det. Det är genom ett konstruktivt arbe-te för att komma fram till resultat som man når för-bättringar, och det har vi lyckats med på den härpunkten. Det irriterar naturligtvis en del,men det hjälps inte. Så är det i alla fall.Moderaterna vill inte ha miljöavgifter. Det vet jagockså. Men sakförhållandet är så som jag beskrevtidigare. Dessutom är resonemanget om lika villkorför svenskt jordbruk något förrädiskt. Svenskt jord-bruk har skaffat sig en nisch, nämligen att arbeta motmålet världens renaste jordbruk och att produceralivsmedel som är fria från sådant som finns i det somproduceras ute i . Denna inriktning förutsätteratt svenskt jordbruk inte kan nyttja samma metodersom man gör i andra EU-länder. Man kan inte hellerarbeta efter samma villkor. Visst är viktigt att skapaförutsättningar så att svenska jordbrukare kan arbetautifrån en kostnadsram som är något så när likvärdig.Men man har också kvaliteter, och att skapa kvalitetkostar litet extra.De förbättringar som finns i budgeten med merpengar till miljöstöd och investeringsstöd är ett sätt attgå vidare på den väg som vi har påbörjat.Anf. 7 ():Fru talman! av EU-medlemskap har variten smärtsam process för näringen i ett hårt regleratjordbruksssystem. Det är en helt riktig bild som Ing-var och målar upp av dethela. Men det finns också många positiva saker somär värdefulla.Jag kommer från . Där är avbefolkningen på något sätt beroende av jordbruksnä-ringen. Det är lika många människor sysselsatta i denäringar som har kommit till som det är inom bildin-dustrin.När såg ni sist en annons i en dagstidning med likastora rubriker där det står "i Jordbruket" som detstår när det är kris i bildindustrin? Jag undrar om jagnågonsin har sett det, i alla fall inte i länets tidningar.De areella näringarna har en enorm betydelse förSkaraborg och också för och det svenskafolket. Dessa näringar ger oss goda saker: arbetstill-fällen, exportinkomster och framför allt mat av högkvalitet på våra bord. Men det finns också en annansida. De areella näringarna har stor inverkan på vårmiljö. Jag tänkte uppehålla mig kring detta.Vår uppgift här i riskdagen är att finns regelsystemsom balanserar behovet av en hållbar utveckling ochekologi i balans med de rena produktionsintressena.Sverige har ett av världens bästa jordbruk. Det ärförhållandevis rent och tämligen kostnadseffektivt,men det finns mycket som kan bli ännu bättre i fram-tiden. rikaste biologiska mångfald finns ihag- och åkerlandskapet i skogslänen, hos de mjölk-och köttbönder som kämpar med . Menden rikedomen är inte given för alltid utan den måstesäkras. Jordbrukets ställning i samhället bör alltiddiskuteras med utgångspunkt i dess påverkan på om-givningen.Det finns tre givna utgångspunkter för mig som li-beral: miljö, företag och EU, och dessa utgångspunk-ter har uppenbara samband.Det moderna och industriella jordbruket är i dagbetydligt renare än . Bönderna ochderas intresseorganisationer har insett betydelsen avett mer ekologiskt och miljöanpassat jordbruk, och devet också att det inte står i konflikt med eko-nomiska intressen. Arbetet för att minska använd-ningen av bekämpningsmedel för att vårt jordbrukskall bli världens renaste är imponerande. Alltflerjordbrukare tänker och handlar ekologiskt, och deflesta lämnar det konventionella jordbruket till förmånför ett mer integrerat och miljövänligt jordbruk.Men allt är inte gott. Användningen av handels-gödsel har ökat igen. ammoniak släpps utfrån djurhållningen med försurnings- och övergöd-ningseffekter. Bortemot två tredjedelar av kvävebe-lastningen på och , som orsakaralgblomning, syrebrist och ekologiskt obalans, har sittursprung i jordbruket. Det