prot · GK0946 · 1996-12-16 00:00:00 — Allt annat än det hon tycker är fullständigt fel.Sedan talar hon om gödselavgifterna och säger att viskall konkurrera med spetsprodukter från ekologisktjordbruk. Jag kan hålla med om att vi skall försökagöra detta. Men vi måste också vara realistiska, Gud-run . Vi måste också kunna konkurrera medkonventionella produkter om vi skall kunna bibehålladen öppna levande landsbygd som jag tror att GudrunLindvall också vill ha. Det glömmer hon när hon sågenerellt talar om det konventionella jordbruket somom inga framsteg har gjorts på miljöområdet.Det finns anledning att ställa några frågor. ÄrGudrun beredd att satsa mer på forskninginom det konventionella jordbruket för att skapa bätt-re möjligheter för en miljövänligare produktion? Detär ju faktiskt så att framsteg har gjorts och görs fortfa-rande på det området.Sedan tar hon också upp att många arter har sla-gits ut. Det har skett, men det beror också på ändradeförhållanden i övrigt på landsbygden. Många småjordbruk har försvunnit. Att dessa gårdar inte har djurlängre gör också att det blir mindre föda till fåglarna.Svalorna och en hel del andra småfåglar lever oftakring gödselstäderna. När vi jobbar för att göra våragödselstäder miljövänliga minskar vi också möjlighe-terna för fåglarna att hitta föda. Dessa problem finns,och vi bör tackla dem. Vi bör forska vidare och se hurvi skall kunna komma vidare utan att äventyra ut-vecklingen av antalet arter och den biologiska mång-falden.Det har hänt en hel del positivt, vill gärna veta om ni är beredda att satsa på merforskning på det området. Är ni också beredda att sehelheten, och inte bara generellt rita fan på väggen?Gudrun har en viss förmåga att göra det.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Det saknas inte forskning på det kon-ventionella jordbrukets område. Om näringen självvill satsa mer är det naturligtvis öppet för det. Vi talarmycket om sektorsansvar i . Jag menaratt de medel som statsmakterna ställer till förfoganderäcker. Vill det konventionella jordbruket göra merfår man satsa mer pengar.Däremot behövs det mer pengar inom det ekolo-giska lantbruket. Det är helt klart. Det har ocksåkommit ett antal miljoner, men vi ser gärna att detkommer mer pengar dit. De resultat man får framgenom forskningen inom det ekologiska lantbruket ärockså till stor nytta för det konventionella lantbruket.Jag anser inte att man målar fan på väggen närman redogör för en utredning som alldeles harkommit. Det är att se till att den blir känd. Sedan fårvi fundera på vilka åtgärder som vi skall vidta för attse till att vi ändrar på uppenbara missförhållanden.Det är klart att det är sorgligt att vissa fågelarterminskar. Det kan man väl kalla för att måla fan påväggen om man vill, men faktum kvarstår. Det sker utslagning av många arter i det konventio-nella lantbruket. När man lägger om till ekologisktlantbruk kommer de tillbaka. Vi brukar vara överensom att det är viktigt med en biologisk mångfald. Omman då kan se förändringar hos densamma måste detväl ändå innebära att man måste tänka efter litetgrand.Jag anser att har en helhetssyn. Omman tror att den billiga maten med det konventionellalantbruket är allena rådande inser man inte att detlantbruket kostar för framtida generationer.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag håller med närdet gäller satsningen på de ekologiska jordbruket. Vikommer att vinna erfarenheter där som också detkonventionella jordbruket har nytta av. Det håller jaggärna med om. Därför är den delen också viktig. Mendet finns också tvivel om att man kan åstadkommamycket på den konventionella sidan. Även om vi baralyckas göra små framsteg där kommer de att betydaväldigt mycket totalt sett för att få en miljövänligareutveckling. Det är detta jag vill ha fram i samman-hanget.Sedan är jag litet bekymrad när det gäller den för-kärlek som har för att öka avgifternapå handelsgödsel osv. Det är väldigt svårt att konkur-rera med det konventionella jordbruket om man såensidigt drar ned på den sidan och ökar kostnaderna.Redan i dag är konkurrensen snedvriden gentemotomvärlden. Det förstoras ju mycket kraftigt om Gud-run skulle få igenom sina synpunkter på detområdet. Det är tyvärr så att framsteg har gjorts, mendet verkar inte som om är beredd atterkänna att vi är på rätt väg inom svenskt jordbruk.Nu gäller det bara att hålla positionen även inom EU.