prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Detfinns ett antal ledamöter kvar, som regeringen tillsät-ter. Det är då viktigt att regeringen ser aspekternamed att det kanske kan finnas andra kompetentamänniskor, som står utanför organisationerna. Detinnebär alltså inte, , att vi pånågot sätt utestänger dem. Det står faktiskt platser tillderas förfogande. Jag förutsätter att regeringen tittarpå detta när platserna tillsätts. Då har det som önskar tillgodosetts.Anf. 175 () replik:Herr talman! Frågan har belysts ganska ingåendehär . säger att man skall låta kom-petensen vara det helt avgörande. Det är klart attkonstnärer har kompetens på detta område, men dethjälper ju inte när flera konstnärsförbund och andrainte får vara med i den här samlingen. Då blir förhål-landet alldeles orimligt, som det har påpekats här.Antingen skall alla kunna vara med, eller ingen.Det är kanske praktiskt svårt att alla skall vara med,men det utesluter ändå inte att det finns verksammakonstnärer som väljs in i eller istyrelsen sedan. Från harman t.ex. lämnat synpunkter och brev till kulturutskot-tet och påpekat att detta förbund som har ungefär likamånga medlemmar som Svenska Tecknare - som ärrepresenterade - trots detta inte är representerade.Likaså har sagt att det inte ärrimligt att visningsersättningen skall fördelas av nå-gon annan än en helt opartisk nämnd.Anf. 176 () replik:Herr talman! Jag skulle kunna rabbla upp exaktsamma sak för som jag har sagt tillbåde och . Jag kangöra det: Socialdemokraterna har sagt att det är vik-tigt att ta till vara den kunskap och den kompetenssom konstnärerna har och att den bästa kunskapenfinns hos konstnärsorganisationerna och hos konstnä-rerna själva. Därför är det viktigt att de är represente-rade. För att vi inte skall hamna i sitsen att någrakänner sig utestängda från dessa nämnder och styrel-ser har utskottet sagt att utskottet förutsätter att rege-ringen när den utser styrelserna tar till vara den kun-skap och kompetens som finns hos konstnärer ochandra även utanför de dominerande organisationerna.Då uppnås faktiskt det som och debåda andra ledamöterna här i kammaren har efterlyst.Jag vill ta tillfället i akt att ställa en fråga till Mo-deraterna. har att behandla ävenförslaget om länskonstnärer. Vad är det som gör att säger nejtill detta, ?Vi vet allihop i denna kammare att när man kom-mer i kontakt med kultur - och det gäller framför alltbarn och ungdomar - har det i mycket stor utsträck-ning betydelse vilken sorts kulturkonsument föräld-rarna är. Vi vet att kulturkonsumtionen hänger ihopmed utbildningsnivån. Utbildningsnivån är den vikti-gaste faktorn när man tittar på kulturkonsumtionen.Jag frågar då: Är det inte så att vi genom läns-konstnärerna kan bryta den tendensen, och skapa enkultur där barn och ungdomar kan komma i kontaktmed verksamma och aktiva konstnärer ute i skoloroch ute i föreningslivet? Detta behövs för att alla skallha en bra chans och en bra möjlighet att bli godakulturkonsumenter. Varför säger nej tilldetta förslag?Anf. 177 () replik:Herr talman! tycker helt enkel attlänskonstnärerna är en uppgift på regional nivå. Därfinns kompetens och intresse. Om det finns ett lokaltengagemang tillskapar man dessa tjänster. Om intedet engagemanget finns blir det heller inget bra avtjänsterna.Jag återkommer till representationen. Ja, det är välriktigt som det står i propositionen att man även kantillfråga andra. Men det är en väldig skillnad på attvara garanterad en plats i nämndens styrelse och atteventuellt, möjligtvis, få en.