prot · GJ0998 · 1996-05-23 00:00:00 — Det är vad vi har gjort när vi harsagt nej till den besparing på somskulle drabba de handikappade.Dessutom, , återstår det fort-farande att komma fram med bevis på hur denna be-sparing kommer att drabba de funktionshindrade. Jagkan inte, som , stå här och sägaatt den inte kommer att märkas.Anf. 31 () re-plikFru talman! Det är just av den anledningen somjag vid ett flertal tillfällen och även i mitt anförandehar poängterat att det är oerhört viktigt att allt dettaföljs upp och att man noga följer utvecklingen. Manmåste noga se till att kommuner och försäkringskassorkan samarbeta i ett gott klimat.Jag är övertygad om att alla människor som är in-blandade i allt som har med denna oerhört utsattagrupp att göra också gör sitt absolut yttersta för skall kunna leva upp till de intentioner som ut-skottet nu har, nämligen att ingenting skall drabbapersonerna ifråga utan att besparingen skall ske på etthelt annat sätt.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 32 FÖRSTE VICE TALMANNENFrågestunderna kommer i fortsättningen, eftersamråd med gruppledarna, att omfatta . Detinnebär att inga nya talare kommer att få ordet efterkl. Självfallet kommer påbörjade replikskiftenatt slutföras. Detta innebär att antalet talare somkommer att få ordet blir beroende av kortheten i såvälfrågor som svar.Frågorna kommer att besvaras av utrikesmi-nister , socialminister , utbildningsminister , finans-minister , miljöminister ,statsrådet och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Nationalstadsparken i StockholmAnf. 33 ()Herr talman! i ärju en kär klenod, inte bara för stockholmare utan förmänniskor i hela landet. verkar det som om dethåller på att inkräktas på den lagstiftning som antogsför genom planer på exploatering iNationalstadsparken. i länfick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att han-tera situationen med . Länsstyrel-sen lämnade sitt material till regeringen i början avdetta år.Hur ser miljöministern på de nyuppkomna hotenom nya byggnationer i ? Närkommer regeringen att redovisa för detuppdrag som man har fått sig till del av ?Anf. 34 Miljöminister ()Herr talman! Det är viktigt att Nationalstadspar-kens syfte verkligen bibehålls. En hel del av de i dagomdiskuterade byggplanerna var kända redan tidenföre den tidigare propositionen. Det har också om-nämnts i den tidigare propositionen att den därvidkommer att undantas från den nya lagstiftningen. Mittsyfte är däremot att så stor restriktivitet som det nå-gonsin är möjligt skall användas för att se till att Na-tionalstadsparken blir verkligt skyddad.Anf. 35 ()Herr talman! Prövningen av ett antal planärendenligger nu hos regeringen. pågår en rätt-sprövning av en del av ärendena hos Regeringsrätten.Är miljöministern beredd att vänta med beslut omplanärendena till dess att Regeringsrättens prövningav just överklagandefrågor och planärenden är färdig?Det skulle vara en god möjlighet att visa respekt föratt det har inträffat saker och att det fortfarande finnshot mot . Jag skulle uppskatta ommiljöministern kunde ge svar också på frågan om närriksdagen får en redovisning av det material somregeringen fått sig till del.Anf. 36 Miljöminister ()Herr talman! En del av det som om är nu under beredning. Därför kan jag intege närmare svar på dessa frågor. Planärendenaligger för övrigt inte i utannumera hos inrikesministern. Jag avser inte att uttalamig i inrikesministerns fråga, eftersom vi bör uttalaoss om våra egna departements frågor.Den ekonomiska politikenAnf. 37 BO ()Herr talman! Arbetslösheten håller på att ta fartfrån en redan orimligt hög nivå. Fler blir beroende avbidrag, och vi märker alla av kostnader i form av ännuhögre skatter. I det läget är regeringen handlingsför-lamad och förmår inte att ens lägga fram en proposi-tion om arbetsmarknadsåtgärder, även om det egentli-gen är finansministern som har nyckeln när det gällerförutsättningarna för de nya jobben.