prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — Jag tänkte knyta an till bakgrund som arbetsmarknadsminister. På detområdet har vi ju gjort en del bra eller halvbra uppgö-relser - RAS var väl inte så bra, men allergisanering-en var bra. Socialdemokraterna har ju uttalat sin viljaatt försöka minska arbetslösheten. Har gjort några kalkyler eller funderat på hurmycket fler jobb satsningar på biobränslen ger änsatsningar på fossilgas? Det handlar om tiofalt, ochdessutom är det mindre kapitalintensivt. Är AndersSundström villig att väga in detta när han tittar på detnya energisystemet?Anf. 49 TALMANNENEftersom statsrådet nu skall besvara fem följdfrå-gor i ett sammanhang medger jag tid på upp till treminuter för detta svar.Anf. 50 Näringsminister ()Fru talman! Tack så mycket för det.Jag skall börja med fråga. Detär inte nu aktuellt för regeringen att hantera frågan omsvenska investeringar i och norska investering-ar i . Hela diskussionen om naturgas är enfråga som kommer in naturligt i partiledaröverlägg-ningarna. Jag utgår från att de samtalen kommer attföras där.Till vill jag säga detta: Vad jaghar velat peka på är att inför de stundande partileda-röverläggningarna har fattat ett antal beslutsom tagna var för sig tycks vara väldigt svåra att för-ena. Detta kräver att alla parter som deltar i dessaöverläggningar måste vara beredda att ge och ta. Jagtror det är viktigt att jag som näringsminister ochenergiminister talar om det för ledamöter.Det krävs faktiskt kompromisser från alla håll om viskall lyckas komma fram till en stabil energiuppgörel-se.Till vill jag säga att jag hör tilldem som tycker att bioenergi är bättre än de fossilabränslena. För mig är det rätt naturligt att ett sådanthär partiledarsamtal bör leda till att energipolitikenutformas så att vi utnyttjar den bioenergi vi har till-gång till fullt ut och också att vi får en teknikutveck-ling som gör att den bioenergin kan användas på ett såeffektivt sätt som möjligt och ge så stora energimäng-der som möjligt. För mig känns det väldigt naturligt.Sverige har också gått igenom sin värsta kris närdet gäller tillgång till biomassa. har vi en ständigtillväxt av vedråvara i , som till väldigt stordel inte tas till vara i vår skogsindustri. Vedråvaran ärför en mycket stor ekonomisk tillgång och -för att gå över till fråga - också ensysselsättningsmässigt stor tillgång. Den är alltsåviktig för nationalekonomin, för utrikeshandeln ochför sysselsättningen.Jag ser för egen del inga problem när det gällerprioriteringen mellan fossilbränslen och bioenergi.Däremot är jag inte riktigt övertygad om att bioener-gin kan ersätta det bortfall som kärnkraftsavveckling-en orsakar. Snarare är jag övertygad om att den inteklarar detta ensam.Till sist skall jag svara på frå-ga. Det pågår ju nu en remissbehandling av betänkande. Alla partier skall natur-ligtvis mycket ingående ta del av alla de remissvarsom kommer in, och där kommer förhoppningsvisockså alla de synpunkter som inte fanns med i betänkande att finnas med och utgö-ra underlag inför partiledaröverläggningarna.Anf. 51 ()Fru talman! Jag har tidningsuppgifter från börjanav den här månaden där det talas om att en arbets-grupp på skall få i uppdrag attstudera dessa saker. Detta bygger på det tidigare stats-rådet uttalanden om att svenskaföretag bör investera i två planerade gaskraftverk iNorge osv.Den här arbetsgruppen på Näringsdepartementetfinns väl kvar. Har den börjat arbeta, och vad gör deni så fall?Anf. 52 ()Fru talman! Jag har en kort följdfråga. Kan AndersSundström som gammal arbetsmarknadsminister semöjligheter i att föra övermedel från kontot för arbetsmarknadspolitiska åtgär-der, om man förenklar det litet, till ett investeringsbi-drag för biobränslen?Anf. 53 ()Fru talman! Problemet med remissyttrandena överEnergikommissionens förslag är att det här viktigabakgrundsmaterialet inte fanns med där.Min fråga till är alltså: Kom-mer regeringen att själv läsa igenom dessa bilagor?Där finns faktiskt lösningar på problemen som gör attvi inte behöver ge upp några miljömål utan kan av-veckla kärnkraften utan att öka koldioxidutsläpp osv.