prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — Så lysande bedrifter utförs inte med par-tistödet i demokratins tjänst att det kan motiveras attvara på den nivå som det är.Därtill kommer naturligtvis att ju mer beroendepartierna blir av stöd från det allmänna, desto mer gårockså integriteten förlorad. Man blir beroende. Vårförträfflige statsminister har uttryckt det så: Den somhäftar i skuld är inte fri. Nej, det parti som är beroen-de av partistödet är förvisso heller inte fritt. Därförhade det funnits anledning att gå varsammare fram idet här sammanhanget.När det gäller tal- och kassettidningar är alla över-ens om att tekniken utvecklas rasande snabbt. Det hade varit möjligt att utnyttja deresurser som här finns på ett bättre sätt än vi har gjort.Det skulle också gett möjligheten till besparingaromedelbart.Vi har emellertid inte fått gehör för våra bespa-ringssträvanden och därför har vi funnit det naturligtatt med den nya ordning som råder samverka medandra oppositionspartier i det här sammanhanget, dvs.med , och . Dekonkreta krav som kommit fram är att vi vill skära 40miljoner kronor från därför att, somvi har fått höra förut av och som vihar fått höra vid utfrågningar, man är i full färd medatt åstadkomma en koncentration inom regerings-kansliet. Detta i sin tur skulle kräva ökade resurser.Nu står det naturligtvis regeringen helt fritt att läggaupp arbetet som man vill. Jag skall inte kritisera det.Jag klandrar inte det på något sätt, även om jag troratt man går fel väg. Men det må vara en annan sak.Däremot har man inte gjort en enda konsekvensanalysoch det hade säkert varit möjligt att åstadkommaförändringar inom de givna ramarna. Att i det härsammanhanget bara öka regeringens resurser i tidersom är så svåra anser vi inte vara rimligt, och här harvi alltså ett gemensamt krav på en besparing på 40miljoner kronor.När det gäller partistödet har vi också kunnat enasom att det i varje fall inte skall höjas, av de skäl somjag har anfört tidigare, framför allt moraliska, menockså därför att det är komplett onödigt.Vi har också försökt att slå vakt om de lågfrekven-ta tidningar som inte direkt har någon partipolitiskanknytning. Det är de tre religiösa tidningarna somman vill strypa, liksom möjligheten till samdistribu-tion för Metro Weekend. Det är sådana här utplockför egen skull, som socialdemokrater ochcenterpartister så gärna gör sig skyldiga till, som videfinitivt inte kan acceptera.Vi har också en annan fråga, där det till slut tycksha ordnat upp sig, men som jag inte kan underlåta attnämna. Det gäller Kungliga hov- och slottsstaten. Härhar man också visat klåfingrighet från regeringenssida. Man gjorde ett försök att innefatta inklusive och Husgeråds-kammaren i den allmänna byråkratiska regleringen.Men se, nu var man litet för snabb. Efter protesterfrån ändrade regeringen regle-ringsbrevet i fråga, det regleringsbrev som skullegälla för /96, och det blev bara och Husgerådskammaren som åladesredovisningsskyldighet.Vid en närmare översyn, som har gjorts av , visade det sig att Hovstaterna rentjuridiskt sett förvisso inte är någon myndighet. De stårutanför den statliga förvaltningen, och offentlighets-principen gäller inte. Inte heller kan regeringen gedem några direktiv. Regeringen har med andra ordingen förordnandemakt gentemot Hovstaterna. Dethär baserar sig ytterst på en överenskommelse somingicks , då kungen beslöt att överlämnatill staten vissa uppräknade slott mot att han utanspeciell anhållan i stället erhöll en viss penningsummasom skulle täcka statschefens utgifter.Men bara detta att ge sig på också Hov- ochslottsstaten är ett tecken på en klåfingrighet som viinte på något sätt kan applådera. Det var tur den härgången att man besinnade sig, att man förstod att manhöll på att göra en dumhet och kunde hejda sig i tid.Men jag tycker att detta är litet betecknandeför det tillstånd som vi har i konungariket.Jag tror inte att jag yrkade bifall till den gemen-samma reservationen nr 1. Jag