prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — Därför är det viktigtatt Försvarsmaktens anställda känner att vi harförtroende för deras insatseratt se möjligheterna i det utökade ansvarsområdesom ett vidgat säkerhetsbegrepp skaparatt finna motivation i det fördjupade internationel-la samarbetet i fredens tjänst.För att Försvarsmakten skall kunna svara upp motde krävande uppgifterna behöver högt kvalificeradeunga män och kvinnor kunna lockas att beträda offi-cersbanan.Dagens försvarsbeslut kräver eftervård och om-sorg - här i och inom regering och försvar-smakt.Herr talman! Det sammansatta utrikes- och för-svarsutskottet har redan behandlat arbetet med att fåtill stånd ett internationellt förbud mot antipersonellaminor. På centerinitiativ beslöt våren 1994att skulle verka för ett internationellt förbud.Sverige var det första land som initierade denna frågavid om översyn av konventionen omsärskilt inhumana vapen. Tyvärr resulterade konferen-sen inte i något totalförbud. Ett antal mindre förbätt-ringar uppnåddes dock under det svenska ordförande-skapet.Det som fört processen framåt under konferensenoch efteråt är att fler och fler länder valt att själva gåföre. Precis som i kampen för en bättre miljö krävs attvissa länder agerar som internationella föredömen.Den tidigare oviljan hos en majoritet i riks-dag att avskaffa de antipersonella minorna har skadatvår trovärdighet. Detta har jag framfört vid upprepadetillfällen. Politiskt arbete lönar sig. När regeringenoch nu gemensamt föreslår ett ensidigtsvenskt förbud skapas möjligheter för att medökad trovärdighet agera för ett internationellt totalför-bud. Kampen går vidare! Inrättandet av ett internatio-nellt minröjningscentrum är ett viktigt inslag i denkampen.Anf. 33 () replik:Herr talman! säger att jag faller in ikören när det gäller de som hävdar att ochSocialdemokraterna inte lyssnat i försvarsutskottet.Vad jag gjorde var att jag citerade vad ordförandena iCenterns och Socialdemokraternas partidistrikt skrev igår.Anders gråter krokodiltårar över att Folk-partiet inte har underlag för att precisera alla de ned-dragningar som vår politik skulle innebära. Det är ju centerpolitik att köra utövriga partier i alla sammanhang för att ensammakunna göra upp med regeringen. Ni har varit fram-gångsrika, och jag gratulerar! Men gråt inte överframgången!När det gäller föreliggande försvarsbeslut har jaginga fler frågor till och försvarsbeslut är på varje punkt utan undantagtotalbingo för centerledaren och hans försvarspoliti-ker. Jag kan bara gratulera!Anf. 34 () replik:Herr talman! talar om krokodiltå-rar. Han efterlyser material för att kunna ta ställningoch komma med alternativa förslag. Det är i dettaskede, diskussioner, med förlov sagt ettganska enfaldigt påstående.Försvarsmaktsplanen presenterades av Överbefäl-havaren . Det materialet har alla partier hafttill förfogande. Det har varit en offentlig debatt somvi alla har haft möjlighet att delta i. Att någon nu den13 december kan komma och säga att det inte harfunnits något underlag är för mig en fullständigt gåta.Vilket underlag skall man ha annat än försvar-smaktsplanen? Är det inte ändå , LennartRohdin, som sist och slutligen skall fastställa vilketförsvar vi skall ha? Det trodde jag var en grundläg-gande demokratiskt utgångspunkt som vi inte ensbehövde diskutera.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag blir här ändå litet överraskad avAnders . Visst finns försvarsmaktsplanen. Mendet är ingen hemlighet vilka turer som föregick ÖB:sslutliga förslag. Där liksom i turerna kring det förslagsom regeringen lade på bord har AndersSvärds parti haft ett mycket stort inflytande, stortansvar och stor framgång.Underlaget för denna påverkan från sidai de olika etapperna, som har lett till att harfått igenom sin politik på alla punkter, har vi på var-enda punkt som tar ställning till intehaft insyn i.