prot · GJ09115 · 1996-07-12 00:00:00 — Jag bemötte t.ex. inte det häpnads-väckande påstående som framfördetidigare i kammaren att räntorna nu skulle vara högreän vad de var när satt i regeringen.Sanningen är ju att de är lägre än när BoLundgren fick lämna regeringsmakten.Nej, jag pratade om framtiden. Jag ställde fråganom hur bortom de arbetslösa skallvänta innan arbetslösheten halveras. Varför har denambition som ändå uttrycktes i de enskilda partiernasmotioner fallit bort när man enats sig om vissa utgle-sade rester? Allt annat har ju lagts åt sidan där.Bo Lundgren säger att det inte är viktigt. Jag troratt det är oerhört viktigt för de arbetslösa att få någotbesked om när åtgärder mot arbetslösheten vidtas ochnär de kan börja få effekt. Jag tror att det har utomor-dentligt stor betydelse. Jag vill på nytt ställa frågannär kan arbetslösheten halveras med det utglesadeförslag som de tre partierna har enats om. Kan vi fåett besked om den saken?Anf. 50 BO () replikHerr talman! Det är bekymmersamt när landets fi-nansminister har så litet att säga om hur han skallskapa de goda villkor för företagande och arbete somkrävs för att vi skall kunna få ned den totala arbets-lösheten genom att nya jobb växer fram i företagenrunt om i Sverige.Frågan om när vi skall få genomslag för vår poli-tik kan enkelt besvaras med att det beror på när Soci-aldemokraterna och slutar att blockera denpolitik som kan ge goda villkor för företagande ochnya jobb. Det finns ett antal förslag som partikamrater i kan ansluta sig till.Ett av dem kan sättas i sjön snabbt. Det handlar omatt förändra arbetsrätten, göra det enklare att anställaoch göra en förtroendechock i det avseendet.Ett annat förslag är att skapa förutsättningar för attden privata tjänstesektorn skall kunna expandera ochge 10 000-tals människor arbete. Men ni blockerar deförslagen. Ni skall möjligen utreda och titta på demmedan fler och fler blir arbetslösa under längre ochlängre tid. Vi ser ju den utvecklingen.Herr talman! Jag förstår att förbigickden borgerliga regeringsperioden med tystnad. Detvar ju så att när han lämnade över sin stol i Finansde-partementet till mig hade vi en situation som innebaratt arbetslösheten ökade med ungefär 1 000 personerom dagen. När vi lämnade över regeringsansvaret tillSocialdemokraterna efter valet förbättradessiffrorna. Då ökade antalet nya jobb mycket kraftigt.Vi vände den utveckling som var genom att just skapagoda villkor för företagande och arbete. Anser finansministern att höga skatter påarbete befrämjar nya jobb? Anser finansministern atten dubbelbeskattning av investeringar i nya jobbbefrämjar kampen mot arbetslösheten?Anf. 51 Finansminister ()replikHerr talman! Normalt brukar intevilja tala om det förflutna. Jag kan förstå detta. Men vill han tydligen göra det. Då kan jag nämnanågra uppgifter och jämföra läget med hur det varför när satt i regeringen. Jagtar uppgifter utöver de som framgick av eländesindex.År 1993 minskade industriinvesteringarna med1,. uppgick infla-tionen till . är den nere i . varbudgetunderskottet av BNP. blir det 5 %eller sannolikt lägre. År1993 hade vi ett underskott i våra utrikes betalningarmed 29 miljarder. har vi ett överskott med 31miljarder. Det är inget lysande facit för Bo Lundgrenoch den regering som han satt i.Jag konstaterar att jag inte har fått något svar påfrågan. Vi får väl ta upp den i andra sammanhang.Varför släppte ni den ambition som ni ändå hade i eramotioner att precisera när den totala arbetslöshetenskulle halveras enligt moderat politik? Varför för-svinner denna tidsangivelse? De arbetslösa lämnas itotal ovisshet om när