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! var ett av de partier somkrävde att vi skulle anslå pengar inom miljöstödspro-grammet för ett resurshushållande konventionelltlantbruk. Det programmet kom aldrig till stånd i Sve-rige, och det beklagar vi. Det skulle naturligtvis harbetytt oerhört mycket för miljön, precis som IngvarEriksson säger.Jag är övertygad om att det kommer att komma sektor som vi måste satsa mycket mer forsk-ningspengar på som indirekt hänger ihop med detkonventionella lantbruket. Det handlar om det faktumatt vi hittar många bekämpningsmedel nere igrundvattnet. Atrazin är ett ämne som förbjöds i slutetav 80-talet. Det finns i grundvattnet ned till 90meter. Det finns i många brunnar. Vilket bekämp-ningsmedel man än tittar efter hittar man det. finns i halter som är två-tre gånger högre än vadEU tillåter. Vi måste hitta ett sätt att rena bort dettainnan det hamnar i dricksglaset hos folk. Det kommeratt kosta mycket pengar, tycker att det här visar hur det konventionellalantbruket skjuter mycket av kostnaderna på framti-den, och det är mycket allvarligt. Det måste vi ta medi beräkningen. Man kan inte ha ett giftjordbruk utanatt det finns en baksida, och börjar vi se den baksi-dan.Därför är det alltmer angeläget att minska mäng-den gifter i jordbruket. Det som är den största skillna-den mellan och är att vi har vinter, IngvarEriksson. Det är mycket dyrare att bedriva jordbrukdär det finns vinter. Man kan jämföra medt.ex. , där köttdjuren kan gå ute året runt. Det ärkonstigt att inte krävde att skulleavskaffa vintern när vi gick med i EU.Anf. 26 ():Fru talman! Dagens jordbrukspolitiska debatt bor-de innehålla två viktiga frågeställningar:1. Hur skall vi skapa bästa möjliga förutsättningarför svensk miljöriktig livsmedelsproduktion, som isig ger förutsättningar för fortsatt utkomst och bo-ende i hela vårt land?2. Hur skall vi inom EU och i andra internationellasammanhang verka för en global livsmedelspolitiksom skapar förutsättningar för att försörja ensnabbt växande världsbefolkning med miljöriktigalivsmedel?Vad gäller den första frågan kan jag dessvärrekonstatera att regeringen inte förmått ta till vara demöjligheter som EU-medlemskapet gav den svenskajordbruksnäringen. Rapporter utifrån fältet pekar påett dystert år för många svenska jordbrukare, och det ien tid när aktivt stöder regeringensjordbrukspolitik.För framtiden måste det slås fast att fortsatt svenskjordbruksproduktion i hela landet är en absolut nöd-vändighet. Det gäller såväl för att vi skall kunna upp-nå målsättningen att hela skall leva som föratt vi skall ha en tryggad inhemsk livsmedelsförsörj-ning. Från globalt perspektiv är det nödvändigt attåkermarken finns tillgänglig för livsmedelsproduk-tion.Energigrödeanvändning är också ett gott utnytt-jande av jordresursen. Att ställa om från odling avenergigröda till spannmål eller vall är ju också fulltmöjligt om livsmedelssituationen så kräver.Under senare tid har regeringen i vissa delar änd-rat sin tidigare destruktiva jordbrukspolitik i denriktning vi kristdemokrater pläderat för. I budgetför-slaget och betänkandet tas nu exempelvis en större delav EU:s miljöstöd i anspråk. Det är bara att beklagaregeringens tidigare vägran att använda de jordbruks-politiska möjligheter som EU-medlemskapet gav.Detta har varit till nackdel för svenskt lantbruk.Lönsamheten i den miljövänliga mjölk- och nöt-köttsproduktionen och annan vallbaserad animalie-produktion är mycket pressad och ett sätt att förändraförutsättningarna är införandet av ett generellt vall-stöd, något som vi kristdemokrater arbetat för underlång tid. Regeringen och jordbruksutskottet verkar nui denna fråga