ber nu att få göra det.Anf. 74 ():Herr talman! Den här debatten är, som påpekats,en i raden av s.k. utskottsrundor om budgeten, efterdet att ramarna för budgeten redan är spikade ochefter det att händer i praktiken är låsta.De debatter som olika utskott för här i kammarenvisar konkret det orimliga i den illistiga ordning somnyliberala teoretiker listat ut och som sedan regering-en och dessvärre okritiskt har anammat.Fru talman! Jag har tidigare i kammaren sagt attdenna ordning beskär demokratiska möj-ligheter att påverka politikens utformning och att detger en överstor makt till det största partiet och tillregeringen. Man har inte vågat att avskaffa det pro-portionella valsystemet. I stället har man skapat dennabudgetordning som låser upp så att rege-ringen i varje del får igenom sin egen vilja.I fråga efter fråga hör vi att partier nuär förhindrade att rösta för sina förslag i viktiga en-skildheter. De är förhindrade att i delfrågor söka ochfinna majoriteter därför att de råkar vara oense omandra saker. I utskottsrunda efter utskottsrunda hör viom konkreta delar av politiken där det egentligenfinns majoritet i för någonting annat än detsom blir beslut.Allt detta beror på att man har eftersträvat att tuktariksdagen och beskära dess möjligheter att fatta beslutför att man skall hålla den s.k. marknadens aktörerlugna. De får absolut inte oroas och bli nervösa, ochdärför skall demokratin på detta sätt naggas i kanten.Det demokratiska underskott som man talar om närdet gäller EU har fått sin motsvarighet i genom denna budgetprocess.Fru talman! Någonting måste göras åt detta. Jaglovar att vid nästa möjliga tillfälle skallväcka en motion som uttrycker de erfarenheter somgång efter annan redovisas av företrädare från olikapartier i dessa budgetdebatter. Skulle alla som ikammaren och i riksdagskorridorerna uttrycker miss-nöje över budgetprocessen också följa denna sinövertygelse är det nya budgetsystemets framtid oviss.Det förtjänar att bara vara en liten parentes i riksda-gens historia.Inte heller i kan partierna fårösta på förslag helt i enlighet med sin egen mening.Man kan inte rösta för utskottsmajoriteten i de avse-enden där man är överens med utskottsmajoritetendärför att man då måste ge upp all sin kritik, ochpartierna är uppbundna. I det läget har utskottets fyraoppositionspartier, från höger till vänster, funnit attdet enda sättet, för att partierna inte bara skall gå framvar för sig och få sina förslag utslagna, är att man gören gemensam minimiplattform i form av en reserva-tion där alla får med något men kanske också fåracceptera somligt man inte är alldeles helt nöjd med.Denna reservation har möjliggjorts genom enkonstruktiv dialog. Men, fru talman, nog är det ettorimligt system när ledamöter och partierskall vara förhindrade att i olika delfrågor kunna röstahelt efter sin egen övertygelse och att delarna i enbudget diskuteras efter det att budgeten redan är be-slutad och fastlåst. Det är, som det brukar heta, attkasta in jästen efter degen.Jag har biträtt den gemensamma reservationen föratt därigenom bl.a. få uttrycka kritik mot att rege-ringskansliet centraliseras till en myndighet. Det är enkritik som har utvecklats vältaligt av BirgitFriggebo, och som jag är säker på att även andratalare har utvecklat och kommer att utveckla.Jag har också biträtt reservationen för att få ettbredare stöd för det krav vi har ställt i en motion attockså i dessa de asociala nedskär-ningarnas tidevarv måste dra ned sina anspråk, om änså måttfullt som . Man håller på att utvecklaen sorts byråkrati också kring regerandet. Det är na-turligtvis delvis en följd av att EU-medlemskapetpressar på. Men det gäller även eljest i form av att detfinns alltfler i högre befattningar och med höga löner.Det är en orimlig utveckling i dessa tider som pånågot sätt måste stäckas.Jag har även biträtt den gemensamma reservatio-nen för att få en möjlighet att rösta mot omdefinie-ringen av dagstidningsbegreppet och reglerna fördistributionsstöd, som