halveringen skall kunna ske.Till sist vill jag säga till , som efter-lyser en förtroendechock: Lämna förtroendet åt mig,så får ta hand om chocken!Anf. 52 () replikHerr talman! Tillåt mig lugna ErikÅsbrink. De borgerliga partierna vill ha en så före-tagsvänlig politik att så många nya jobb skapas attden totala arbetslösheten kan halveras till sekelskiftet.Om man skall tror finansutskottets betänkande kom-mer våra förslag tyvärr att avslås. Då blir det natur-ligtvis inte så. Men det är vår ambition.Jag vill tillåta mig att lyfta den här debatten litetutanför gränser. Vi kommer aldrig någonsinatt klara jobben i om vi bara ser till Sverigesom en nästan isolerad ö. Vi måste inse att ären del av ett internationellt ekonomiskt samfund. Föratt få tillväxt och arbeten i krävs det att Sve-rige blir ett jättefint investeringsland för utländskaföretag och för svenska företag.Jag skulle vilja veta om det i regeringens ochCenterns program finns någonting som ni anser bidrartill att locka investeringar från svenska investerareoch från utländska investerare till . Jag kaninte finna någonting sådant. Jag tror att om det pers-pektivet fortsätter att saknas i regeringens politikriskerar att klämmas ihop och förstöras mel-lan en snabbt växande asiatisk ekonomi och enmycket snabbt växande ekonomi i Öst- och Centraleu-ropa. Där finns nämligen ett bra investeringsklimat,god framtidstro och en väldig iver och hunger påtillväxt och jobb. Vad anser ni bidrar till att skapadetta goda investeringsklimat i ?Anf. 53 Finansminister ()replikHerr talman! Jag tycker att det är lika litet till-fredsställande att höra som att höra BoLundgren i frågan om när arbetslösheten skall hahalverats. Oavsett vad som sägs i replikskiften här idebatten är det ett faktum att när de tre partierna påhögerkanten sätter sig samman och hittar ett begränsatantal förslag som de kan enas om, släpper de denambition som de givit uttryck för i sina motioner,nämligen om angivande av en tidpunkt för när arbets-lösheten skall ha halverats. De arbetslösa lämnas itotal ovisshet om när det skall kunna ske.Jag kan inte tolka detta som någonting annat än enkapitulation och en försvagning av den ambition somuttrycktes - låt vara att trovärdigheten i den ambitio-nen inte är särskilt hög med tanke på det mycket be-gränsade paket som ligger till grund för detta mål.Den andra frågan - som jag inte hinner beröra sär-skilt utförligt - gäller förtroendet för interna-tionellt. Jag har varit ute internationelltoch träffat en rad människor som är verksamma eko-nomiskt i företag, i andra länders regeringar osv. Jagkan försäkra en sak: att förtroendet för , försvensk ekonomi och ekonomisk politik, har ökatmycket kraftigt . Man noterar de storaframsteg som vi har gjort när det gäller att sanerastatsfinanserna och att få ned inflationen och räntorna.Vi är inte på något sätt framme. Jag är inte nöjd,framför allt inte med den höga arbetslöshet som vifortfarande har i , men vi har - det bekräftarutländska iakttagare - lagt en god grund för den fort-satta saneringen av den svenska ekonomin, och det ärviktigt.Anf. 54 () replikHerr talman! kunde inte peka på nå-gonting i dagens förslag som skulle skapa tillit tillinvesteringar i , och jag kan förstå det, för detfinns inget. Det saknas faktiskt någonting som jag trorär väldigt viktigt och som vi har pekat på från deborgerliga partiernas sida, nämligen kvalitet i utbild-ningsprogrammet.Ni skryter mycket med att det skall skapas väldigtmånga nya utbildningsplatser, och det är nog i och försig bra att det blir flera sådana, men det är faktiskt såatt kvaliteten i utbildningen är ett väldigt