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tror inte att någon mer än Len-nart Rohdin ens har tänkt tanken att harfått igenom varje punkt av sina tankar i detta för-svarsbeslut. Det hör också till de utopiska påstående-na att den lilla parten i en samverkan skulle få igenomallt. För vad skulle det ske?Sedan till turerna innan försvarsmaktsplanen komfram. Det var också ett led i den demokratiska proces-sen där hela Försvarsmakten var inblandad och ska-pade ett underlag på regementsnivå via försvarsgren-schefer, och där man i försvarsledningen så småning-om tillsammans med ÖB lade fram ett förslag.Att det sedan i ett öppet samhälle läcker ut uppgif-ter i de olika leden är alldeles naturligt och bara bra.Så skall det vara. Men det är inte detsamma som attÖB har tagit ställning förrän han har fått in alla för-slagen. Det är heller inte obekant att det fanns oenig-het mellan militärområdesbefälhavare och andra che-fer.Jag vill påstå att ÖB har gjort ett sammanvägtförslag utifrån de förutsättningar som vi hade getthonom. Sedan har vi ändrat på vissa förutsättningar.Jag har redovisat dem i fem punkter. Där har vi pånågra få punkter korrigerat i grundorganisationen,men krigsorganisationen ligger fast.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag vill bemärka ett par små punkteri anförande, eftersom umgängesformen i utskottet, möjligen i entankeverksamhet ihop med . Visst harvi haft dessa 57 sammanträden. Men skulle någonkunna upplysa om på hur många ställen vi har föränd-rat i det föreliggande förslaget?Efter diskussioner som stundom har varit ganskalånga har det slutat med: Det är väl ändå bäst att detstår som det står. Det är precis som om det kära paretBritt och var så rädda om kort-husbyggnaden, att pillade man över huvud taget påden skulle den ramla ihop och aldrig kunna rekonstru-eras. Jag är uppriktigt sagt inte främmande för att dehar rätt på den punkten. Men det är så umgänget hargått till, och det har varit tröttsamt att inte ha kunnatgöra någonting.Anders talade om FO-staberna och uttrycktesig så, att propositionen i och för sig inte var otydligt.Jag vill då tillägga: Det var bara att vänta tills AndersSvärd hade gjort sitt ändringsyrkande! Då var dendet! Det är det som står i propositionen.Anders inledde sitt anförande med att talaom att nu i båda etapperna har samarbetatmed Socialdemokraterna. Det är helt klart att det varså. Däremot framgick över huvud taget inte om Cen-tern hade påverkat Socialdemokraterna på någonpunkt. Var det rentav så att med dettaväl modulerade anförande ville ha sagt: Vi har garan-terat att socialdemokratisk politik kan fullföljas påförsvarsområdet i Sverige.Vid samma tid som utskottets betänkande justera-des stod det på TV-skärmarna hela den dagen i ettmeddelande: Protesterna hjälpte inte. Det blev somdet var tänkt. har lovat att fullt ut stödja So-cialdemokraterna i frågan. Det stod på skärmarna heladagen. Ingenting motsäger att det är precis på detsättet.Anf. 38 () replik:Herr talman! Vad gäller frågan från om vi i kanske inte har fått igenom nå-gonting låter jag tidigare replik varasvar på den frågan. Han påstod att vi har fått igenomallting. Ni kan ju ta den diskussionen efter den härdebatten.Sedan tycker jag att det är litet förmätet av ArneAndersson att börja tala om att börja på att tala omgrundorganisation och annat. har överhuvud taget inte talat om vad de vill. De har sagt attde vill ha mera pengar, men får de inte de pengar somde vill ha gör de som barn som inte får som de vill.De sätter sig ned och gråter, men de talar inte om isak vad de vill göra för de pengar som majoritetenfaktiskt är beredd att ställa upp med.Detta kan inte var någon nyhet för en gammalriksdagspolitiker och försvarspolitiker som ArneAndersson att det handlar om att skapa majoritet förekonomiska ramar, och de ekonomiska ramarna skallman använda på bästa sätt. Vari ligger det nya i detta?Arne säger att man inte har fått igenomen enda förändring i utskottet. Det är inte detsammasom att man inte har fört diskussioner och prövatargumenten. Man måste ta ställning. Återigen:När man som och hans kamraterväljer att mörka i frågan om vad