nära för tankarna till ett be-ställningsverk för att skärpa tendensen till massme-diekoncentration, något som regeringen i andra sam-manhang förtjänstfullt är motståndare till och sökerbekämpa. Jag delar däremot inte ochModeraternas allmänna kritik och demagogi kringpresstödet. Det är av utomordentligt värde, eftersomvi skall ha en mångfald i pressen.Jag kan acceptera att vi inte höjer partistödet. Meninte heller där tycker jag att man skall gå på händernapå det sätt som man gör från mina borgerliga medre-servanter. Det är inte så att det partistöd vi får skaparett beroende av det allmänna. Det allmänna har aldrig,kommer inte och skall inte heller gå in i de enskildapartiernas verksamhet och utformning av deras poli-tik. Det har möjligtvis skett indirekt genom registre-ring av vissa partiers medlemmar, yrkesförbud ochannat. Men frånsett sådana tilltag har det allmännagenom historien inte gjort det. Presstödet skapar där-för inte ett beroende. Andra finansiärer skulle i så fallskapa ett motsvarande beroende för partierna, och detvore ännu mindre önskvärt.Jag yrkar med dessa anmärkningar bifall till reser-vation 1.Fru talman! Detta betänkande tar upp några frågorsom inte påverkar årets budget. Utifrån enöverenskommelse , som om, och den har verkligen något mossigt översig, är hovet undantaget från vanlig redovisning, re-vision, kontroll och öppenhet i det svenska samhället.Vi har i en motion krävt att det förhållandet skalländras.Kravet på övergång till republik i hardrivits med litet olika styrka och infallsvinklar avprogressiva krafter . Men i riksda-gen har motståndet varit nästan kompakt. Även närdet gäller det enda parti som i många årtionden harhaft republik inskrivet i sitt principprogram har dettillhört undantagen att företrädare för detta parti bi-trätt förslag om monarkins avskaffande. Så är detockså med många enskilda ledamöter i andra partier,som ändå vid sidan av kammarsammanträdena försäk-rar att de minsann är republikaner.Det är märkligt och nästintill komiskt att se hurman krumbuktar sig för att man inte vågar stå för detman påstår vara sin egentliga mening. Eller också ärdet så att den egentliga meningen är den som kommertill uttryck i kammaren, och de ideologiska republi-kanska bekännelserna är bara ett sätt att framstå sommer progressiv än vad man är.Vänsterpartiet står fast vid sin republikanskahållning. Men det visar sig att t.o.m. en del av det somborde vara statsförvaltning i vanlig mening, nämligenhovet, inte skall få förbli konungens privat lilla äm-betsverk utan dessutom stå utanför revision, kontroll,offentlighetsprincipen, osv.Nu gäller det alltså vårtkrav i reservation 5 till utskottsbetänkandet, att kung-ens apanage i den del som inte är direkt lön till kung-en och hans familj utan som går till riksmarskalksäm-bete och hovvåning skall budgeteras, redovisas ochrevideras som andra statsutgifter.Fru talman! Det lyster mig verkligen att nu få höramed vilka, om med några, argument de påstått repub-likanska företrädarna för utskottsmajoriteten dennagång skall motivera sin mot monarkins institutionerunderdåniga inställning. Inte heller de monarkistisktinställda borde på denna punkt ha en annan mening änjag i den reservation jag har ställt. Men man kan ändåförstå att en monarkist som är emotdetta. Det är i alla fall i viss konsekvens med hansgrundläggande monarkistiska hållning.Jag yrkar därmed bifall till reservation 5 om re-dovisning och revision av kungens apanage.Jag yrkar också bifall till reservation 6 om att ho-vet skall ersättas med på sedvanligt sätt anställdastatstjänstemän. Den sociala snedrekryteringen kringdet följe som närmast omger statschef ger påintet sätt en rimlig återspegling av folk. Detutgörs av representanter för en närmast arkaisk över-klass med alla dess manér. Hur kommer det sig att des.k. republikanerna i utskottets majoritet ändå villförsvara hovet, denna urmodiga feodala kvarleva?Fru talman! I reservation 8, som handlar om enhelt annan sak, har