Är regeringen beredd att ompröva den politik somförsämrat villkoren för arbetande och företagandegenom bl.a. skattehöjningar på ?Anf. 38 Finansminister ()Herr talman! Regeringen är självfallet inte bereddatt ompröva sin politik, eftersom den politik som viför syftar till och kommer att åstadkomma budgetsa-nering, låg inflation, högre tillväxt, högre sysselsätt-ning och lägre arbetslöshet.När det gäller sysselsättningspropositionen vill jagpåpeka att avsikten aldrig har varit något annat än attbeslut skall fattas av . Detkommer alltjämt att ske, enligt de planer som vi arbe-tar efter.Anf. 39 BO ()Herr talman! Om propositionen skulle innehållanågonting som gav positiv effekt, skulle det kunna gepositiva signaler . Men det intressanta är attregeringen själv uppenbarligen inte förmår att kommamed den typen av förslag.Jag noterar att finansministern säger att regeringeninte är beredd att ompröva en politik som gör att ar-betslösheten åter ökar. Men det är ju ni som har an-svaret.Göran sade för sedan att alla pro-blem är lösta och att nu är allting bra. Men stigerarbetslösheten och människor får det sämre. Är fi-nansministern verkligen inte beredd att exempelvisundanröja många av de skattehöjningar som gör detsvårare för människor att få jobb?Anf. 40 Finansminister ()Herr talman! Denna debatt har jag redan hunnitföra ett antal gånger med , och det blirtydligen fler tillfällen. Vi har olika uppfattningar omvilken ekonomisk politik som skall föras. Att jag intevill ompröva den socialdemokratiska regeringspoliti-ken beror naturligtvis på att jag tycker att det är en brapolitik, som också kommer att leda till åsyftade resul-tat.De skattehöjningar som vi har tvingats vidta till-sammans med betydande utgiftsnedskärningar berortill stor del på att vi fick överta ett statsfinansielltmoras, som inte minst bidrog till attskapa genom sina skattesänkningar och genom attperforera det skattesystem som åstadkoms genom denstora skattereformen. Detta städarbete är besvärligtoch mödosamt, men det är nödvändigt att genomföra.Vi har kommit en lång bit på vägen. Jag ämnar se tillatt vi fullföljer den politiken, därför att en sanering avstatsfinanserna leder till lägre räntor och skapar där-med förutsättningar för tillväxt och flera jobb. Utöverdetta kommer vi att vidta en rad andra åtgärder somstärker tillväxten och ökar sysselsättningen.Anf. 41 BO ()Herr talman! Sin vana trogen försöker finansmi-nistern beskriva det förflutna, dessutom på ett felak-tigt sätt. Finansministern vet mycket väl att den poli-tik som han som statsråd och statssekreterare fördeunder 80-talet ledde till spekulationsekonomi ochfinanskris. Däri låg nyckeln till de problem som nufinns. Finansministern är uppenbarligen inte bereddatt ändra den politik som förde oss in i krisen och somnu återigen håller på att föra oss tillbaka in i en krisdär människor förlorar jobben. Visa respekt för demänniskor som är arbetslösa och de som håller på attbli arbetslösa! Gör någonting, ompröva politiken!Anf. 42 Finansminister ()Herr talman! Vad det handlar om är att fullföljasaneringsarbetet, och det är jag fast inställd på attgöra.Sverige, liksom alla länder i , är inne i enkonjunktursvacka. Vi är beroende av den internatio-nella utvecklingen. Min bedömning och min för-hoppning är att denna svacka blir relativt kortvarigoch att vi på nytt får ett uppsving i ekonomin, somnaturligtvis förbättrar utsikterna för oss. Men vidsidan av de konjunktursvängningar, som vi alltid fårräkna med att ha i vår ekonomi, är det naturligtvisviktigt att vi har kontroll över statsfinanserna - meddetta lyckades inte den regering som satti - och att vi skapar bättre förutsättningar för tillväxt,nya jobb och för att få ned arbetslösheten. Hela vårtarbete är inriktat på en sådan politik.Anf. 43 ()Herr talman! Jag tycker att finansministern sling-rar sig litet väl kraftigt. Det var ju ändå så att Social-demokraterna 1994 gick till val på löftet att redan till1995 ha pressat ned arbetslösheten