- genom effektivering och mer förnybar energi.Kommer regeringen att ta speciell hänsyn till dessarapporter och inte bara överlåta det hela åt någon somkan ha läst dem i en remissomgång?Anf. 54 Näringsminister ()Fru talman! Först vill jag när det gäller naturgasensäga att jag i likhet med min företrädare har sagt åtden enhet som finns på departementet att följa ut-vecklingen när det gäller naturgas, biobränslen ochmånga andra områden. Jag tror att det också ligger ide andra partiernas intresse att detta följs väldigtnoga.Jag har inte heller lagt något slags restriktion påsvenska företag inom energiområdet när det gäller attagera i . Det tycker jag inte heller att jag harriksdagens mandat att göra. De skall uppträda somsjälvständiga företag och göra det som utifrån företa-gets synpunkt känns vettigast.Vad fråga beträffar kan jag sägaså här: När det gäller satsning på biobränslen ochäven andra alternativa energislag har vi kanske alltförofta kopplat den typen av investeringar till arbets-marknadspolitik. Vi har därmed inte valt att investerai ny teknik som är kommersiellt lönsam på lång sikt.Jag är ibland tveksam till om det är riktigt att byg-ga biobränsle-, vindkrafts- och solkraftsanläggningarsom både första och de skall ersättaskräver stora subventioner. Det vore kanske en fördelom en del av dessa pengar i stället lades på forskningför att utveckla den tekniken så att den första investe-ringen är kommersiell redan när den görs.Det kan vara ett svar på hur jag ser på det i denhär rollen.Till sist vill jag bara kort säga till att jag inte tror att det finns någon snabb lös-ning av den här konflikten. Många av er som sitterhär har diskuterat detta , just därföratt det inte finns någon hemlig rapport som fixar allaproblem.Den ekonomiska vårpropositionenAnf. 55 ()Fru talman! Eftersom finansministern inte är häroch jag har en väldigt viktig fråga, vill jag rikta dentill statsrådet handlar om när det skall komma ett blad meden rättelse av den vilseledande information som hargivits i regeringens vårproposition angående omfatt-ningen av de budgetförstärkande åtgärderna. Jag kancitera från propositionens inledning på s. 1, där detfinns en sammanfattning av innehållet och där det ståratt budgetsaneringsprogrammet behöver förstärkas:"Regeringen föreslår därför ytterligare budgetförstär-kande åtgärder till ett sammanlagt belopp av 10 mil-jarder kronor och ytterligare 12 miljarderkronor ." Sedan står det inget mer.Många har av detta dragit slutsatsen att det hand-lar om . Finansministerns presen-tation medverkade till denna förvirring. Det voredärför värdefullt om regeringen kunde ge ut ett kor-rekt blad, där det står att det handlar om 8 miljarder.Anf. 56 Statsrådet ()Fru talman! Vi har bestämt att det är lämpligt attjag svarar på frågan, eftersom jag är statsråd på Fi-nansdepartementet.Får jag först säga att det är väldigt viktigt med klarinformation när det gäller budgetsanering. Den härregeringen har, liksom den tidigare regeringen, somtillträdde , varit oerhört tydlig när detgäller att visa vad budgetsaneringen handlar om. OmAnne talar med dem som studerar det här idetalj skall hon få veta att det har blivit mycket bättrepå vår tid än det var när hon satt på Finansdeparte-mentet.Det har uppstått ett missförstånd i den här frågan.Det är alltså så att budgetförstärkningen är 10 miljar-der 1997 och 12 miljarder . Det skall icke adde-ras till 22 miljarder. Det viktiga för oss är att budget-målen skall uppfyllas. Vi skall klara 3-procentsgränsen 1997, och vi skall ha offentliga fi-nanser i balans 1998. Det är någonting som AnneWibble var mycket långt ifrån att klara.Hennes mål var mycket svagare än de målen.Vi har ett ansvar för att ge klar information, ochjag tycker att jag är mycket tydlig på den punkten nu.I dag svävar ingen i tvivelsmål om vad det gäller.Men det centrala är budgetsanering, ,och det centrala är