jag yrkat på en bred översyn avdistributionsstödet inte bara till dagspress utan ocksåtill kulturtidskrifter, fack- och organisationspress. Detär en nödvändighet med tanke på de dryga kostnadersom tidningsdistribution för med sig , bl.a. ge-nom den taxepolitik som Posten delvis politisktålagts, och på grund av breddningen av momsen. Ensådan översyn är av synnerlig vikt för att vi skallkunna ha ett brett utbud av tidningar och tidskrifterockså framdeles.Fru talman! Jag yrkar också bifall till denna reser-vation.Anf. 75 ():Fru talman! Vi har vid några debattillfällen här ikammaren diskuterat den maktför-skjutning som har skett . KennethKvist och jag, bl.a., har uppmärksammatden nya budgetprocessen, som har effekter på makt-förhållandena framför allt mellan regering och riks-dag. Man lägger över ganska mycket ny makt tillregeringen. Sedan har vi också en annan och betydligtviktigare fråga. Det gäller det svenska medlemskapet iEU, som har inneburit att betydande makt har flyttatsinte bara ned till från utan också frånriksdag till regering. Dessa två saker sammantagetkommer, menar jag, att få ganska stor betydelse ävenför det politiska systemet i framtiden.Jag tror att en naturlig effekt är att oppositionenkommer att föras samman starkare i det svenska par-lamentet. Det är någonting som jag tycker att rege-ringen och Socialdemokraterna bör fundera allvarligtpå.Vi ser under budgetdebatterna att man inom varjeutgiftsområde skall anta hela budgetförslaget med ettenda beslut. Man får bara lämna en enda reservationoch kan inte göra deluppgörelser mellan partierna.Skall man ha något direkt inflytande gäller det attgöra upp om hela området. Jag tror att den tolkningsom vi har gjort inom oppositionen i konstitutionsut-skottet kommer att bli ganska allmän i framtiden.Oppositionen kommer att anstränga sig att hitta ge-mensamma nämnare för att ställa en gemensam reser-vation inom hela området. Alternativet till det är attSocialdemokraterna, eller den sittande regeringen,anstränger sig för att hitta en bredare kompromiss.Detta har Socialdemokraterna inte alls försökt. Manhar kört sin linje. Det trycker samman oppositionenmer än vad som normalt har varit fallet.Det som hände i när detgäller budgeten är ovanligt, för att inte säga unikt.Alla partier, från Vänstern och till Folk-partiet och , skriver ihop sig i en gemen-sam reservation om hela budgetområdet. Det visarockså att det finns stora problem kring budgetområ-det. Socialdemokraterna har inte velat lyssna påmycket berättigad kritik som har funnits.Den andra effekten av den maktförskjutning vi sertror jag kommer att bli att den socialdemokratiskaregeringen sannolikt kommer att vara den sista mi-noritetsregeringen i på mycket . Detkommer antagligen inte att finnas partier framöver -från -98 och framöver - som är beredda att släppafram en minoritetsregering och ge den så oerhörtmycket makt, när man vet att man har mycket småmöjligheter att påverka utfallet här i t.ex.när det gäller EU-frågorna, men också när det gällerbudgeten i den nya budgetprocessen.Det är en politisk systemförändring som är bety-dande. har regerats av minoritetsregeringarunder flera decennier. Majoritetsregeringar har varitundantagen i modern tid. Det kommer sannolikt attförändras, och av de politiska partierna kommer detatt krävas större vilja till kompromisser även medpartier som vi känner att vi inte gillar så väldigt starkt.De förändringar vi ser inom det svenskapartiväsendet kan i sig också ha positiva effekter. Ensådan är att Vänstern är med på den breda reservatio-nen, trots att Vänstern normalt sett känner sig merasamhörigt med socialdemokratin.En reflexion som jag gör i samband med budget-processen är att det EU-äventyr vi upplever kostaroerhört mycket pengar. En av de få stadiga ökningar ibudgeten som vi har sett är ökningenför . Från /95 till -97handlar det om en ökning på över 400 miljoner kro-nor. Det motiveras nästan uteslutande med att vi ärmedlemmar av EU och att det kostar så