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag tycker att Mo-deraterna är något inkonsekventa när det gäller läns-konstnärerna. De säger att detta endast är ett regionaltansvar. Jag tycker då naturligtvis att det skulle varaintressant att veta i vilka län och vilka landsting Mo-deraterna har föreslagit att länskonstnärer skall infö-ras. Jag tror att de förslagen är något begränsade.Vi har länsmusik, länsteater, länsbibliotek ochlänsmuseer. Det finns flera olika institutioner ochverksamheter som staten stöder i regionerna. Detta ärett förslag som syftar till att öka kontakten mellankonstnärer och framför allt barn och ungdomar så attde får chansen att möta verksamma konstnärer. Jagtycker faktiskt att det är något märkligt att man frånmoderat håll reserverar sig mot detta.Anf. 179 PER ():Herr talman! har skönheteni våra samhällen i stort fått stå tillbaka. Det har inteansetts tillräckligt effektivt och lönsamt att satsa påestetik, särskilt inom bostadssektorn. Så har vi ocksåfått ett samhällsbygge som det ser ut, alltifrån likrik-tade betongbyggen för bostäder till anonyma ochkontoriserade, avhumaniserade, identitetsslösa stads-kärnor, skapade mer för "huvudhjulingar" än förmänniskor.Det är dags att hävda skönheten som ett nödvän-digt byggnads- och samhällsbegrepp. Det är dags attge arkitekterna, byggkonstnärerna, rätten att åter"signera" sina hus, och det är dags att ge konstnärernaoch konsthantverkarna möjligheter att förstärkaidentiteten hos våra hus, kvarter och samhällen. Föratt citera Bostadspolitiska utredningen, som jag självsatt med i: "Estetiska krav kan inte vara underordnadeekonomiska och tekniska hänsyn eller tillföras sent ibyggprocessen". En estetisk helhetssyn är därförväldigt viktig.I partimotion, Kr4, kräver vi attminst av totala byggnadskostnaden skall avsättasför särskild estetisk gestaltning och konstnärlig ut-smyckning vid ny- och ombyggnader av offentligalokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som har nå-gon form att statligt stöd. Regeln kan dessutomkompletteras med infrastruktursatsningar som vägar,broar, järnvägar och liknande konstruktioner andrasynliga enligt motion Kr283.I kulturpropositionen och i den bostadspolitiskautredningen anses som ett rimligt riktmärke förkonstnärliga insatser i enskilda byggnadsprojekt.Även i detta betänkande upprepas det rimliga rikt-märket. Enligt min mening finns det all anledning attnu återerövra insikten om skönhetens betydelse isamhällsrummet, att ge den lilla utsatta, men så vikti-ga och visionära yrkesgruppen av konstnärer ochkonsthantverkare möjligheter och utrymme igen. Ochinte minst ge arkitekterna riktiga utmaningar inomekologiskt hållbara ramar.Även om reservationen 36 inte når lika långt somMiljöpartiets visioner, delvis uttryckta i vår motionKr4, utan enbart kräver som ett bestämt riktmär-ke, vill jag härmed yrka bifall till den. Konstnärernasarbeten måste enligt min mening ingå somen nödvändig del i vårt samhällsbygge. Det är dags attplantera vår tids vårdträd för kommande generationer.Anf. 180 ():Fru talman! Kulturen är den tredje viktigaste till-växtfaktorn både för städer och regioner. Den kom-mer efter infrastruktur och universitet men före sko-lor, bostäder och frihet. Detta beror på att konstnärer-na är en utomordentligt viktig del i den kritiska massasom behövs för att man skall få fram en tillväxt ochen kreativitet.Det är det som gör att det är ett sådant bekymmeratt kulturen är så Stockholmsfixerad som den är här ilandet. Nästan halva det statliga stödet går till Stock-holm, och får sex gånger så mycket av destatliga pengarna som , och Umeå.Det kan inte få fortsätta. Hela skall leva, ochdetta är en viktig faktor för att skall leva.Konstnärerna spelar en mycket viktig roll. Avkonstnärer finns det bra konstnärer, dåliga konstnäreroch geniala konstnärer. Det är de geniala som vi villfå fram, och inte bara i utan i hela landet.Det är då viktigt att urvalet sker så att man sprider detoch att många deltar i det. Där har jag ett specielltgott öga till , som står för statenskonstinköp för olika samhällsmiljöer. Man har tioprojektledare som svarar för upphandlingen, ofta ikontrovers med brukarna. Jag menar att detta skallläggas på de lokala museerna. Då får man en mycketstörre bredd i urvalet, en bättre förankring och denlokala kunskap som behövs.När man nu här har tagit upp till diskussion ut-redningen om konstnärernas livsvillkor vill jag ocksåslå ett slag för en idé som jag har fått avstyrkt