man vill är det inte såsärskilt lätt att få igenom så mycket.Anf. 39 () replik:Herr talman! Vi har inte fått igenom det vi ville.Det är därför det har varit en så tråkig förhandlingunder . Det har varit mera värt att måna omden majoritet man hade från Socialdemokraternassida, och den har bestått med. Häravblir det hela onekligen litet träigt. Det var att stöta sinpanna blodig från sammanträde 1-57. Så är det.Vad gäller politik vill jag säga attdet framgår alldeles exakt av vår partimotion alldeleshur vi vill se det. Vi vill att grunden för organisatio-nen ändå skall springa fram ur . För den skull yrkar vi nu avslag på era förslagtill förändringar, som sannolikt också kommer attklubbas . Vinner vi voteringen i efter-middag kommer vi att gå tillbaka till ÖB för en orga-nisationsbestämning. Vi vill ha fast mark under föt-terna. Det är inte så rasande noga att vi får bestämmadetta själva. Det bör göras med högre kompetens änvad som finns inom och socialdemokratin. Nimå ursäkta denna förmätna ståndpunkt!Anf. 40 () replik:Herr talman! Det sorgliga faktumet att är företrädare för åsikten att det är Överbefäl-havaren som bestämmer över riksdag harframgått med all önskvärd tydlighet. Jag delar inteden uppfattningen. Jag påstår att det är alldeles kor-rekt att det är här vi fattar de avgörande besluten.När man yrkar avslag från sida stårman utan alternativ. pratar om inte har fått komma fram och att man inte har fåttigenom sina förslag. Förslagen finns i en motion,säger . Den kan alla läsa, men sedanskall förslagen diskuteras och föras samman. När maninte har fått ramen som man vill ha den har man sagtatt det är fel och att man behöver göra om allting. Detär det som gör beskyllningen om att inte vilja diskute-ra till en bumerang. Kom ihåg det, !Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om för-svarsområden. har alltid värnat de lokalaregementena och folkförankringen. Vi kristdemokra-ter har i mycket samma syn. Det är väldigt viktigt attFörsvarsmakten och totalförsvaret är synligt.Varför nu slå sönder den väl fungerande lokalaoch regionala organisation som finns, och sedan sägaatt vi, eftersom vi får tio försvarsområden mindre,måste försöka hitta andra former och bygga upp nyaorganisationsenheter? Varför slå sönder den befintli-ga? Det är att gå åt fel håll. Folkförankringen är vik-tig. Vi kan ta ett exempel utifrån de fyra uppgiftersom totalförsvaret skall ha och som vi förhandladefram i Försvarsberedningen, där bl.a. jag fanns med hela tiden.I läggs FO-staben ned. ochDalarna - X och W län - blir väldig stort med en FO-stab, 600 000 människor och ca 25 kommuner. Detblir svårt att utifrån totalförsvarets fyra huvuduppgif-ter förankra och kontinuerligt samverka i fred.Anf. 42 () replik:Herr talman! och jag är alldelesöverens om att det är viktigt med lokal förankring avett folkförsvar. Det är detta det hela handlar om.Beträffande försvarsområdena vill jag börja medatt påminna om att huvudyrkandeär att vi skall följa ÖB:s förslag när det gällergrundorganisation. Vad säger om försvarsområ-den? Jo, han säger att man skall lägga ned 10 försvar-sområden och inte göra någonting annat.Vad vi medverkar till - givetvis tillsammans medSocialdemokraterna för att få majoritet i frågan - äratt försvarsområdena får den indelning som ÖB harförordat av ekonomiska skäl. Det är mycket pengar attspara. När det gäller staberna har regeringen fått ettuppdrag, som jag nämnde i mitt anförande, genom etttillkännagivande, som säger att man i ännu störreutsträckning skall undersöka myndigheterna att hakvar det väsentliga i en försvarsområdesstab, nämli-gen kontakten med frivilligorganisationer, kommuneroch andra myndigheter.Det förslag som är betänkandets förslag tillmö-tesgår detta så långt man kan tycka är rimligt, om manockså skall ha litet respekt för ÖB och hans behov avatt följa våra riktlinjer att spara pengar.Anf. 43 () replik:Herr talman! ÖB har naturligtvis utformat sitt för-slag utifrån den penningsumma som ochSocialdemokraterna skickade med. Genom en