att återigen få makt till politikenoch inte till marknaden.Anf. 57 ()Fru talman! Jag kan inte förklara detta med att dethar uppstått ett missförstånd, utan det är en direktfelaktig information som finns i regeringens proposi-tion. Det understryks ytterligare av att det som står idet officiella pressmeddelandet är lika felaktigt: Denya budgetförstärkningarna, 10 miljarder ochytterligare 12 miljarder , utgör fortsättningsvis endel av det utvidgade saneringsprogrammet och kom-mer att följas upp inom ramen för detta.Varje normal läsare uppfattar det så att det är 22miljarder ytterligare i saneringsprogrammet, närkorrekt information - som finansministern muntligenhar tvingats medge - är att det handlar om 8 miljar-der.Jag tycker därför att regeringen bör ge ut en kor-rekt skriftlig information, som ger de rätta siffrorna.Anf. 58 Statsrådet ()Fru talman! Får jag säga att jag är ganska förvånadöver den tolkning som gör. Med tre årpå vet hon in på bara skinnet huren svensk budget tolkas och hur en svensk budgetsa-nering tolkas. vet själv hur det var närhon lade fram glädjekalkyler, där hon skrev upp till-växt för att få en balans någonstans i fjärran, och hurdet tolkades och inte vann någon trovärdighet.Det är fullständigt meningslöst för ett land somSverige att försöka luras med budgetsiffror. Det haraldrig varit avsikten. Vi är oerhört tydliga på den härpunkten, men det kan självfallet uppstå ett missförs-tånd . Men om budgetsanering för AnneWibble är semantik, är det för oss konkreta åtgärder,som redovisas punkt för punkt i vårpropositionen ochsom kommer att fortsätta att redovisas under mandat-perioden.Anf. 59 ()Fru talman! Det handlar inte enbart om svenskatolkare, som kanske lyssnar på medierna och finans-ministerns presentation. Jag tog inte med mig , men där hade man gjort tolkningen att detgällde 22 miljarder. Jag har i min hand ett blad frånett annat utländskt institut, som också har summeratdet till 22 miljarder. Det är uppenbart att detta är envanligt förekommande tolkning av den informationsom regeringen har givit. Jag tycker alltså att rege-ringen borde ge korrekt information, och min enklafråga är: När kommer rättelsebladet?Anf. 60 ()Fru talman! Med anledning av det svar som läm-nades skulle jag vilja ställa en fråga om när regering-en skall stå på egna ben. I nästan varje anförande somsocialdemokratiska statsråd levererar i denna riksdaglutar man sig mot den borgerliga regeringen. Därförmåste ni svara på frågan: När skall ni bli fullvuxnaoch stå på egna ben? Detta är en frågestund där rege-ringen skall stå till svars.Anf. 61 Statsrådet ()Fru talman! Jag lutar mig mot de mål vi har i bud-getsaneringen. De är tydliga, och där finns inget miss-förstånd. Ett underskott 1997 och offentli-ga finanser i balans 1998 är tydliga mål.Statsskulden skall stabiliseras , inte 1998, somgällde under den förrförra regeringsperioden. Därfinns det skäl att vara oerhört tydlig. Informationskall alltid vara tydlig när det gäller budgetsiffror.Om det uppstår något missförstånd får manåterupprepa budskapet så att det blir klart.BabykontraktAnf. 62 ()Fru talman! Jag vill vända mig till arbetsmark-nadsministern.I förra veckan fick vi veta att unga kvinnor tvingasskriva på s.k. babykontrakt vid anställning. Mantvingas alltså förbinda sig att man inte skall få barninom . Om man skulle bli gravidriskerar man att förlora sitt jobb. Det går inte alltid sålångt. Många kvinnor upplever också att de i situatio-ner när de skall anställas får frågor som de uppfattarsom negativa: När skall du skaffa barn? Har du barn?Kommer du i så fall att vara borta mycket från job-bet?Jag skulle vilja fråga vad ministern anser om ba-bykontrakten. Jag undrar också vilka åtgärder hon villvidta för att motverka den diskriminering som jaganser sker av unga kvinnor på arbetsmarknaden i dag.Anf. 63 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Jag tycker naturligtvis oerhört illa omdetta. Jag blev också mycket upprörd när jag såg dehär intervjuerna. Det strider