oerhörtmycket mer i administration. Vi måste ha mycket mertjänstefolk i för att klara av EU-medlemskapet.Det är inte det enda området. På länsstyrelsernahar vi behövt anställa massor av nytt folk bara för attta hand om EU-frågor. är ett exem-pel. Det finns andra myndigheter och departement därdet är likadant. är med i ett par tusen arbets-grupper. Vi skall skicka folk ned till , och detkostar oerhört mycket pengar. Kommunerna ochlandstingen runt om i har massor med anställ-da som bara jobbar med EU-frågor. De försökerklämma fram några kronor i bidrag eller jobbar medandra EU-frågor som har med kontrollapparaten attgöra.Någon borde sätta sig ned och funderapå vad det här sammanlagt kostar de svenska hushål-len. Det handlar alltså inte bara om de 20 miljardersom vi skickar ned till Brysseladministrationen ochEU-budgeten, utan det handlar om många miljarderdessutom.När det konkret gäller förändringarna i årets bud-get har vi en gemensam reservation, som tidigarenämndes. Den reservationen handlar om att vi inte villställa upp på den stora ökning av budgetpengar somanslås till . Vi vill satsa litet mindre,och det handlar om 40 miljoner. Det kan påstås varaen ganska marginell skillnad, men det är ändå enmarkering från oppositionen att vi anser att det måstefinnas någon rim och reson även för vad det politiskasystemet får kosta.Det här återfinns också när det gäller stödet till depolitiska partierna, där vi inte ställer upp på ökningenmed 30 miljoner. Här har Vänstern accepterat att inteställa upp på detta, trots att man tidigare gjorde det isin motion. Det visar på en kompromissvilja i det härfallet.I fråga om presstödet har och Folk-partiet också visat på en god kompromissvilja, för attvi skulle få en gemensam reservation.Jag håller starkt med om att deförändringar som regeringen föreslagit i presstödsfrå-gorna inte har gjorts på ett särskilt snyggt sätt. Det harutvecklats en koalition mellan ochDagens Nyheter mot den nya uppstickaren Metro. Detär alltså Socialdemokraterna och , i enskön förening, mot Stenbeck.Det här är till skada för mångfalden i pressen, tillskada för medborgarnas vilja att skaffa sig nya infor-mationskanaler och till skada för alla dem som ärintresserade av att läsa den nya tidningen . Oav-sett vad man tycker om och hans imperiumhar den här nya koalitionen mellan ochSocialdemokraterna varit negativ för medborgarna.En liknande osnygg företeelse finns i inskränk-ningen av dagstidningsbegreppet. Här ökar vi insat-serna för presstödet. Jag tycker att det är rimligt. Detbehövs en mångfald i den svenska pressen, ochpresstödet fyller en viktig funktion. Men görSocialdemokraterna och nu en inskränkning,där de systematiskt petar ut de tidningar som inte harpartistämpel på sig. Det här ser väldigt illa ut, tyckerjag.Sammantaget är det här bilden av utgiftsområde 1Rikets styrelse. Politikerna, och depolitiska partierna höjer presstödet till sina tidningarmen skär ned eller tar bort stödet till dem som inte ärmed i partikarusellen och till dem som hamnar utanförprocessen med direkta partitidningar. TidningenMetro är en av de få tidningar i som inte hardirekt partistämpel på sig.Jag vill yrka bifall till tre reservationer. Den förstaär den reservation som vi har skrivit gemensamt inomoppositionen. De andra två reservationerna, nr 2 och3, handlar om budgetåren 1998 och 1999 och beräk-ningen av anslagen där. vill ha en ned-skärning av kontot förvaltningskostnaderoch det konto som handlar om direkt stöd till riksda-gens ledamöter och partier.Jag kan hålla med om att partistö-det gör oss i en mening beroende och ofria. Men detgäller i lika hög grad oss ledamöter, som måste hämtavår dagslön från staten. Det skulle vara intressant omModeraterna ville stödja detta. Gör oss litet mer friaoch litet mindre beroende genom att sänka ersättning-arna till ledamöterna! Kan vi inte tumma på det, Bir-ger Hagård? Då röstar vi likadant i omröstningen imorgon.Anf. 76 ():Fru talman! När det gäller utgiftsområdet Riketsstyrelse