till . vet vialla att det har övergått i ett nytt löfte, att det skall sketill . Ni har lagt fram fem propositioneroch ännu inga tillväxtfrämjande åtgärder, och dåmåste man fråga sig: Hur länge skall landets arbetslö-sa behöva vänta på att regeringen kan samla sig kringen sysselsättningsproposition? Finansministern gavinget konkret svar på den frågan. När kommer dennaproposition?Anf. 44 Finansminister ()Herr talman! Om hade varit litet meruppmärksam hade han noterat att vi har lagt fram envårproposition. Det var det första jag gjorde efter detatt jag kom tillbaka i regeringen. Vårpropositioneninnebar bl.a. ett fullföljande av den budgetsaneringsom är nödvändig för att vi skall kunna hålla låg in-flation och få lägre räntor, och det i sin tur är heltnödvändiga förutsättningar för vårt näringsliv att ökainvesteringarna och att skapa nya jobb. Det är enmycket viktig tillväxtfaktor.I denna proposition ingår också den kanske störstautbildningssatsning som har genomförts i modern tid iSverige. Det är en mycket utpräglat tillväxtinriktadåtgärd, som syftar till att förbättra kompetensen hosmånga människor, ge dem bättre möjligheter att häv-da sig på arbetsmarknaden och därmed också få flerajobb och en bättre tillväxt i vår ekonomi.Men det här är inte någon uttömmande lista. Viarbetar vidare med en rad andra åtgärder, och vikommer att redovisa dem i en sysselsättningspolitiskproposition. Beslut skall fattas av ,enligt planerna.Anf. 45 ()Herr talman! Jag noterade att finansministern intedeltog i valrörelsen på regeringssidan utan då ägnadesig åt att skriva debattartiklar om att regeringen bordekomma med tillväxtfrämjande åtgärder. Skulle detinte kännas skönt att nu säga att det är dags att göradet? Det finns en tendens att bara tala om budgetsa-nering, men i ett tidigare liv har finansministern varitinriktad på att också dessa tillväxtfrämjande åtgärderbehövs för att få en vändning av sysselsättningsut-vecklingen.Anf. 46 Finansminister ()Herr talman! Jag vill säga till att jagunder valrörelsen inte ägnade mig åt att skriva någraartiklar i de här frågorna. Jag ägnade mig åt att skötaett företag i en av branscherna i näringslivet,nämligen fastighetsbranschen. Där lärde jag mig bl.a.en sak, och det var att den branschen - jag tror att detgäller för många andra branscher också - är väldigtberoende av låg inflation och låga räntor. De högaräntor som är en följd av det statsfinansiellamisslyckande som den föregående regeringenuppvisade är en mycket allvarlig hämsko för svensktnäringsliv och för jobben. Att kämpa för att få neddem är en helt avgörande uppgift. Jag kommer attfortsätta med den saken.AsylrättAnf. 47 ()Herr talman! Trots talmannens bestämda blickardristar jag mig ändå att ställa en fråga. Jag skall för-söka hålla mig under en minut.En gång stod en svensk statsminister och sade attdet förekommer ett minutiöst uppbyggande av demo-kratin steg för steg i . Vi kan väl uppleva attdet snarare var så att man hamnade ur askan i elden.Jag har så sent som läst en rapportdär de vanligaste orden var förföljelse, trakasserier,tortyr och dödsstraff. Det har uppenbarligen varit enöverenskommelse - en tyst sådan, men ändå - mellanTurkiet och där man beroende på kurdfrågan påden ena sidan och motståndsrörelsen på den andrasidan närmast har kommit överens om att stötta var-andra. Det har bl.a. lett till att personer med garante-rad flyktingstatus - av FN erkänd sådan - har lämnatsut från till mullorna.Jag tycker att det är ovanligt tyst på det här områ-det från svensk sida numera. Vad har reageratmed när det gäller den typ av övergrepp som vi vetsker och när det dessutom gäller övergrepp på detinternationella planet?Anf. 48 Utrikesminister ()Herr talman! Jag vet inte riktigt vilken händelsesom avser. Vi har tidigare här i riks-dagen diskuterat ett speciellt fall, som just handladeom kurdiska flyktingar i . I det fallet varUNHCR inblandat, och den kundedå inte ha någon annan åsikt än den bedömning