mot hela det arbete förjämställdhet som har bedrivits avolika regeringar. Det strider mot jämställdhetslagen.Jag kan inte tro att det skulle kunna vara giltigt omman skulle fullfölja ett sådant här kontrakt om någonbryter mot det, utan då tar lagstiftningen över.Det här är en följd av ett kärvt arbetsmarknadslä-ge, då arbetsgivarna tycker att de kan hantera männi-skor så här. Jag vill fördöma det. Jag utgår från attockså de fackliga organisationerna stöder sina med-lemmar, så att detta inte förekommer i fortsättningen.Anf. 64 ()Fru talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret. Jag anser att det här är rent diskrimineran-de. Jag undrar på vilket sätt ministern skulle viljabidra till att ge en positiv signal om att föräldraledig-het är någonting som berikar. Det här är ett stort pro-blem, men det är ett tyst problem. Därför är det viktigtatt vi tar upp frågan här i kammaren.Anf. 65 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Som politiker kan vi göra den insatsenatt vi pratar om det och skapar opinion, mot någon-ting och för någonting, och i det här fallet för föräld-raledighet, för kvinnor och män. Det är konstigt attmännen inte får skriva på motsvarande kontrakt. Detena är ett opinionsarbete för både kvinnors och mänsrätt att vara föräldrar, och det andra är naturligtvislagstiftningsarbete, som vi har gjort i den här riksda-gen, som handlar om att man har rätt att vara ledigmed betalning när man får barn. Den rätten tillkom-mer både kvinnor och män. Vi har ju en speciellpappamånad därvidlag också. De två vägarna kanman alltså gå, och det tänker jag fortsätta att arbetaför.VårdköernaAnf. 66 BO ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialministern, som ansvarig för sjukvårdsfrågorna.Ett av de problem i som har förvärrats un-der den föregående och den nuvarande socialdemo-kratiska regeringen är vårdköerna. Ett viktigt instru-ment för att bekämpa dessa köer har ju varit de peng-ar som har förts över från passiv sjukskriv-ning till aktiva sjukvårdsåtgärder, dvs. i praktiken frånförsäkringskassorna till landstingen. Vår bedömninginom har varit att detta borde utökas föratt bromsa ökningen av sjukvårdsköerna och kansket.o.m. få dem att vända.Om vi har läst rätt i propositionen från i måndagsavser regeringen att följa rakt motsatt väg. Min förstafråga är: Har jag uppfattat det rätt? Om så skulle varafallet: Vilka effekter tror socialministern att det får försjukvårdsköerna?Anf. 67 Socialminister ()Fru talman! Det är naturligtvis inte alls tillfreds-ställande att vi behöver skära så mycket som vi gör iSocialdepartementets budget. Det är inget av dettasom vi tycker är särskilt roligt och bra eller som kanförsvaras som enskildheter. Det är enbart sett i ettstort perspektiv och när man förstår att det faktiskthandlar om att prioritera och nå de mål som vi somregering har satt upp som detta kan accepteras ochsom man kan förstå vart vi är på väg.Det är så med de här pengarna, det är riktigt. Där-emot får vi lov att diskutera med landstingen om hurde skall klara detta. I och med att landstingen också,med de förändringar vi gör beträffande läkemedel,kan få överskott får vi diskutera hur de pengarna skallanvändas. Problemet är kvar och vi får fortsätta attresonera om hur vi praktiskt skall hantera det.Anf. 68 BO ()Fru talman! Jag tror förstås socialministern närhon säger att hon inte tycker att det är roligt att skära ibudgeten. Jag är övertygad om att hon talar sanningpå den punkten.På min fråga fick jag tyvärr svaret att det är så avser att skära i de pengar som används för atthålla tillbaka köerna. Det svaret antydde också svaretpå den andra frågan, nämligen att det mest sannolikaär att sjukvårdsköerna kommer att öka ytterligare. Vihade nog trott att man från regeringens sida skulleförsöka vidta åtgärder för att få dem att minska, inteatt mer aktivt se till att de ökar ytterligare. Min frågaär: Är detta en rimlig prioritering?Anf. 69 Socialminister ()Fru talman! Jag sade verkligen inte att vi