äntligen vilja gå i rätt riktning. I förhål-lande till förslag om att öka mil-jöprogrammet med 400 miljoner föreslår nu regering-en och utskottet att 300 miljoner skall tillföras. Förvår del håller vi fast vid tidigare förslag. Vi har därförföreslagit att ytterligare 100 miljoner tillförs mil-jöprogrammet. Det innebär med EU:s andel ett till-skott på 200 miljoner. Stödet bör möj-ligt byggas på till det maximala.Miljöstöden till kulturmiljövård och biologiskmångfald skall gagna miljön och ge en rimlig ersätt-ning till dem som brukar sin fastighet på ett miljöin-riktat sätt. De skall vara enkla och obyråkratiskt ut-formade. Regeringen och har dockdessvärre krånglat till regelverket på ett orimligt sätt.Detta måste nu förändras så att miljöpoängsstödenutgår på ett enklare och mer realistiskt sätt.Jag noterar att tyckte att EUvar ett stort bekymmer, eller om han möjligen sade attModeraterna tyckte att EU var ett stort bekymmer.Det är ju inte riktigt så, fru talman. Det är faktisktregeringen och som har ansvaret för jord-brukspolitiken och för de riktlinjer som ges till . Det är alltså inte ens verket som i förstahand är ansvarigt för det krångelsystem vi har haft,utan det är faktiskt de politiska beslutsfattarna. Därutgör Socialdemokraterna och majoritet, ochde får också bära ansvaret för detta.När det gäller LFA-stödet bör regeringen på nyttpröva möjligheten att få in områden som inte kommed i samband med förhandlingarna . Tills vida-re måste man som förstahandsåtgärd se till att dessaområden får tillgång till det vall- och betesstöd somutbetalas i LFA-områdena.Ekologiskt anpassade metoder för odling och för-ädling är det långsiktigt hållbara. Därför måste jord-brukspolitiken syfta till att uppnå det mål riksdagenhar satt upp, att av åkermarken skall odlas eko-logiskt år 2000.I dag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnensom transporteras från lantbruket in till tätorten utanatt återföras. Speciellt anmärkningsvärd är den storakväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunnautnyttja. Att kunna sluta kretsloppet mellan produk-tion och konsumtion för att till jordbruket återföra denväxtnäring som bortförts via produkterna är en av destora framtidsfrågorna för hela jordbruket och samhäl-let. bör givetvis verka för att denna fråga lyftsupp också inom EU.Det är nödvändigt att utveckla ett mer energisnåltjordbruk, och forskning och utveckling pågår i vissmån både vad gäller källa, total förbrukning och ef-fektivitet. Exempelvis kan nämnas produktion pågårdsnivå av biogas från vallgrödor, mer energisnålametoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning, kon-servering och hantering av grödor.Vid FN:s konferens för miljö- och utveckling1992 förband sig i-länderna att gå före och utvecklahållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energief-fektivt jordbruk måste därför ges hög prioritet.Vi kristdemokrater har föreslagit att en viss del avforskningsanslagen också skall öronmärkas för ut-veckling av ekologiskt lantbruk, syftande till uthållig-het och biologiskt fullvärdiga livsmedel, samt fördjurskyddsåtgärder.Regeringens förslag om en besparing med 10miljoner på djurskyddsfrämjande åtgärder verkar varaframtaget i hast och är dåligt underbyggt. Jag bekla-gar att detta nu verkställs.Fru talman! Eftersom vi kristdemokrater inte harnågon ordinarie ledamot i jordbruksutskottet har viinte kunnat ställa våra yrkanden där. När det gällerramen har tidigare avvisat vårt förslag,varför vi nu inte heller kan yrka på vårt innehåll. Ikorthet gick det ut på:- ökat miljöstöd,- bevarande av avbytarverksamheten,- ökat LFA-stöd,- djurhälsovårds- och djurskyddsfrämjande åtgärdersamt- främjande av rennäringen.Som jag sade tidigare är det bra att regeringenökar på miljöstödet, men man borde ha gått ännulängre för att på så sätt växla in EU-stöd i mer syssel-sättning här i Sverige.Att regeringen tillsammans med av-vecklar avbytarverksamheten är för mig helt obegrip-ligt. Som sades tidigare av är detatt öka arbetslösheten och försämra