fleragånger i kulturutskottet, nämligen att inrätta dokto-randstipendier vid alla konstnärliga akademier. Manskulle dra en parallell med forskningen och låta debästa eleverna få möjlighet till experimentellverksamhet avslutad med en examination i form av enbedömd utställning, konsert eller annat prov medbetygssättning.Detta skulle ge de unga duktiga konstnärerna heltandra möjligheter att få sitt skapande utvecklat och fåen möjlighet att etablera sig. Det bör som jag ser detinföras på samtliga högskolor. Jag tror att det är ettmycket bättre sätt att gynna kreativiteten än att hjälpade äldre etablerade konstnärerna. De är de ungahungriga konstnärerna som vi behöver få fram för attskapa den kreativa miljön i landet.Anf. 181 () replik:Herr talman! Jag vill bara väldigt kort göra BertilPersson uppmärksam på att vi i utskottet vill att rege-ringen tar initiativ till en utredning som just ser överdet statliga stödet till kommuner och landsting ochhur det påverkar den omfattning av kulturutbud somnationalscenerna och andra helstatligt finansieradeinstitutioner erbjuder. Detta sagt med anledning avinledningen av anförande.Anf. 182 () replik:Herr talman! De kollektiva lösningarna faller all-tid socialdemokrater i smaken. Vad jag vill slå vaktom är konstnärernas möjlighet att etablera sig, utveck-la sin konst och nå hög kvalitet. Det är de genialakonstnärerna vi, eller i varje fall jag, vill slå vakt om.Museer, kulturvård m.m.Anf. 183 ():Herr talman! inleder vi det avsnitt som kanskeborde ha innehållit den debatt som upptog så myckettid i det allmänkulturella avsnittet . Med22 år mellan de stora kulturpolitiska debatterna bordetiden kanske ha använts till mer långsiktiga övergri-pande frågor. Skälet är uppenbart, kulturministernansåg inte att arbetsschema gick att förenamed hennes personliga planer. För att i varje fallsjälsligen återkalla henne till denna debatt vill jagcitera från i höstas:Programledaren: "Så folkets museum, etnografis-ka då är ..och Östasiatiska försvin-ner alltså helt och hållet från ? ": " Ja, det finns rätt gott om muse-er i . "Jag vill komplettera detta med ett citat från SVT1:s Aktuellt i samband med kulturpropositionensavlämnande den 18 september:Marita : "Möjligen kan man säga att jaglider av en yrkessjuka som många före detta journalis-ter gör. Jag är tydlig. Om man lindar in sina budskapså kanske man inte når fram visserligen men då blirman inte heller, då möter man inte heller samma mot-stånd. Men jag tänker fortsätta att vara tydlig. Dettycker jag är mitt uppdrag som politiker. "Ett tredje citat, nu från själva kulturpropositionen,rutan på s.142: Regeringens förslag:" Etnografiskamuseet i får statligt huvudmannaskap den 1januari 1999 och sammanförs med Folkensmuseum - , och till ett samlat etnografiskt centralmu-seum." I kulturutskottets betänkande har i dessa me-ningar ordet dels förts in två gånger.Och så ett utdrag ur : Det är inte fråga om attflytta museer till utan om att bygga upp enny sorts museum i , sade närhon presenterade Göteborgsdelarna av kulturproposi-tionen. "Jag är tydlig" är alltså egen be-skrivning av sig själv.Denna tydliga person har lagt fram ett förslag ochgjort uttalanden som har skapat mer diskussion ochlett till mer uppvaktningar, demonstrationer, protesteroch reaktioner från grupper och enskilda i hela värl-den än något annat kulturförslag under de senasteåren.I själva sakfrågan: Det är bra att staten tar uppförhandlingar med om att det etno-grafiska museet där skall få statlig huvudman och attdet finns en del pengar avdelade för att öka det mu-seets resurser. Det är också bra att det sker en sam-ordning av de museerna i ochStockholm inom en myndighet.Kulturministern påstod tidigare i debatten att mu-seiutredningen föreslog en ny central statligmuseibyråkrati, ett museiverk och att hennes förslagskulle vara ett bättre alternativ.Det är inte riktigt. Utredningen pekade på olikamodeller och föreslog ett snabbt tillsättande av enorganisationsutredning. Ett av förslagen i museiut-redningen