somUNHCR gjorde. Om det är det fallet som fortfarandeavses är mitt svar detsamma som då, nämligen att vi idet enskilda fallet inte har någon annan åsikt.Jag känner inte själv till några andra fall, men ge-nerellt sett är det naturligtvis så att vi allmänt ställerupp för människors rätt till asyl om de har asylskäl.Det gäller människor som kommer till likaväl som människor som kommer till andra länder somhar skrivit under FN:s flyktingkonvention.Anf. 49 ()Herr talman! Det gällde inte kurderna i det härsammanhanget, utan det gällde ett utlämnande frånTurkiet till av en person - det har skett flerasådana fall. Jag hänsyftade på den överenskommelseman uppenbarligen har gjort mellan de här båda län-derna om att lämna över och att gärna lägga svampenpå när det gäller att få så litet uppmärksamhet sommöjligt kring det.Vi har varit så oerhört engagerade i andra sam-manhang i andra delar av världen, men hör jag inteså mycket av svenska reaktioner när man får dentypen av rapporter.Anf. 50 Utrikesminister ()Herr talman! Först måste man ju känna till frågorna,och om de inte har kommit upp vare sig i den svenskadebatten och i svenska medier eller till mig somutrikesminister är det svårt att reagera på dem. Menfortfarande gäller detta att länder självfallet aldrigskall ha rätt att sända tillbaka människor som harasylskäl.Västra SaharaAnf. 51 ()Herr talman! Först vill jag bara bekräfta det somLennart tog upp om vad som har skett mellanTurkiet och . Det är mycket anmärkningsvärt attden inte har agerat kraftfullare pådet området.Jag har en fråga till utrikesministern, och det gäl-ler . Där antogs en fredsplan av FN:ssäkerhetsråd , och ser det ut som om alltdet arbete som har lagts ned från FN:s sida, med Mi-nursokrafter i , har helt omöjliggjort arbe-tet med en fredsplan för att få en folkomröstning ochallt det som behövs för att få fred i området. Det ser utsom att man ånyo står inför en väpnad konflikt i Väst-ra Sahara.Då vill jag veta: Vad har den svenska regeringengjort för att tvinga att hålla fredsöverens-kommelsen och för att få fred i ?Anf. 52 Utrikesminister ()Herr talman! Jag delar uppfatt-ning om att det är en allvarlig situation i Västra Saha-ra . Det har varit en upptrappning under flera år.Vad vi gör är att stödja generalsekreteraren i hansarbete att verkligen sätta FN-apparaten på fötter föratt klara detta, men det måste också tillsam-mans med . Där har jag t.ex. vid ett besök iMarocko fört samtal med den marockanske utrikes-och statsministern - det är samma person - om justdetta att man måste försöka finna fredliga lösningar.Det går inte att fortsätta att hålla människorna i VästraSahara i den här situationen av stor utsatthet, som dehar varit i så . Man måste komma fram till enlösning i denna fråga. Det är självfallet ännu merangeläget , när det börjar mullras om att återigenuppta väpnad kamp.Anf. 53 ()Herr talman! Jag välkomnar att personligen har tagit de initiativen direkt medMarocko. Men eftersom frågan på nytt skall upp isäkerhetsrådet och där det finns risk för att FN:sbeslut blir att ge upp totalt i fråga om fredsförhand-lingarna och en folkomröstning i ochatt helt ta bort Minursostyrkorna från ,undrar jag: Hur agerar den där föratt se till att de finns kvar, att fredsplanen genomförsoch att det blir regelrätta förhandlingar mellan Ma-rocko och Polisario?Anf. 54 Utrikesminister ()Herr talman! För att det skall bli förhandlingarmåste båda parter vilja förhandla. Det är klart attförhandlingar är det allra bästa, och det är också detsom FN har försökt få det hela till under mycket långtid. har det gått så att jag vet att man inomFN börjar ifrågasätta om det är meningsfullt att fort-sätta med den insats man har i och omman kan hitta andra sätt i stället. Det är dessutomganska dyrbart, och man måste ha finansiärer för det,osv. Det är en besvärlig situation. Vi har verkatför att det skall fortsätta, men vi får också se till helafrågan innan jag säger exakt hur vi skulle