innebär inte att jordbruketinte har gjort någonting. Jordbruket har gjort storainsatser för att förbättra balansen i det ekologiskasystemet.Med tanke på jordbrukets omfattande läckage tillvåra hav är det därför angeläget att fokusera på möj-ligheten att anlägga fler våtmarker som kan hindraeller bromsa upp avgången av närsalter. Jag vill där-för yrka bifall till reservation 8, som fokuserar just påmiljöstödet för ersättning till våtmarker.Det utökade miljöstödet måste utformas så attmedfinansiering till anläggning av våtmarker ochsmåvatten blir möjlig. Det är i detta perspektiv be-klagligt, fru talman, att förslag att utökamiljöstödet till att omfatta 1,2 miljarder, vilket hadegett miljön och jordbruket ett lyft, inte vunnit gehörbara på grund av en finansieringsform som egentligeninte är så olik all annan finansiering som vi har i Sve-rige vad gäller välfärdssystem och annat. Det är be-klagligt för miljön och för ett jordbruk som är på vägatt bli världens renaste, och det är dumt att en mängdpengar ligger nere i till ingen nytta.Svenskt jordbruk är känt för en hög grad av miljö-anpassning, och dess användning av konstgödsel ochbekämpningsmedel är vid internationella jämförelsertrots allt måttlig. Den utveckling mot ett allt renareoch mer miljövänligt jordbruk som satts i gång tillföljd av konsumentkrav, lantbruksorganisationernasarbete och jordbrukspolitiska beslut är imponerandeoch viktig.Det finns en stor marknad för livsmedel av högkvalitet i EU och ett stort intresse för produkter frånett miljövänligt jordbruk. Jag brukar ofta understrykakonsumenternas avgörande roll för den framtida mar-kanvändningen i jordbruket. Ju fler som frågar efterkravmjöl, ekomjölk och naturbeteskött i butiken,desto bättre lönsamhet och överlevnadschans för demiljöanpassade jordbruken och desto mer hagmarkoch obesprutade åkrar får vi.Marknadsföringen av svenska produkter måste blimer intensiv. Märkningen måste bli klarare, så attkonsumenterna vet vilken mat de köper och vad deäter. Jag är övertygad om att om konsumenterna fåren tydlig märkning, kommer de att köpa alltmer av dekvalitetsprodukter som finns. Ju fler sådanaprodukter som man köper, desto större konkurrens-kraft kommer de att få kostnadsmässigt i förhållandetill andra produkter. De produkter som är dyrareoch som man därför kanske avstår från att köpa kom-mer med tiden också att hamna på en prisnivå som ärrealistisk för gemene man.Fru talman! De ekonomiska villkoren för jordbru-ket har varit minst sagt ryckiga de senaste tio åren.Det hade först en period av efterlängtad avreglering,som dessutom slog väl ut i praktiken när den just hadesatts i sjön. Man såg att den hade effekter. Vi vet vadsom sedan hände. Vi har genom medlemskapet i EUfått en period av återgång till planekonomi, och dekraftiga förändringarna i villkoren har naturligtvishaft effekter på jordbruksstrukturen i Sverige.I jordbruksstatistiken kan man läsa attantalet jordbruk minskar snabbt medan däremot anta-let väldigt stora jordbruk ökat i antal. Storskaligajordbruk med spannmål har vind i seglen, medanmindre brukningsenheter eller jordbruk med främstdjurbesättningar har det kärvare. Sammantaget hardock jordbruket blivit en bransch som vunnit på EU-medlemskapet, även om obalanserna inom kollektivetär väldigt stora. Det är viktigt att vi nu tar oss an deobalanser som finns i jordbruket . Vi måste göraen sammanhållen analys av effekterna av de nya stöd-formerna bl.a. avseende ekonomisk måluppfyllelseoch en mer sammanhållen översyn av stödsystemen.Fru talman! Jag utgår ifrån att den utredning somregeringen aviserat vad gäller översyn av stödområ-desindelningen också uppmärksammar obalanser