var att gruppera museerna efter teman, såsom det i det nu aktuella fallet beskrivs i den gemen-samma reservationen nr 42, av bl.a. m och fp.Av reservationen framgår också att vi anser attadministrationen av denna verksamhet bör kunnaförläggas till . Men eftersom Moderaternainte verkar bli inbjudna att delta i arbete, spelar väl vår uppfattning på denhär punkten inte heller någon större roll.Det som är fel är att bryta sönder StatensKonstmuseer i och föra bort Östasiatiskamuseet ur sitt konstmuseala sammanhang eller att slåsönder , vars roll sedanlänge varit att samla och vårda det arkeologernafunnit, vare sig det är stenyxor eller guldmynt, varesig det har grävts fram ur svensk eller grekisk jord.Jag står helt bakom slutsats attstrukturen på museiområdet måste klarläggas. Jagavvaktar det regeringsförslag om ledningsstrukturensom aviserats "" innan jag tarslutlig ställning till hur de centrala museerna totalt settskall hänga samman. Det tycker jag att kulturminis-tern också borde ha gjort.Ett kort apropå angående : mu-seet föreslås i propositionen få ett nätverksansvar förnutida konsthantverk och formgivning. Det är bra. Fördetta uppdrag har man tilldelats . Beloppetmotiveras av utskottsmajoriteten med att det är vadmuseet begärt. Den verklighetsbeskrivning jag fåttsäger att museet i efterskott fick en förfrågan omvilket belopp man skulle behöva och att man då angav4 miljoner kronor.Herr talman! Jag vill göra ytterligare en kommen-tar under museiavsnittet. Det är bra att friluftsmuseer-nas roll uppmärksammas. Det är viktigt att dessamuseer, i när och ekologiskafrågor växer i uppmärksamhet och betydelse, kansvara upp till de krav som inte minst skolorna har rättatt ställa. Nästa gång det blir aktuellt med ett natio-nellt uppdrag på museiområdet finns det starka skälsom talar för att det bör förläggas till friluftsmuseer-nas område.Kulturmiljön, herr talman, är det andra områdetsom skall avhandlas i den här debattrundan. Här villjag i första hand fästa kammarens uppmärksamhet påreservation nr 47 och utveckla tankegångarna kringansvarsfördelningen inom kulturmiljöarbetet något.Låt mig beskriva hur jag menar att en idealisk modellskulle se ut.Som på så många andra områden skall det finnasen sektorsmyndighet. Den heter i det här samman-hanget . Den har att ansvara förmyndighetsutövandet på central nivå. Den skall inteha några sidouppgifter som skymmer koncentrationenpå denna roll. Jag ser vissa tydliga paralleller tillNaturvårdsverkets uppgift på naturvårdsområdet.Det innebär att utbrytningen av Statens historiskamuseer, som vi självfallet biträder, skall följas avmotsvarande frigörelse av Uppdragsverksamheten,UV, som dessutom bör uppdelas i lämpliga regionalaenheter, och avdelningen för konservering, RIK. Bo-lagisering som en förberedelse för att släppa in andraintressenter eller privatisering kan vara en möjlighet.RAÄ:s myndighetsrepresentant regionalt är län-santikvarien. Även på denna nivå skall uppbyggnadenvara sådan att det inte finns risk för sammanblandningav roller. Kunskapsuppbyggnad, vård och publikarbe-te, som är de tre övriga verksamhetsgrenarna inomkulturmiljövården enligt RAÄ, blir då en uppgift förlänsmuseet och landsantikvarien tillsammans.Jag ser klara fördelar med en relativt fri landsan-tikvarie, ungefär som man nu enligt uppgift planerarför det nya län, som får det statliga bidraget försin verksamhet från sin sektorsmyndighet, RAÄ,medan , precis som , får bidrag genomStatens kulturråd enligt den nya ordningen för stöd tillregional kulturverksamhet. Huvudmannaskapet förlandsantikvarien bör kunna läggas på ett organ därbåde hembygdsrörelsen och kommunerna finns före-trädda.När det skall utföras arkeologiska undersökningart.ex. i samband med infrastrukturarbete, skall länssty-relsen upphandla dessa enligt lagen om offentlig upp-handling, , på en marknad där det nuvarandemen regionaliserade UV tillsammans med privataarkeologiföretag och kanske arkeologiföretag medanknytning till universitetsinstitutioner, landsantikva-rieorganisationen