aktivtskall se till att vårdköerna ökar. Jag sade att vi måstetitta närmare på om vi i stället kan hitta ett sätt attomfördela medel och få fram ett praktiskt sätt atthantera detta. Självklart skall vi se till att kapa vård-köerna och även uppnå vårdgarantin. Men det ärtungt. Jag skulle ljuga om jag sade något annat än attdetta kan vara svårt. Vi behöver se över hela uppgö-relsen om vårdgarantin. Vi skall göra allt vi kan föratt hjälpa landstingen att nå målen.Anf. 70 BO ()Fru talman! Detta anslag infördes efter många årsdebatt där vi från den dåvarande oppositionens sida islutet av 80-talet till slut lyckades övertyga den soci-aldemokratiska regeringen om att det var en klokpolitik att föra pengar från passiv sjukskrivning tillaktiva sjukvårdsåtgärder. Vi har varit glada över att vihar kunnat vara överens om det i början av 90-talet.Jag kan bara beklaga att inriktningen nu tydligen är attgå tillbaka till en annan tingens ordning som gör attpengar hellre går till passiv sjukskrivning än till akti-va sjukvårdsåtgärder.Anf. 71 PER ()Fru talman! Jag skulle vilja fråga socialministernom ministern är intresserad av att på något sätt arbetaför ett rikstäckande köregister när det gäller vården.Meningen med det är att man skulle kunna sköta vår-den på det ställe som har kapaciteten. Det skulle intebara vara inom de landstingskommunala områdenautan gälla hela riket.Sedan skulle jag vara intresserad av att höra minis-terns mening om möjlighet attköpa medicinska tjänster, inte bara rehabilite-ringstjänster.Anf. 72 Socialminister ()Fru talman! Jag hoppas att det är mig förlåtet attjag inte kan svara på alla frågor. Jag tror inte att jagkan ge ett tillfredsställande svar på de mer detaljeradefrågor som gäller sjukvården och landstingens möj-ligheter. Det får vi lov att återkomma till.Jag vill passa på att säga till att pro-blemet faktiskt var att ni lånade till alltdetta. Det är det vi skall försöka att betala av nu.Vapenexport till . 73 ()Fru talman! Jag har en fråga till är ansvarig för vapenexporten.Jag har ställt en skriftlig fråga om en vapenaffärtill . Det handlar om ett antal kanoner somIndonesien har köpt. Jag har fått ett svar och i detsvaret står det så här: "Låt mig emellertid försäkra attbedömningar av eventuell svensk krigsmaterielexporttill alltid sker helt i enlighet med de rikt-linjer som gäller för krigsmaterielexport. "Om man tittar på de riktlinjer som finns ser manatt de uttryckligen handlar om reservdelar och andraleveranser, t.ex. ammunition. Då måste man fråga sigom nya kanoner är att likställa med ammunition. Desystem som delvis har köpt fungerar ävenutan nya kanoner.När ändrades i sådana fall praxis, och vem harändrat praxis?Anf. 74 Statsrådet ()Fru talman! En viktig del i den praxis vi har är attinte vara alltför tydliga när vi kommenterar enskildaaffärer. Detta är en bransch och en näringsverksamhetsom av olika skäl av hävd omges med stort hemlig-hetsmakeri. Det är därför det finns spioner och annatför att komma runt detta. Det är litet svårt för mig attvara alltför precis och alltför tydlig när jag nu försö-ker svara på fråga.De riktlinjer som gäller är att om vi har levereratett vapensystem till ett land så fullföljer vi detta ge-nom att leverera sådant som följer av affären. Vilevererar ammunition, reservdelar och annat sombehövs och som man anser ligga i linje med den ur-sprungliga affären.Birger ställde frågor om en mycket kon-kret och specifik affär, som jag tyvärr är förhindradatt gå alltför djupt in i. Jag beklagar det, men någonändring av praxis har inte ägt rum.Anf. 75 ()Fru talman! Under KU-förhöret med sade han att man inte kan se nya kanoner somföljdleverans till gamla kanoner som man någon gånghar köpt. Har köpt 50 kanoner förut såinnebär det inte att man efteråt har ensjälvklar rätt att köpa tio till, sade . Jag görtolkningen att har en annan uppfatt-ning.Om man följer våra regler när det gäller vapenex-port står det dessutom att vi inte skall sälja vapen tillsådana länder som . Socialdemokraternahar