ochgränsdragningsproblem och att förslag presenterassom också leder till förändringar i stödsystemen ochområdesindelningen. Med en total översyn kan oba-lanserna utjämnas. Detta bör, fru talman, ges rege-ringen till känna, och jag yrkar därför bifall till reser-vation 4.Fru talman! Jag vill peka på att regeringeni sin proposition skriver att en reformering av dengemensamma jordbrukspolitiken är nödvändig. Viställer oss i jordbruksutskottets betänkande bakomdetta. Utgångspunkten bör då vara ökad marknadsori-entering och avreglering, en konsumentanpassningsamt en ökad miljöanpassning i syfte att nå ett hållbartjordbrukSverige och jordbruksministern måste ta ledningeni detta arbete. Jag beklagar att jordbruksministern inteär här , även om hon har laga förfall. Jag villändå ställa några frågor.Varför utnyttjar inte regeringen vår unika ställningi EU i dessa sammanhang? Det handlar inte bara omreformeringen av jordbruket i sig, utan det handlarockså om trovärdigheten i regeringens tal om EU:sutvidgning österut och om Baltikums medlemskap.Östersjöpolitiken kan kantra om regeringen inte orkarlyfta frågan om reformeringen av jordbruket. Det vorebra om jordbruksministern krängde på sig ledartröjani den här frågan och tog initiativ. chansertill medlemskap kan gå om intet, om inte tarpå sig det ledarskapet. Vad gör regeringen? Vilkautredningar och vilka förslag aktualiserar idenna fråga?Fru talman! Jag beklagar att jordbruksministerninte är här. Vi visste det inför den här debatten, mendet borde ges en möjlighet till aktiv debatt om jord-bruket här i kammaren. Jag hoppas att jordbruketkommer att ta en stor del av diskussionen under vå-rens allmänpolitiska debatt i anspråk.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag och har inte såmånga delade meningar i den här debatten. Jag skullebara vilja ställa en fråga om en sakuppgift.Eva sade, om jag uppfattade rätt, att tvåtredjedelar av kvävebelastningen på kom-mer från jordbruket. Det förefaller mig som en över-beräkning av jordbrukets roll i det sammanhanget. Jagskulle vilja veta vad som ligger bakom det påståendet.Anf. 9 () replik:Fru talman! Om hade lyssnathade han hört att jag talade om och . Jag kan inte dela upp belastningen dem emellanav de två tredjedelarna, men när det gäller hur mycketutsläpp som sker i respektive i Kattegattkan jag konstatera att det görs mer utsläpp i Östersjönän i . Det beror på att bönderna på den västrasidan efter intensivt arbete för att minska närsaltsut-släppen visserligen inte har minskat dessa utsläpp iVästerhavet men ändå har kunnat bibehålla en balans,så att de där inte har ökat.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Huruvida de hamnar i eller iÖstersjön kan jag lämna därhän, men jag tror däremotatt påståendet att två tredjedelar av dessa utsläppskulle komma från jordbruket är fel. Att de kommerfrån åkermarken eller från marken över huvud taget ärnog rätt, men väldigt mycket av det som hamnar påmarken härrör från helt andra utsläppskällor än jord-bruket.Att det ökar i och minskar i Västerhavetberor på att läckaget från skogsmarken ökar medanläckaget från åkermarken minskar. Det är i alla fallvad jag har sett i en undersökning. Eftersom Östersjönhar en betydligt större andel skogsmark i sitt avrin-ningsområde än vad har, är det naturligtatt det ökar mer där.Ökningen från skogsmarken beror ju på alla ut-släpp från framför allt bilåkandet, förbränningen överhuvud taget och kvävenedsläppen. Vi har ettkvävenedsläpp över skogen som är så stort att skogenoch det som växer där inte kan ta hand om det. Därförläcker det.Säger man då att detta är jordbrukets fel är manhelt enkelt felinformerad. Det flesta av utsläppenkommer ju från andra utsläppskällor. Att det sedanpasserar marken innan det når havet är en helt annansak.