organi-sationsminskning kan det naturligtvis utifrån ÖB:ssynpunkt bli nödvändigt att dra ned ledningsorganisa-tionen. utgår i huvudsak från ÖB:sförslag, men jag menar att de fyra huvuduppgiftersom totalförsvaret har är så viktiga, och kommer attbli än viktigare, att det är nödvändigt att ha kvar enväl fungerande organisation.Det talades om att spara pengar. Kristdemokrater-na har naturligtvis ingenting emot att sanera statensfinanser. Vi var ett av de första partier som propage-rade för besparingar även när det gäller totalförsvaret.Men jag menar att man inom befintlig organisationkunde ha slimmat staberna, och sedan sett efter vaddet fått för konsekvenser. Därefter kunde man even-tuellt ha förstärkt.Anf. 44 () replik:Herr talman! Efter senaste inlägg ärjag inte alldeles säker på att han har läst betänkandet idenna del. Det är just inom ramen för en slimmadorganisation som man skall överväga att ha mer avförsvarsområdesstabsverksamhet kvar ute i länen,utöver det man har i försvarsområdets huvudort. Jagförstår inte riktigt protesterna.Anf. 45 Försvarsminister ():Herr talman! Det försvarsbeslut som skall fatta har förberetts mycket grundligt och imycket stor öppenhet. Försvarsmakten och försvaretsövriga myndigheter har alla lämnat underlag. För-svarsdepartementets dörrar har stått öppna för upp-vaktningar, motförslag och protester. Men det ärregeringen och i sista hand som fattar beslu-ten. Försvarspropositionen är utarbetad med oväldoch med stor noggrannhet.Jag vill med kraft tillbakavisa alla insinuationeroch allt tal om mygel. I den politiska debatten före-kommer ibland överdrifter, skamgrepp och personan-grepp. Så har också varit fallet efter det att försvars-propositionen lagts fram. Jag har valt att inte polemi-sera eller bemöta, hur skamliga angreppen än harvarit. vill jag här i kammaren göra ett undantag.Det har det gått så långt att manifrågasätter de demokratiska institutionernas rätt attgöra en självständig prövning av Försvarsmaktensförslag, och man ifrågasätter riksdagsledamöternasoväld. Jag måste säga att jag blev utomordentligtförvånad och dyster. Jag trodde att en sådan inställ-ning tillhörde det förgångna.Herr talman! Jag vill därför göra det fullkomligtklart att är en demokrati. Ytterst är det svens-ka folket som bestämmer i allmänna val. Riksdagenoch regeringen fattar besluten. Myndigheterna ärunderordnade riksdag och regering, och myndigheter-na och deras tjänstemän har att verkställa vad dedemokratiska institutionerna har beslutat.Det nya försvarsbeslutet lägger grunden för ettmodernt och starkt försvar långt in på nästa århundra-de. kommerdet svenska folket att lägga ned över 220 miljarderkronor på sitt gemensamma försvar. Vi sänker för-svarsutgifterna något därför att krigsrisken har mins-kat radikalt och vårt säkerhetspolitiska läge har för-bättrats markant efter det slut.Men vi sparar mindre än de flesta länder. Det ärinte fråga om vare sig nedrustning eller avrustning.Det är ett väl avvägt försvarsbeslut som ger vårt landett värn mot krigstida angreppshot, ett skydd vidfredstida påfrestningar och en förmåga att delta ifredsfrämjande verksamhet utomlands. Försvarsbeslu-tet fullföljer satsningen på den bästa och modernastematerielen och tar vara på det värdefullastevi har i försvaret, nämligen den enskilda människan.Det är mycket glädjande att en stabil majoritet iriksdagen står bakom regeringens förslag. Socialde-mokraterna och har utarbetat försvars-propositionen i nära och mycket förtroendefullt sam-arbete. Men det är värt att framhålla att också Folk-partiet liberalerna står bakom den föreslagna ekono-miska ramen.Det finns sålunda en betydande samsyn i den poli-tiska mittfåran. På ömse sidor finns däremot partiermed helt motstridiga uppfattningar. Ett parti vill mer på försvaret, andra villnedmontera rejält.När man läser reservationerna blir det tydligt hurfullständigt splittrad oppositionen är i kammaren i denhär frågan. Det finns bara regeringens förslag, dvs.Socialdemokraternas och förslag. Det finnsinte