ställaoss. Det är inte heller en fråga där vi direkt skall taställning, eftersom det är en säkerhetsrådsfråga, menvi följer den ju aktivt.Anf. 55 ()Herr talman! Jag vill ställa en följdfråga. I Palesti-nafrågan håller man på att finna en lösning, och ärdet Västra Sahara-frågan som borde komma upp påbordet. Jag vill höra om man ser som enprioriterad fråga i FN, lika väl som . Det ärju andra frågor som har överskuggat tidigare. Minföljdfråga är alltså: Ser man och Östtimorsom prioriterade frågor?Anf. 56 Utrikesminister ()Herr talman! FN:s generalsekreterare har varitsynnerligen aktiv i Västsahara-frågan av speciellaskäl. Det är en av de sista koloniala frågorna. Därförhar det varit en prioriteradfråga.Så kommer man till en situation där man måste frågasig om det går att fortsätta i samma hjulspår som manunder har följt. Det är det ställningstagandesom måste göras nu under våren.Högskolornas redovisningssystemAnf. 57 ()Herr talman! Jag till ställa en fråga till utbild-ningsministern.Det är känt att högskolornas och universitetens re-dovisningssystem fungerar väldigt dåligt. Det kanskeinte är så märkligt med tanke på att de utarbetades förhelt andra typer av verksamheter.Jag vill veta vad utbildningsministern ämnar göraför att rätta till det problemet.Anf. 58 Utbildningsminister ()Herr talman! Det är rätt att högskolorna har vissaproblem med sina redovisningar. Det har också visatsig att åtminstone vissa högskolor har en bättre eko-nomisk ställning än vad de annars ger uttryck för.Vi arbetar nu med frågan tillsammans med . Det pågår ett intensivt reformarbeteinom högskolorna för att se till att redovisningssyste-met blir modernt och anpassat efter de resursfördel-ningssystem som finns.Till högskolornas försvar kan man säga att syste-met infördes med stor brådska utan att man hade hafttid att förbereda sig på redovisningssidan.Jag utgår ifrån att vi, efter vad man väl får betraktasom barnsjukdomar, skall få ett välfungerande redovisningssystem.Ursprungsmärkning av livsmedelAnf. 59 ()Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet som konsumentminister.Människor blir alltmer angelägna att veta vad somfinns i den mat man köper. Man vill veta hur man haranvänt kemikalier och mediciner vid uppfödning.Antibiotika är ett exempel, hormoner ett annat. Frå-gan om genteknik är också aktuell i det här samman-hanget.Ett första steg för att nå en bit på vägen är ur-sprungsmärkning av varorna. Det har varit uppe iministerrådet. ställde sig jordbrukets minister-råd i EU positivt till en ursprungsmärkning av kött.I april hade konsumentministrarna ett möte. Dåblev svaret negativt.Hur agerar den i den här frå-gan? Har man en konsekvent linje för att nå en ur-sprungsmärkning och på vilket sätt vill man nå det?Anf. 60 Statsrådet ()Herr talman! Vi har en mycket konsekvent linje.Vi driver samma linje i båda ministerråden. Det kanmöjligen finnas olika uppfattningar beroende på vilkaman träffar. Man kan ha olika inställning till ur-sprungsmärkning i olika länder. Den ene kan se detsom en möjlighet att öka handeln mellan länderna påsäkra villkor, den andre kan se det som ett handels-hinder.Vi har diskuterat den frågan också på konsu-mentministermötet. Egentligen är det en fråga somhar sin grund i jordbruksfrågorna. Den ligger formelltsett på jordbruksministerns bord. Det hindrar inte attdet också är en konsumentfråga.Anf. 61 ()Herr talman! Jag ser det ytterst som en konsu-mentfråga. Det är viktigt för mig som konsument attveta vad jag köper. Då vill jag också veta på vilketsätt produkten kommit till när det gäller djurskydds-regler etc. Ursprungsmärkning är en viktig detalj.Jag tycker att det är litet märkligt om konsu-mentministrarna i EU är mindre intresserade av dettaän jordbruksministrarna. Då krävs det verkligen starkaåtgärder från den svenske konsumentministern för attändra på detta.Anf. 62 Statsrådet ()Herr talman! Enbart ursprungsmärkning innebär juinte att man får reda vad maten innehåller, hur