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag anklagar inte jordbruket. Detskulle aldrig falla mig in att stå i talarstolen i och anklaga jordbruket. Detta är ett stortproblem som jordbruket aktivt deltar i. Läckaget avnärsalter har stabiliserats men inte minskats. Ser manpå de totala utsläppen så kommer man upp tillden nivån.Självfallet är det så, , att detockså finns andra källor som påverkar närsaltsutsläp-pet: biltrafik, industrier, reningsverk och annat somfinns i området. Men vi skall komma ihåg att man ijordbruket är väl medveten om detta. Det är precisdärför det är viktigt att vidta alla de miljöåtgärderman kan. Det måste bli möjligt för jordbruket attkunna få medfinansiering när det gäller anläggandetav våtmarker eller små vatten. Man säger själv inomjordbruket att det är ett sätt att åtgärda de problemsom man upplever.Anf. 12 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller besvikel-ser men faktiskt också ett litet glädjeämne.En av besvikelserna gäller själva hanteringen iriksdagen av det här utgiftsområdet, jordbruksfrågor-na. Vi hade ingen debatt om detta utgiftsområde närfinansutskottet debatterade ramarna. Vi har ingenminister här . Det betyder att vi inte får någonreell möjlighet att diskutera med den ansvariga minis-tern, med regeringen, om de tankar och idéer rege-ringen har haft kring budgetförslaget.Det tycker jag beklagligt, särskilt eftersom sammasak hände när vi diskuterade miljöfrågorna. När mi-nisterrådsmötena skall hållas kan inte vara obekant,och det hade vad jag förstår varit ganska enkelt attkasta om tidpunkterna för dessa två debatter. Då hadevi haft två intressanta debatter med ministrarna. Efter-som jordbruksfrågorna också så totalt domineras avEU:s regelverk, förstärker detta den maktförskjutningsom har skett ifrån , den folkvalda försam-lingen, till regeringen. Det är extra beklagligt.Vänsterpartiet har föreslagit ett högre ramanslagän det som har beslutats om och som vi skall debatte-ra . Vi ville bl.a. öka medlen till avbytarverk-samheten. Vi tyckte att det var fel att som man nu harbeslutat tvärt skära av det anslaget. Lantbrukets avby-tartjänst har gett förslag till en nedtrappning, och dethade varit rimligt att stödja det förslaget.Som det nu ser ut har man tappat 350 jobb inomavbytartjänsten som gått sedan detförra beslutet fattatdes. Ytterligare 400 jobb kommeratt försvinna i och med beslutet som fattats om dennanedskärning av ramanslaget. Det är beklagligt. Vardet inte meningen att vi skulle halvera den öppnaarbetslösheten? Det kommer ju att bli svårt om ocksåde jobb som finns skall försvinna.Vänsterpartiet hade också ett förslag till ökaderamar för miljöstöden, framför allt för att vi skullekunna finansiera ett särskilt fjällmiljöstöd, ett miljö-stöd för jordbruken i de fjällnära områdena, som harspeciellt svåra villkor. Det har vi inte fått gehör för.Därför borde man skapa utrymme för det inom ramenför det miljöstöd som finns och som ändå fårökade ramanslag.Det finns många delar av målet för jordbruket somhelhet där jag och delar regeringensuppfattning. Vi skall ha ett konkurrenskraftigt, mil-jövänligt och hållbart jordbruk, som skall klara livs-medelsförsörjning och annat. Däremot är jag myckettveksam till EU:s syn på livsmedel som en vara blandandra. Frihandel går före både miljökrav och annat.Detta är en oroande utveckling.Jag tycker inte att man kan tillämpa det synsättet,vare sig på livsmedelsprodukter eller på levande var-elser, nämligen de djur som förser oss med den mat viskall ha. Mat är mycket mer, och