något huvudalternativ, bara spridda meningsytt-ringar från vänster och från höger - fem motstridigapartimotioner från fem oppositionspartier. Så är det,det kan ingen förneka.Jag noterar - det vill jag gärna säga - med viss be-svikelse att Moderata samlingspartiet har valt attisolera sig i försvarspolitiken. står pin-samt ensamma och utan inflytande i försvarsfrå-gan. Det beklagar jag uppriktigt. Jag har gång på gånginbjudit företrädare för till överläggning-ar och samtal. Men har av taktiska skälslagit igen dörren, och det har skapat förundran ochmissmod också inom de egna moderata leden.Moderaterna blev griniga när de inte fick bestäm-ma försvarsbudgetens storlek. Då var det enklare fördem att dra sig tillbaka och låta dörren gå igen, än attta ansvar för de svåra besluten. Jag måste säga, herrtalman, att Moderata samlingspartiet kort sagt har valtden enkla vägens politik, en ensam ökenvandring bortfrån det politiska inflytandet i försvarsfrågan. Detsäger faktiskt en hel del om tillståndet i Modera-ta samlingspartiet.Det är framför allt tre viktiga frågor som jag villlyfta fram i det nya försvarsbeslutet.För det första skall flexibilitet och förmåga till an-passning efter skiftande hotbilder styra försvaretsutformning. Det är en följd av det slutoch gamla konfliktsenarier som har mist sin relevans.Detta är ett försvarspolitiskt nytänkande.För det andra utgår försvarsbeslutet från ett vidgatsäkerhetsbegrepp. Säkerhetspolitik handlarinte bara om militära angreppshot, utan också omcivila hot och risker. Detta är ett säkerhetspolitisktnytänkande.För det tredje slår Socialdemokraterna och Cen-tern entydigt fast att folkförsvarstanken skall genom-syra totalförsvaret. Detta är både ett vägval och enklar markering av att försvaret av vårt land är helasvenska folkets angelägenhet.Herr talman! Samtliga partier har liksom Försvar-smakten anslutit sig till anpassning som en styrandeprincip för försvarets utformning. Anpassning är ennödvändighet, inte som somliga tycks tro därför attförsvarskostymen har krympts utan därför att det i dagoch är omöjligt att förutse densäkerhetspolitiska utvecklingen på . Vimåste ha en beredskap för att den militära hotbildenkan förändras till det sämre. Det är därför som an-passning löper som en röd tråd genom det nya för-svarsbeslutet. Det är de säkerhetspolitiska bedöm-ningarna och ingenting annat som avgör de ekono-miska satsningarna på försvaret. Det har riksdag ochregering slagit fast i det första försvarsbeslutet för ettår sedan.Nya säkerhetspolitiska bedömningar kommer attgöras vid kommande säkerhetspolitiska kontrollsta-tioner. Nästa kontrollstation skall granskas av riksda-gen 1998, om inte omvärldsutvecklingen motiverar enytterligare kontrollstation . Vi kan inteplanera för en bestämd hotsituation eftersom vi i daginte kan förutse vilka hot vi kan komma att möta. Vikan inte ange exakt hur stort försvaret skall kunna blii framtiden eftersom vi inte vet hur stort detbehöver bli. I denna fråga, herr talman, befinner vioss i exakt samma situation som flertalet andra länder.Vi måste ha ett försvar som är flexibelt, som för-mår att utvecklas i takt med omvärldsförändringarna.Det är det nya. Försvaret skall kunna växa och föränd-ras om det säkerhetspolitiska läget försämras. Det ärdärför som regeringen ställer konkreta krav på kon-kreta, ständigt aktuella planer och beredskap för hurdet skall gå till.På innebär anpassning förmåga tillominriktning och tillväxt. Anpassning är då inte barakvantitativ tillväxt, inte bara mer av det gamla - flerbrigader, fler soldater eller fler stridsflygplan. An-passning är också försvarets förmåga att ställa om föratt kunna möta nya hot.Vi vet att det tar att anskaffa moderna va-pensystem. Det är därför som vi satsar storabelopp på modern materiel - u-båtar, ytstridsfartyg,flygplan och andra vapen av det allra modernasteslaget. Vi kommer att köpa ny materiel för mer än 15miljarder kronor , och vi skaffar oss garantierför att svensk försvarsindustri behåller kompetens ochkunskap på försvarsområdet och materielområdet.