nödvändigtkomplement till antalet platser. Man kan inte bara hafler platser utan måste också ha flera bra platser ochgoda utbildningslinjer liksom en god utbildningskvali-tet. Detta har ni konstigt nog inte velat ta fasta på. Jagtror att det är centralt för att skall klara sigbra. Svenska företag kommer nog att klara sig bra, förde expanderar utomlands, men jag hoppas, , att ni också vill ha en mängd jobb i ,och då måste vi ha ett bra klimat här.En annan sak är bra och stabila skattevillkor. ErikÅsbrink har medverkat till en skattereform som skallgöra det lönande att arbeta i , men man har nugjort många återställare. Resultatet är t.ex. att man försådan utländsk expertmedverkan som krävs för attföretag skall kunna växa och erbjuda jobb i Sverigemåste göra särskilda undantag i form av lägre skatt förde utländska experterna. Det var ju det som vi skullekomma ifrån, , med den stora skattere-formen. Därför har man även där gått fel väg.Jag tror att man också behöver en mycket väl fun-gerande arbetsmarknad, och regeringen har inte hellerbidragit till detta, eftersom den inte vågar ändra påreglerna i arbetsrättssammanhang - man får förmodaatt det är av hänsyn till LO. Det saknas för mycket föratt man skall få en tillit till som investerings-land, och då klarar vi inte jobben. Det är tyvärr denbistra sanningen. Med den borgerliga politiken skullevi kunna halvera den totala arbetslösheten till sekel-skiftet, herr finansminister.Anf. 55 Finansminister ()replikHerr talman! Till vill jag säga attsyftet med den proposition som behandlas i riksdageni dag inte i första hand varit att behaga utlandet. Syftetvar att vidta ett antal åtgärder för att bekämpa arbets-lösheten, och jag tycker att det syftet är fullt tillräck-ligt för framläggande av en proposition. Men detta ärnaturligtvis inte det enda som vi gör. Jag nämndeförut att vi har vidtagit åtgärder, och vi kom-mer att vidta flera sådana.När det handlar om utlandets syn på svensk eko-nomi är det av utslagsgivande betydelse att vi kan visaatt vi håller på att återställa ordningen i svensk eko-nomi och i statsfinanserna samt att vi kan etablera ettpositivt klimat för företagen - de må vara svenskaeller utländska - genom låga räntor.Utlandet ser också på vår utbildningsstandard, ochdet är förvisso så att denna proposition innehållerviktiga insatser för att ytterligare förstärka och byggaut utbildningen, bl.a. den högre utbildningen. Utlandetser också på det svenska skattesystemet, och jag harmärkt att man positivt noterar den förmånliga före-tagsbeskattning som vi har i vårt land. Jag vill gärnasäga att har medverkat till detta genomden skattereform som vi genomförde för några årsedan, även om den dessvärre har utsatts för en delattacker och perforeringar bl.a. från det statsråd somsatt rakt under under den borgerligaregeringsperioden. I huvudsak står sig ändå dettaskattesystem, och det är positivt för våra strävandenatt locka till oss utländska investeringar i Sverige.Anf. 56 () replikHerr talman! Statsrådet sade att eländesindex hargått ned, och det är ju bra. Men ett index består avdelar, och vi är, herr statsråd, överens om att den delsom inte har gått bra är arbetslösheten. Där har ni körti diket. Man kan naturligtvis från samma dike se bådestjärnor och lera, men ni har kört fast i leran när detgäller arbetslöshetsbekämpningen.Ni har lagt fram sju ekonomisk-politiska proposi-tioner utan att fastställa ett mål för bekämpningen avarbetslösheten. Däremot har ni satt upp andra målsom ni skall kämpa för. När ni nu kommer tillbakaden åttonde gången är det kanske för att börja ta er urdiket. Det är bra, och det