förutsättningarnaatt bedriva jordbruk under rimliga villkor. Det kaninte vara en riktig jordbrukspolitik. För våra mjölk-gårdar är avbytarverksamheten helt nödvändig för attmöjliggöra en rimlig arbets- och livssituation förjordbrukarna.Här har jag en mycket tydlig fråga till såväl Cen-terpartiet som Socialdemokraterna: genomförni detta? Ett bekymmer, sade . Ja, det är verkligen ett bekymmer för demsom nu ställs arbetslösa på en arbetsmarknad där viredan har en alltför hög arbetslöshet. Det är också ettbekymmer för de jordbrukare som upplever detta somkanske den droppe som kommer bägaren att rinnaöver och som gör att de inte orkar fortsätta med sinjordbruksverksamhet. Varför för ni en så jordbruksfi-entlig politik på denna punkt, ochInge ?Fru talman! Jag skulle vilja yrka bifall till ett parav våra motionskrav. Det gäller mom. 17, motionJo248, som handlar om LFA-områdena, och mom. 20,motion Jo239, yrkande 7 och 11, som handlar omförenklat regelverk för miljöstöden och om att inomEU verka för att karenstiden för omställning till eko-logisk produktion skall vara ett år.Jag skulle, fru talman, vilja ge några röstförkla-ringar vad gäller reservationerna, i och med att vi intehar någon ordinarie ledamot i utskottet.Vi stöder reservation 2, som handlar om administ-rationen av EG:s jordbruksstöd. Jag tycker att denreservationen är värd att stödja. Uppenbarligen harJordbruksverket inte klarat av situationen, varför manfrån statsmakternas sida nu måste ingripa.Jag skulle också vilja markera stöd för reservation4. I och för sig har vi kristdemokrater en egen motionunder den hemställanspunkten, som är en liten vari-ant, men för att förenkla kammarbehandlingen nöjerjag mig med att yrka bifall till reservation 4, somhandlar bl.a. om att pröva frågan om LFA-stödet.Dessutom stöder vi reservation 10 om genetisktvärdefulla kulturväxter och reservation 11 om förenk-lingar i regelsystemet för miljöersättningar i jordbru-ket.I övrigt står vi bakom kristdemokratiska motionermen avstår av tidsskäl från att yrka bifall till dem.Så går jag över till det mera framåtsyftande ochglobala. Det efterlystes tidigare en debatt, och jagtänkte försöka ta i anspråk för att selitet framåt och stimulera en jordbrukspolitisk debatt.Just nu arbetar en särskild utredning med att tafram svenska positioner för debatten om reformering-en av EU:s jordbrukspolitik. Jag sitter med i denutredningen, liksom flera av kammarens ledamöter.Det är viktigt att från början inte bara se EU utanockså ha det globala perspektivet. Jag skulle därförvilja ta tillfället och något kort skissera den kristde-mokratiska uppfattningen vad gäller jordbrukspoliti-ken såväl i EU som globalt sett.Först vill jag slå fast att det går att producera till-räckligt med livsmedel till en ökande världsbefolk-ning. Förvaltarskapstanken måste dock vara vägle-dande, och kortsiktiga vinstintressen, som drivit framodlingssystem som sugit ur jordens bördighet ochorsakat jorderosion, måste mönstras ut ur den livsme-delspolitiska arsenalen.Sedan är det viktigt att understryka att ett uthålligtjordbrukssystem bygger på ett kretslopp av närings-ämnen och att organiskt material binder sammanmarkmineralet. Detta gör att man tar till vara detnaturen ger och förhindrar jorderosion. Detta synsättmåste vara vägledande.Inför Europeiska unionens utvidgning med cen-tral- och östeuropeiska nationer diskuteras nu hurEU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, skall re-formeras. För svensk del gäller det att slå fast viktigaprinciper för att på så sätt driva jordbrukspolitiken irätt riktning.För är följande punkter vägle-dande för ställningstagande om reformerad gemensameuropeisk jordbrukspolitik.1. All skall i princip bevaras så att den vidbehov kan nyttjas för livsmedelsproduktion. Mar-ken skall kunna användas för odling av energigrö-dor, vilket inte omöjliggör livsme-delsproduktion. Central- och åkermar-ker skall inte ses som ett problem, utan som entillgång att användas i den gemensamma livsme-delsproduktionen.2. Utgångspunkten för