det krävs en mycketmer genomtänkt syn på livsmedelssäkerhet, självför-sörjningsgrad och på sårbarhet. Detta särskilt som vivet att vi globalt sett belastar jordens uthållighet merän vad den kanske tål på många håll, både vad gälleranvändning av grundvatten, förstörelse av jordbruks-mark osv. Detta är ett allvarligt bekymmer, och jag ärinte riktigt säker på att jag litar på jordbruksministern.Därför hade jag gärna velat ställa dessa frågor tillhenne.En sak som vi i har reagerat på äradministrationen av EU-stöden. Flera partier har varitinne på det tidigare. Medlemskapet och jordbruketsinordning under EU:s jordbrukspolitik har ju medförtett betydligt ökat arbete. Man får har förståelse för attdet kanske inte är så lätt att överta det på en endagång, särskilt som man av jordbruksministern fått vetaatt ingår i 137 olika arbets-grupper, som gör mellan 725 och 750 resor till . Det säger en del om den byråkrati och detkrångel som man måste försöka komma till rätta med.Vi har riktat kritik mot att det är så svårt att medden statistik som finns att få en regional redo-visning. Vi vet att stödet till det norrländska jordbru-ket inte har betalats fullt ut på det sätt som det skulleha gjorts. Det beror delvis på att det framförhandladeavtalet varit dåligt men också på dålig administration.Tyvärr är det så att har en stor del i ansva-ret för att stödet till Norrlandsjordbruket inte fungerarså bra som det skulle kunna göra. Vi hade en Center-jordbruksminister under förhandlingarna, och jag ärövertygad om att man då gjorde misstag och glömdebort stora delar av Norrlandsjordbruket. Vi fick enuppgörelse mellan och Socialdemokraterna,där man starkt skar ned på den nationella delen avNorrlandsstödet. Detta var orsak till en del av denegativa konsekvenser som vi ser och som vihar blivit informerade om i utskottet. Detta är allvar-ligt.Det handlar bl.a. om de framförhandlade nivåerna.Man var väldigt sen med att betala ut stöden till jord-brukarna. Det gällde inte bara i , men detkanske drabbade extra hårt där. Detta frestar på lik-viditeten. Motiveringen i utskottets betänkandet ärganska dålig - man säger att man inte har gjort någrafel enligt . Men det är inte riktigt det somsaken handlar om. Det handlar om de enskilda jord-brukarna som inte får sina stöd utbetalda , så attde nästan inte klarar av sitt jordbruk. Det har blivitväldiga förseningar. Detta är allvarligt.I förhandlingarna med EU fick garantierför att man skulle kunna behålla den totala stödnivånför Norrlandsjordbruket. Det har man inte kunnatgöra. Regeringen har föreslagit att man skall sänkaramanslaget för Norrlandsdelen i LFA-stödet. Det ärmycket märkligt. Man sänker det med 14 miljonerkronor, trots att det inte har skett någon förändring avområdets geogafiska omfattning.Jag skulle vilja fråga : Är det rimligtatt man sänker ramanslaget utan annan motivering änatt pengarna inte har gått åt? Det resonemanget försinte när det gäller miljöstöden. Där är vi inställda påatt utnyttja ramen fullt ut. Detta är allvarligt.När det sedan gäller Norrlandsstödet i övrigt ochde bekymmer som finns är jag faktiskt väldigt besvi-ken. har uppvaktats av Norrlands-bönderna, och känner till vilka problem de har. Detgår inte att vänta till , som ut-skottsmajoritetens förslag innebär. Jag skall inte sägaatt det är , men det är att skjuta upp detta väl-digt långt fram. En utredning som skall komma såsent betyder att inga åtgärder kan vidtas förrän kanskerunt . Och det är nu det är kris och storaproblem! Problemen känner man till, och därför är detmärkligt att utskottet i sin skrivning bara skriver attutskottet utgår från att de problem som finns skalluppmärksammas. Varför