köttethar behandlats eller hur djuret har behandlats undersin livstid. Man får heller inte reda på vad man harutsatt djuret för när det gäller antibiotika eller om manhar tillfört ämnen av olika slag.Det är två olika frågor. Ursprungsmärkningen talarbara om från vilket land produkten kommer. I nästasteg är det en typisk konsumentministerfråga. Jagdelar den uppfattning som framförs. Frågan om inne-hållsdeklarationer är mycket viktig. Det är min avsiktatt vi från svensk sida skall driva de här frågorna ikonsumentministerrådet i syfte att få tydligare klar-gjort vad de produkter innehåller som vi importerarfrån andra europeiska länder. Det är en mycket viktigfråga, inte minst för allergiker.Medlemskap i . 63 ()Herr talman! skall fattabeslut om vi skall gå med i eller inte. Det råderen betydande oklarhet om i fall det behövs grund-lagsändringar för att vi skall gå med som aktiva med-lemmar i EMU. Vi får olika besked från experter.Jag vill fråga finansministern: Hur bereds fråganom eventuella grundlagsändringar? Hur skall parti-erna kopplas in på den frågan och när?Anf. 64 Finansminister ()Herr talman! Det gladde mig att sin fråga med att konstatera att beslutet bör tasi riksdag. Jag delar den uppfattningen. Jaghoppas att den uppfattningen omfattas av hela Folk-partiet inklusive partiledaren, och inte bara av BirgitFriggebo.Det är alldeles riktigt att många experter har utta-lat att det krävs en grundlagsändring. Det finns någrasom har uttalat en annan uppfattning. Det är inte all-deles glasklart vad som gäller på det här området.Jag menar att vi så långt det över huvud taget ärmöjligt skall skapa klarhet i den frågan. Sedan rättarvi oss efter detta. Om det krävs en grundlagsändringskall vi naturligtvis inte försöka hitta några kringvä-gar, utan då skall vi gå den vägen. Själva sakfrågan,om vi skall gå in i eller inte i den tredje fasen,är något helt annat. Det beslutet skall tas av nästa år.Anf. 65 ()Herr talman! Jag tyckte att finansministern gavMaria en onödig släng i den här frågan. Var-för skall vänner i onödan krångla till saker och ting?Erik har blivit upplyst om att har blivit felaktigt tolkad när det gäller fråganom folkomröstning och EMU. Socialdemokraternaoch är överens om denna fråga, nämligenatt beslutet skall fattas här i riksdagen.Jag fick inte något svar på frågan om hur detta be-reds. Var finns frågan? Hur kommer partierna attkopplas in med tanke på att det gäller grundlagsfrå-gor? När kommer det att ske?Anf. 66 Finansminister ()Herr talman! Om vi är eniga i den frågan är detglädjande. Jag tycker att mycket starka skäl talar föratt vi skall upprätthålla den demokratiska demokratin.Det är i denna kammare och ingen annanstans sombesluten skall fattas.Grundlagsfrågan bereds i rege-ringskansliet. Vi har inte någon alldeles klar uppfatt-ning i frågan. Jag kan försäkra att vi på lämpligt sättkommer att se till att övriga partier får medverka iprocessen innan vi slutgiltigt bestämmer hur vi skallhantera frågan.DonationsregisterAnf. 67 ()Herr talman! Jag vänder mig till socialministern.Frågan om att donera delar av sin kropp är bland dekänsligaste frågor som socialutskottet haft att ta ställ-ning till. Det gjordes därför ett mycket omfattandearbete för att förankra besluten i hållbara etiska vär-deringar och i den kulturkrets vi tillhör. För att fåmöjlighet till en bred information till allmänhetensköts på utskottets initiativ ikraftträdandet framåt etthalvår.Det är min, och jag tror hela utskottets, uppfatt-ning att den information som givits inte har skötts pådet sätt som vi förväntade oss och som vi hade skäl atthoppas på. Hur ser regeringen på den uppkomna si-tuationen?Anf. 68 Socialminister ()Herr talman! Det här är, som påpekades, en stor,svår och känslig fråga. Jag misstänker att hur man änhade ställt frågan hade vi fått en debatt om etiskaaspekter.Jag tänker fortsätta att avhålla mig från att recen-sera sätt att följa upp riksdagsbeslu-tet. Det var enhälligt.