jordbruket skall vara produk-tion av biologiskt fullvärdiga, giftfria livsmedel.Målsättningen att svenskt jordbruk skall ställas omtill ekologisk odling bör överfö-ras till europeisk nivå. Man kan exempelvis tänkasig att fram bör minst hälften av deteuropeiska jordbruket bedrivas enligt principer omekologisk livsmedelsproduktion. Svenska miljö-och djurskyddsnormer skall vara miniminorm fördet europeiska jordbruket.3. bör i EU med kraft verka för en harmoni-sering av miljöavgifter på kemiska bekämpnings-medel och konstgödsel. Miljöavgifterna bör tillfullo utnyttjas för att stödja en ekologisk anpass-ning av odlingen inom EU med biologiskt full-värdig kost som mål. om världensrenaste mat måste bli en ledstjärna också för arbe-tet inom EU.4. Att EU har en gemensam jordbrukspolitik visar påett tydligt sätt betydelsen av livsmedelsproduktio-nen. Likvärdiga regler och principer bör gälla,med möjlighet till lokal variation beroende på bl.a.klimatförhållanden. Livsmedelsproduktion kaninte jämställas med annan näringsverksamhet, var-för ett särskilt ersättnings- och regelsystem ärnödvändigt. Tankarna om avskaffande av ersätt-ningssystemet för jordbruks- och livsmedelssek-torn avvisas för vår del.5. Den generella jordbruksersättningen bör ges ut iform av en arealersättning på all , inklu-sive vall. Miljöbetingade ersättningar för att hållalandskapen öppna skall finnas, liksom särskildaregionalpolitiska ersättningar som är betingade avolika regioners förutsättningar för livsmedelspro-duktion. För att stimulera den ekologiska odlingenskall kompensation ges för ett minskat tärande påråvaruresurser, mindre miljöbelastning med posi-tiva effekter på bl.a. bevarande av biologisk mång-fald i odlingslandskapet och ambitionen att produ-cera biologiskt fullvärdiga livsmedel. För detänkta nya EU-medlemmarna, de central- och öst-europeiska nationerna, bör en tillräckligt kraftigtstyrande ekologisk premie införas.6. Det är också mycket angeläget att inom EU få tillstånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologiskodling.7. En viktig konsumentupplysning är var livsmedlenhar producerats och under vilka former. Ett ge-mensamt märkningssystem avseende såväl ur-sprung som produktionsmetod skall eftersträvas.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja åter-vända till mina två inledande frågor. Jag undrar omSocialdemokraternas och representan-ter i denna debatt anser att den politik de nu för gerbästa möjliga förutsättningar för svensk miljöriktiglivsmedelsproduktion. Och om det är så, varför ärlönsamheten ändå dålig för stora grupper jordbrukarei dag? Och varför är det så svårt att få fram den eko-logiska produktionen med full kraft?Hur ser ni på reformeringen av EU:s jordbruks-politik? Är det inte dags att börja klargöra positioner-na? Vi har ju den här utredningen, som skall slutförasitt arbete , och jag tycker att det är dagsatt vi får i gång den debatten.Jag kan inte låta bli att sluta med att ställa en frågatill också. Hon sade att beslutvar en efterlängtad avreglering, som slog väl ut. Minuppfattning är att det var tvärtom, att det ledde till enutarmning av svenskt jordbruk. Då undrar jag, efter-som berörde de baltiska staterna: Är detsamma synsätt hon har i fråga om reformeringenav CAP? Är det bara genom avreglering och genomatt avhända oss jordbruksresurser som vi skall refor-mera CAP? Det är inte vår uppfattning. Det voreintressant att höra vilken uppfattning har.