har utskottet inte kunnatgöra ett tillkännagivande på den här punkten? Detbegriper inte jag. Jag tycker att man skall ha en vissskepsis till skrivningar som handlar om att man skallutgå från något som regeringen gör. Alla vet att detenda som hjälper är ett ordentligt tillkännagivande.Detta gäller för flera områden, som finns upptagnai flera motioner från flera olika partier. Man klarar inte av attproducera så mycket egen spannmål, till stor del pågrund av klimatförhållanden. Det handlar om intrans-portstödet, som bara gäller för mjölken men somockså skulle behövas för andra jordbruksprodukter.Det handlar om äggen, som vi var inne på förut t.ex.En del av detta tas upp i reservation 4, som EvaEriksson har yrkat bifall till. står ocksåbakom den reservationen. En del finns också med ireservation 6. En del av den reservationen handlar omNorrlandsfrågorna. Detta har blivit sammanslaget i reservation, som inte har yrkat bifalltill. Jag känner dock stort stöd för den andra delen ireservationen.Problemet med Norrlandsjordbruket är särskiltsvårt för de bönder som finns i inland och ide fjällnära områdena. Därför har lagtfram ett förslag om ett särskilt miljöstöd för dennagrupp jordbrukare. Det är ingen stor grupp, men derasvillkor är väldigt speciella. Det handlar om väldigtsmå jordbruk, där åkerarealen är utspridd på mångaolika gårdar. Det handlar om arrenden utan arrendeav-tal, och det handlar om att den rationalisering somfinns i andra delar av i princip är omöjlig här.Medelantalet kor är 13 st. Det är alltså väldigt småjordbruk det handlar om. På grund av denna småska-lighet är jordbruket också väldigt extensivt och mil-jövänligt - någonting vi borde värna om i Sverige.Dessa jordbruk läggs nu ned . Därför ärdet så allvarligt att utskottsmajoriteten inte har velatgöra en utvärdering eller förändring till stöd för dem,utan bara hänvisar till en översyn som skall vara klar1998.Fru ordförande! Sedan har vi vallstödet. Principenmed ett sådant är bra. Det är ett av kraven i den upp-görelse som gjorde med regeringen1994. Den handlade om miljöförbättrande åtgärder idet konventionella jordbruket. Skrivningen i denmotion som Socialdemokraterna i jordbruksutskottethar lagt fram är bra. Den är i princip ordagrann meddet uppdrag regeringen och departementet har lämnattill Jordbruksverket.Men förslaget som har skickat utpå remiss handlar inte om miljöfrågor, fru talman. Dethandlar om att ge ett nytt stöd till jordbruket. Dettycker jag är väldigt beklagligt. Det är också väldigttråkigt att man inte kan få ett tillkännagivande på denhär punkten. I uppdraget står det att vallstödet skallförenas med tydliga miljökrav som medverkar till attmiljömålen för jordbruket kan nås. Men förslag innehåller inga miljökrav över huvudtaget. Det unika med vall är att man kan minska för-brukningen av handelsgödselkväve genom att använ-da grödor som fixerar kvävet från luften. Detta haröver huvud taget inte tagits upp, och det tycker jag ärväldigt allvarligt.Jag frågar : På vilket sätt skall riks-dagen kunna påverka departementet att i sin tur på-verka så att det faktiskt blir ett vall-stöd som gör skäl för namnet och för det beslut vi harfattat som innebär att det faktiskt skall medverka tillmiljöförbättring i jordbruket?Man kan säga att som förslaget är utformat i dagkan det faktiskt betyda precis motsatsen - att manbidrar till ökad miljöförstöring. Att inte ställa någramiljökrav på betyder att den konventionellaodlingen av vall, där man använder väldigtmycket handelsgödselkväve, stimuleras. Gödslingsre-kommendationerna ligger på mellan 160 och290 kilo kväve per hektar - ungefär dubbelt såmycket som används i spannmålsodlingen.