har inte deltagit i konsti-tutionsutskottets behandling, eftersom vi inte harnågon ordinarie ledamot i utskottet. Jag kommerinledningsvis att kort beröra ett område där Kristde-mokraterna i samband med beslutet om de ekonomis-ka ramarna yrkat på ett lägre anslag, nämligen press-stödet.Presstödet uppgår enligt regeringens förslag till541 . I anslaget ingår drifts-stöd och samdistributionsstöd samt utgifter för täck-ande av förluster vid statlig kreditgaranti till dags-pressen. föreslog i sin budgetmo-tion att anslaget till presstöd E 2 skulle minska med70 för . Det anslagsom utskottsmajoriteten har fastnat för stöds alltsåinte av . kom-mer därför att avstå vid omröstningen beträffandeanslag under utgiftsområde 1.Kristdemokraterna har beträffande stödet till fåda-garstidningar en annan uppfattning än regeringen.Pressutredningen underströk vikten av att värnamångfalden, och detsamma görs även i kulturproposi-tionen. Det är därför anmärkningsvärt att majoritetenvill försvåra samdistributionen av Metro Weekendoch att de tre kristna fådagarstidningarna i kulturpropositionen1996/97:3 föreslås uteslutna från presstödet, medande övriga får fortsatt stöd. Skillnaden är att dessa tretidningar är politiskt obundna och inte, som t.ex.tidningen , är knutna till ett visst politisktparti. Det är orimligt att tänka sig att dessa tre tid-ningar, som liksom Broderskap vänder sig till enkristen läsekrets, inte skulle få presstöd enbart av detskälet att de inte stöder något parti. Broderskap skulledäremot få presstöd blott och bart därför att manstöder Socialdemokraterna.Det är därför angeläget att slå vakt om såväl denpolitiska och religiösa som ideologiska mångfaldengenom att bevilja dessa tre tidningar fortsatt presstöd.Finansieringen av den besparing som bortfallet av detre tidningarna skulle innebära, med avpresstödet, borde lämpligen ske genom en omfördel-ning inom anslaget.Anf. 77 ():Fru talman! I föreliggande betänkande behandlasfrågor som faller under KU:s utgiftsområde. Anslageninom utgiftsområdet föreslås av utskottet uppgå till3 , dvs. med den av riksdagentidigare beslutade utgiftsramen.Inledningsvis vill jag framhålla att det finns enstabil majoritet bakom de förslag som utskottet lagt påriksdagens bord. Det finns majoritet för förslagen ibudgetpropositionen om ett förbättrat stöd för riksda-gens ledamöter, när det gäller assistenter och utredareoch för höjningen av det allmänna stödet till de poli-tiska partierna. Det finns också majoritet för förslageni kulturpropositionen beträffande stödet till dagspres-sen.Det bör kanske också framhållas, fru talman, attutskottet har tagit egna initiativ inom ramen för för-slagen i budgetpropositionen och kulturpropositionen.Det gäller t.ex. förslag om en översyn av nedtrapp-ningsreglerna inom partistödet. Vi lägger vidare för-slag som gör det möjligt för attjämka stödet till IT-tidningar och att dra in distribu-tionsstöd om ett distributionsföretag tar ut för högavinster.Utskottet har i ett fall markerat en annan uppfatt-ning än regeringen vad avser tiden för avveckling avpresstödet till tidningar som upphör att klassificerassom dagstidningar.Fru talman! Det är några avsnitt i utskottets betän-kande som jag särskilt vill beröra. Det gäller bl.a.stödet till ledamöterna och partistödet, regeringskans-liets omorganisation och naturligtvis också presstödet.Alla de här områdena har ventilerats redan väldigtmycket.Jag vill i anslutning till detta kommentera de avvi-kande uppfattningar som förts fram i fyrpartireserva-tionen. Den utgör faktiskt, det får jag erkänna, ettmärkligt dokument mer än på ett sätt, även om den iförsta hand får ses som en konsekvens av den nyabeslutsordningen i och inte som ett uttryckför en politisk samsyn. Skulle reservation 1 vara ettuttryck för en gemensam syn på de frågor som denberör, då vore det närmast något av en politisk sensa-tion.Det har från alla talare sagts väldigt mycketom den nya ordningen. skall en översyn avbudgetprocessen äga rum.