Över en halv miljard, , avsättsvarje år för just detta.Moderaterna var tidigt ute och förklarade att detinte går att bygga en ansvarsfull försvarspolitik påanpassning. Men efter höstens intensiva debatt får jagtill min glädje konstatera att först gjordehalt och sedan helt om. Det som var hart näromöjligt att genomföra är nu en nödvändighet, oavsettanslagsnivå om jag får tro partimotion.Det som förut hånades av är nu enligtsamma partis historieskrivning egentligen deras egetförslag. Jag bjuder gärna, herr talman, på detta iglädjen över en moderat tillnyktring på denna punkt.I vår tid kan inte försvaret betraktas enbart som enförsäkring mot militära angrepp på vårt land. Gör mandet menar jag att man visar okänslighet inför medbor-garnas legitima krav på trygghet i det fredstida var-dagslivet, och man gör försvaret en björntjänst. Deresurser som vi bygger upp för att klara kriget måstevi kunna använda för att möta svåra påfrestningar ifred. Det vidgade säkerhetsbegreppet och framför alltsynen på försvarets roll i det fredstida samhället görde ideologiska skillnaderna tydliga mellan å ena sidansocialdemokratin och , å andra sidan Modera-terna. De båda folkrörelsepartierna vill stärka samhäl-lets förmåga att möta också civila hot och risker.I hot-och-risk-propositionen tar regeringen förförsta gången ett samlat grepp om beredskapen motfredstida hot och risker. Regeringen ställer krav påmyndigheterna att i sina årsredovisningarredovisa beredskapsläget för regeringen. Sedan kom-mer att få en samlad redovisning avhur beredskapsläget är.Det här är en nyhet, men det är också ett mycketklart besked om ett ökat ansvarstagande för de civilahoten och riskerna. Regeringen vill stärka det civilaförsvaret genom att starta utbildning till civila bered-skapsstyrkor. skall 10 000 ungdomar utbildasvarje år för uppgifter inom räddningstjänst och be-folkningsskydd. Det är en viktig satsning och en in-vestering i kunskap och förmåga. Det har också röntstor internationell uppmärksamhet.Det är detta som Moderata samlingspartiet kallarför trams.Att inte bygga upp ett starkare civilt försvar ochen bättre beredskap för att möta de fredstida hotenvore att misshushålla med resurserna. Det vore att intege folk skydd mot civila hot och risker.Regeringens satsning ger ett starkare civilt försvari krig, som den ger en fredstida bonuseffekt.Om kommer det att finnas tiotusentalsungdomar runt om i med bättre kunskaper isjukvård och katastrofberedskap.Herr talman! En av de viktigaste frågorna för mighar varit att bevara och utveckla folkförsvarstanken.Jag tror inte på någon yrkesarmé. Jag är rädd för atten fortsatt urholkning av värnpliktssystemet hadeskapat en allt större klyfta mellan vanligt folk ochförsvaret. Jag instämmer helt och fullt i Överbefälha-varens uttalande om att det inte går att bygga ett starktsvenskt försvar utan det svenska folkets stöd. Det ärvad det handlar om.Vi behåller värnpliktsutbildningen på en fortsatthög nivå. Att många ungdomar får en utbildning inomtotalförsvaret är viktigt, men minst lika viktigt är attutbildningen i sig är meningsfull och utvecklande. Attgöra lumpen skall vara en merit, inte ses som en be-lastning.Jag vill passa på att informera om attjag kommer att inbjuda ar-betsmarknadens parter till överläggningar för att dis-kutera hur pliktutbildningen skall bli en verklig meritpå arbetsmarknaden.Men folkförsvaret är också hemvärn och frivilligaförsvarsorganisationer. Hemvärn, lottakårer, bilkåris-ter och de andra hör framtiden till. Hemvärnet mo-derniseras och förnyas. Vissa av frivilligorganisatio-nerna skall erbjudas möjligheter att delta i Östersjö-samarbetet.Jag har sedan min första dag som försvarsministerengagerat mig starkt för att öka antalet flickor somfrivilligt mönstrar och gör värnplikt. Jag vill se mång-dubbelt fler kvinnliga officerare i framtiden.Den omställning som försvarsbeslutet innebärkommer att påverka många anställda och deras famil-jer och medföra stora påfrestningar för dem.