eller regionala och lokala museeragerar på lika villkor.Länsstyrelsen sköter kvalitetskontrollen och över-vakar att undersökningen dokumenteras. En sådanordning skulle tillgodose kraven på sakkunskap ochhög vetenskaplig kvalitet och verksamt bidra till me-todutveckling och nytänkande på det arkeologiskaområdet.I anslagshänseende hör , herr talman, ocksåstödet till icke-statliga kulturlokaler hemma underdetta avsnitt. Vi moderater yrkar avslag på de tiomiljonerna. Det är inte logiskt att som maninför ett nytt statligt bidragssystem där det tydligt sägsifrån att det statliga bidraget inte avser lokalkostnaderha kvar ett särskilt lokalbidrag. Pengarna skulle, omvi fått bestämma, tillsammans med ytterligare 16miljoner ha tillförts ett anslag där de gör avsevärtstörre kulturnytta, nämligen bidraget till kulturmiljö-vård och kulturstöd vid ombyggnad.För handikappanpassning av kulturlokaler, somkulturministern berörde i det här sam-manhanget, skall självfallet även i fortsättningen stat-liga bidrag kunna utgå och då från samma anslag somövriga handikappinsatser.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till de för moch fp gemensamma reservationerna nr 42, där ocksåkristdemokraterna finns med, och nr 47.Anf. 184 ():Herr talman! Hör och häpna - jag tänker faktisktinte diskutera frågan om museerna och museiflyttentill , om jag inte får anledning till det i sena-re replikskiften. Jag kan bara säga att jag tycker att vihar diskuterat den frågan väldigt mycket förut ,och jag har också varit med i den debatten. Jag kaninstämma i det som sade i fråga omdetta. Jag kan även instämma i det som om friluftsmuseerna. Jag tycker att det är bra attdet lyfts fram i betänkandet.I stället skall jag ta upp litet grand om kulturarvet.Kunskap om vår historia är oerhört viktig för allamänniskor, kanske mer än någonsin i den föränderligatid vi lever i. Vi måste veta varifrån vi kommer, kännavåra rötter. Vi måste veta vad och vem vi är för attkunna gå vidare. Jag tror att det är oerhört väsentligt.Vård och användning av kulturarvet är nödvändig.Det finns några motioner som handlar om justkulturarvet på ett mycket decentraliserat sätt. Dethandlar om länshembygdskonsulenter i varje län. Jagtycker faktiskt att det är en rimlig begäran eftersomhembygdsrörelsen har en mängd ideellt arbetandemedlemmar i hela landet som verkligen vårdar och tarvara på vårt kulturarv överallt. I flera län finns dethembygdskonsulenter inom ramen för länsmuseernasverksamhet. Erfarenheterna från detta är mycket goda,både för hembygdsrörelsen och för länsmuseerna.De har stor nytta av samarbetet med hembygdsrö-relsen i sin verksamhet. Vi förutsätter att detta kom-mer att förbättras och utökas i de län där samarbetetinte är så utvecklat i dag.Vi tycker också att det är positivt att en miljon nuavdelas för ett program om kulturarv och främlingsfi-entlighet. Det gäller att rätta till en hel rad missupp-fattningar som finns hos en del människor om vad vårhistoria och den internationalism som vi har haft se-dan många decennier tillbaka egentligen innebär. Vimåste också jämföra våra olika kulturarv.Riksantikvarieämbetet har ju fått pengar nu förkunskapsuppbyggnad och förberedelser för att ta varapå industriminnen. Det finns ju oerhört många intres-santa sådana. Det är ju vår nära historia. Den ärmycket intressant, och det är viktigt att vi inte glöm-mer bort den och tittar ännu längre tillbaka. Mångagånger glömmer vi den nära historien, och den ärväldigt viktig för oss. har alltsåfått pengar för kunskapsuppbyggnad och förberedel-ser för att kunna arbeta med sådana här projekt. Mendessa resurser räcker inte till några egentliga projekt.Jag förutsätter att detta skall vara en förberedelse tillsysselsättningsprojekt längre fram.I det sammanhanget har vi en motion som handlarom folkrörelsearkiven, som också arbetar med dessafrågor. De behöver egentligen också ha mer resurser.Jag hoppas att det blir som vi har skrivit i betänkandetoch att det blir ett bra samarbete mellan ,och folkrörelsearkiven så attde kan jobba lokalt med dessa frågor och att detkommer att fungera.Vi tycker också att det är väldigt bra att Röhsskamuseet får ett nätverksansvar för nutida konsthantverkoch formgivning. De frågorna är oerhört viktiga. Jagdelar också tvivlet på att dessa pengar kommer atträcka, men det får vi följa noga och se hur utveck-lingen blir.I propositionen föreslås det också en samman-läggning av i med Statenssjöhistoriska museer. Vi föreslog i vår motion nr 283att myndigheten för de här enheterna skall placeras iKarlskrona. Det tillstyrker utskottet , och det ärmycket glädjande att det blir på det sättet.Sedan skall jag ta upp en fråga om kulturhuvud-stadsåret som också har med kulturarvet att göra. Vihar i en centermotion yrkat på att kvinnors kulturarvsärskilt skall belysas i samband med arbetet ute i helalandet när det gäller . Vi tyckeratt det är bättre att man belyser kvinnors kulturarvbrett överallt än att man t.ex. inrättar särskilda kvin-nomuseer, som det finns en del yrkanden om. I det härsammanhanget tror jag att det kan vara mycket bra attlyfta fram kvinnors kulturarv under kulturhuvudstad-såret.Vi delar inte uppfattning när detgäller icke-statliga kulturlokaler. Vi tycker att det ärmycket bekymmersamt att det - som det ser ut nu -inte kommer att vara möjligt att fatta några nya beslutom anslag till olika projekt när det gäller icke-statligakulturlokaler. Därför är jag mycket glad över att vi iutskottet har kunnat göra ett tillkännagivande tillregeringen om att komma med medel i tilläggsbudge-ten så att de redan beslutade projekten kan få sinapengar för att man inte skall behöva ha den här efter-släpningen . Det är inte tillfredsställandenär det är på det sättet. Det är mycket olyckligt förkulturlivet.Herr talman! Med detta tackar jag för mig.Anf. 185 ():Värderade talman! När det gäller flytthistorien förmuseerna anser även jag att det är färdigdiskuterat.Det gjorde vi när kulturministern var närvarande. Jagtänker inte ödsla mer tid på det.Jan redogjorde för uppfattningen enligtreservation 47 angående roll.Jag instämmer i hans anförande på den punkten ochbehöver därför inte orda mer om det heller.Kulturutredningen föreslog att en central myndig-het skall ansvara för bidragsfördelningen inom mu-seiområdet. Även , som har be-teckningen SOU 1994:51, behandlade museernas måloch organisationsstruktur. handlägger nuärenden av detta slag. Regeringen skriver i proposi-tionen att den överväger roll på den härpunkten. Något förslag i ärendet har inte presenteratstrots omfattande utredande. anser att detredan nu finns tillräckligt underlag för att inrätta ensådan central myndighet, men kulturutskottet har intetyckt att det var värt något beslut. Jag har inget yr-kande här, men med dessa ord vill jag markera våruppfattning på den här punkten.Anf. 186 ():Herr talman! Jag kan börja med att korta ned tidenmed , eftersom jag redan under biblio-teksavsnittet tog upp arkivväsendet. Jag tänker intedra det igen. Det får räcka så.Förra året debatterade vi ett kvinnohistoriskt mu-seum mycket flitigt här i kammaren. Hela fem partierhade då motionerat i frågan, men en majoritet beslu-tade att man inte skulle föregripa kulturpropositionen.Nu är vi här och skall fatta beslut om kulturproposi-tionen, och det finns inget förslag med.Regeringen föreslår att klass och kön skall genom-syra all museiverksamhet. Det är mycket lovvärt menotillräckligt. Jag tror att det behövs ett nationellt mu-seum med ansvar för att kvinnors liv och historia lyftsfram och är en motor för alla andra museer och derasverksamhet. De skall även kunna belysa samlingarnaur ett könsperspektiv på ett rättvist sätt.Jämställdhet är inte någonting som bara kommerav sig självt. Vi måste kämpa för den, fortbilda ossoch försöka se den som en integrerad del i samhället.Om vi skall klara av de intentioner som finns i pro-positionen och ta in det i alla delar måste vi ha dettakvinnohistoriska museum. Det kan bli en motor igenomförandet av de intentioner som finns.