slagit fast det, har slagit fast detoch regeringen har sagt att en av efterkrigstidens mesthänsynslösa kränkningar av folkrätten sker i Indonesi-en, i deras folkkrig mot Östtimor.Följer verkligen regeringen svenska vapenex-portregler när man tillåter export av nya kanoner tillIndonesien? Menar verkligen det?Anf. 76 ()Fru talman! Man blir ganska trött på regeringensständiga försök att slingra sig i de här frågorna. Jagvill påminna om att kommentarer tillenskilda exportaffärer har tidigare fällts av såväl MatsHellström, , som av , . Jag vill uppmanaLeif att lägga papperen på bordet även i dethär konkreta fallet. Det är inte farligt.Jag skulle också vilja fråga mer principiellt: att den affär som diskuteras är av sådankaraktär att ha kunnat fatta beslut om tillståndsgivning?Anf. 77 ()Fru talman! Det här är alltså en repris av frågorsom ställts , 1989, 1990 och fram till i dag.Jag ställde en fråga om justfartygskanonerna och fick till svar att man inte kundegå in på enskild affär.Men har faktiskt sagt tidigare har avbrutit all export till . Helt plöts-ligt tar man upp den igen. har sagt skall avbryta all export av vapen och följdleve-ranser. Man vill t.o.m. avbryta handel på grund av detförtryck som råder i , inte bara av Östtimorutan även av Västpapua. Hur kan godkännaatt man exporterar fartygskanoner? Det är helt obe-gripligt. Korten på bordet!Anf. 78 Statsrådet ()Fru talman! , och refererar vad andra har sagt och begär minakommentarer till det. Det är litet svårt för mig.Ni har ställt de här frågorna väldigt ,och ni har varje gång fått ungefär samma svar. Niåterkommer med samma fråga igen och hoppas i dethär fallet att jag skall svara på ett tydligare och öpp-nare sätt.Ett uttalande som refereras här är att någon skulleha sagt att vi har avbrutit all export till . alla skulle ha avbrutit all pågåendeexport. Man skulle t.o.m. ha övervägt att avbryta allexport även av personbilar, telefoner och vad det nuär. Så är inte fallet.Den prövning som görs av dessa länder görs isamband med nya leveranser. Däremellan fullföljer vigamla system och gamla leveranser om det inte inträf-far saker som ett FN-beslut eller ett embargo av EU.Då fryses allting, och då fullföljs inga tidigare avtalav något slag. Det är också det som gäller i det härfallet.Anf. 79 ()Fru talman! Innebär det som statsrådet nu säger attom ett land, t.ex. , har fått tillstånd från densvenska regeringen för länge sedan attköpa 20 eller 25 kanoner att det automatiskt har rättatt sedan, när som helst, fortsätta med detta,trots att det sker folkmord? Är det det säger? I sådana fall strider det helt mot vadJan sade i KU alldeles nyss.Anf. 80 ()Fru talman! Jag sade att man hade avbrutit all va-penexport och följdleveranser och att resolution harantagits i om att man bör överväga attavbryta all handel så länge förtrycket pågår och sålänge inte FN tar upp en omröstning om självbestäm-mande för . Det var vad jag sade, och det kanLeif kontrollera i protokollet.Jag vill än en gång ställa frågan: Är det överens-stämmande med bestämmelserna för svensk vapenex-port att fortsätta sälja till ?Anf. 81 ()Fru talman! Jag vill återigen upprepa frågan omstatsrådet anser att den affär som vi nudiskuterar är av sådan karaktär att Inspektionen förstrategiska produkter själv skulle ha kunnat fatta ettsådant beslut om tillståndsgivning.Anf. 82 Statsrådet ()Fru talman! Till vill jag säga att in-spektionen avgör det själv. Om man där bedömer attdet rör sig om en tidigare oprövad gränsdragning t.ex.avgör man själv om man vill ha vägledning om mantycker att det är kontroversiellt eller om man tyckeratt det inte är självklart.Birger frågar om vi automatiskt medgerföljdleveranser och utbyten. Svaret är nej. Det krävsnya tillstånd och ny prövning, men prövningen gällerom det är fråga om en följdleverans och om det harskett några förändringar i landet av ett slag som skullemotivera att man bryter existerande avtal, t.ex. om detkommer en FN-resolution. Någon automatik för dettafinns inte.