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Först vill jag tacka förkomplimangen. började med att säga attCenterpartiet påverkar regeringens politik, ochstrax därefter sade han att regeringen har ändrat sindestruktiva inställning till jordbruket och att den nu ärganska bra. Det måste alltså ha haft en viss effekt.När det gäller avbytarverksamheten skall jag svarapå frågan på följande sätt. Jag sade tidigare att dettaär en viktig verksamhet, framför allt för animaliepro-ducenterna. Det faktum att vi i budgetsammanhanghar gått med på den här nedprutningen beror på att dethar skett en diskussion med jordbruket, med näringensjälv, som gjorde den prioriteringen att man ville fåen utveckling av miljöstöden och själv ta över ettstörre ansvar för verksamheten. Mot den bakgrundensade jag också att jag tycker att det är bra om man kanhjälpa till och få i gång det här ansvarstagandet frånnäringen, genom att använda en viss del av de kollek-tiva pengar som vi har fått från EU.När det gäller CAP-politiken delar jag väldigtmycket av det som förde fram. Här fårdet inte bli fråga om ett så vårdslöst resonemang somdet jag nu upplever om avregleringen. Vad det hand-lar om är att få en politik som stöttar ett resurshushål-lande jordbruk, som tar hänsyn till och tar vara på demiljövärden som finns, och också de regionalpolitiskamöjligheterna i att jordbruket finns över hela ytan.Det innebär att de delarna av EU:s jordbrukspolitik ärviktiga att vidareutveckla. Sedan finns det andra sakersom man kan förenkla och förändra.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag tänker inte ta ifrån faktiskt har påverkat Socialdemokraternas jord-brukspolitik bort från en destruktiv hållning och moten konstruktiv dialog. Det är bra, även om det kanskehade gått att komma dithän på flera sätt. Men jag villeändå ta upp det här med avbytarverksamheten. Förmig är det fortfarande obegripligt, trots det LennartBrunander sade, hur man kan medverka till att avskaf-fa avbytarverksamheten, hur man kan medverka tillökad arbetslöshet på denna punkt och hur man kanmedverka till att jordbrukare faktiskt kommer i kläm.Lennart Brunander säger att det här kommer nä-ringen att lösa. Är det verkligen så? Har näringen sagtatt man tycker det är bra att staten tar bort stödet tillavbytarverksamheten? I så fall har vi fått ett klartbesked från näringen. Men jag undrar verkligen: Ärdetta korrekt?Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Nej, näringen säger naturligtvis inteatt det här är bra. Den gör det framför allt inte , iden debatt vi nu har. Det är jag klart medveten om.Men det är inte vi har formulerat den här fråganoch gjort uppläggningen av de här förslagen i budge-ten, utan det var tidigare. I den diskussionen och i detföregående arbetet var det näringens och jordbruketsföreträdares uppfattning att det här var ett bättre sättatt använda pengarna. Då utgår jag från att man ocksåtar det ansvaret i det här arbetet. Jag utgår också frånatt en viss solidaritet inom jordbrukarkåren gör attden här verksamheten kommer att vara kvar.Samtidigt tycker jag att det är ett viktigt samhäll-sansvar att hjälpa till. Då borde en del av de här kol-lektiva pengarna vara möjliga att använda för attöverbrygga de svårigheter som finns och för att sedankomma fram till ett system. Det innebär ju också attavbytarverksamheten inte försvinner.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det var fortfarande något oklart varnäringen står. erkänner att näring-en inte vill att det här skall avvecklas, somhan säger att näringen under hand har gett sådanabesked. Det är ett något konstigt resonemang och ettförvånande besked här i kammaren. Vi får väl fråganäringen själv om den tycker detta.För min del kan jag bara konstatera att verklighe-ten innebär att ni kommeratt göra ett antal människor arbetslösa när avbytar-verksamheten avvecklas. Ni kommer att få ett antaljordbrukare att tänka: när vi inte ens får den häravlastningen under korta perioder kanske vi inte orkarfortsätta driva vårt jordbruk. Det innebär att männi-skor tvingas bort från näringen, och det menar jag ären stor skönhetsfläck på jordbrukspolitiken. Jag be-klagar att nu medverkar till detta.Anf. 31 () replik:Fru talman! Som svar på fråga omavregleringen inom jordbruket vill jag säga som Len-nart Brunander: Jag tycker inte heller att man skall hanågon vårdslös avreglering. Men det är ändå så att1990 års jordbrukspolitiska beslut, vilket inte fickverka särskilt länge, hade en sådan inriktning att enjordbrukare från att ha varit helt i händerna på statenplötsligt fick ett mycket friare sätt att verka som före-tagare.