är kanske en utsträckt hand.Men som ni kanske sträcker ut den handendelar ni med den andra handen ut en örfil, nämligennär det gäller sättandet av den bortre parentesen för a-kassan. Det är ett mycket dåligt berett förslag. Att låtade arbetslösa finansiera höjningen är att dela ut enörfil, och där kan vi i Vänstern inte vända andra kin-den till.Men om ni kan ändra er därvidlag har ni somma-ren på er att fundera. Ni har en utredning som kanvara en nödutgång för er när det gäller att göra entotal omläggning av a-kassan. Då kan vi kanske öppnamöjligheter. har er utsträckta hand bestått i attni har satt er ned med annat parti en mörk natt ochsedan kommit ut och sagt: är vi överens, och nusträcker vi ut en hand. - Till varandra, ja!Ni har ibland indirekt visat att ni menar allvar medera ord. Ni har nappat på några vänsterpartiförslagvad gäller utbildning, skattepolitik osv. - det finnspositiva inslag - men helheten förstörs av a-kasseförslaget och av er bristande fördelningspolitik.Statsrådet ! Kan ni tänka er röda skatte-växlingar, dvs. att höja skatten för dem som tjänarbättre och att minska den för dem som tjänar dåligt -höja skatten för bolag och lätta skattetrycket för mind-re företagsamhet?Och vad händer bortom den bortre parentesen,? Är det rimligt att de arbetslösa skall finansi-era höjningen av a-kassan? Finns det inte andra meto-der?Anf. 57 Finansminister ()replikHerr talman! tycker att jag harkört i diket. Jag måste säga att jag inte alls uppleverdet så. Jag kör på i ganska bra takt, och jag kan för-säkra att regeringen kommer att fortsätta att föra enkraftfull ekonomisk politik, inte minst för att bekämpaarbetslösheten. Det är vår huvuduppgift nu.Problemet med är juatt ni tycks ha tappat den insikt som ni visade visstprov på tidigare , nämligen måste ha ordning på statsfinanserna. Man kaninte låna sig fram. Man kan inte släppa i väg under-skotten och skulden på det sätt som era nuvarandeförslag dessvärre leder till.En politik mot arbetslöshet och för att skapa nyajobb är inte trovärdig om den innefattar skuldsättningoch sedelpressfinansiering. Den insikten måste niåtervinna, om det skall vara möjligt att ha något sam-arbete . Den politik som vi nu för syftar tillatt skapa en stabil grund för nya jobb och att åstad-komma en lägre arbetslöshet.Jag hörde tidigare i debatten utta-la att vi håller på att försätta den offentliga sektorn inågot slags tillstånd av anorexi. Jag delar inte denuppfattningen. Det är snarare så att vi med Vänster-partiets politik riskerar att få bulimi när det gällerunderskott och skuldsättning.Anf. 58 () replikHerr talman! Statsrådet underkänner nuhelt regeringens politik fram . Fram tilldess hade vi ett saneringsprogram på 118 miljarder.Allt var alltså en total katastrof för statsfi-nanserna. Är inte det att ge ett väl kraftigt underbetygåt den tidigare finansministern? Jag tycker faktiskt attdet är ett väl häftigt internt angrepp.Vi står fast vid det som vi stod fast vid med GöranPersson. Det var en ganska hyfsat avvägd politik.Sedan dess har statsfinanserna förbättrats. Om för-sämrade prognoser gör att man måste skärpa sane-ringstakten, varför kan då förbättrade prognoser ald-rig leda till att man lättar något på saneringstakten?Nu ökar ju arbetslösheten de facto. Det går inte attförneka att arbetslösheten ökar, . Skulle enskillnad på 12 miljarder vara bulimi och katastrof?Det är av BNP. Det går ju inte att varatrovärdig och hävda det, statsrådet har haft fel förr i debatten. Närvi diskuterade skattereformen sade : Det bliringen underfinansiering. Reformen är fördelningspo-litiskt helt perfekt. Vem var det som fick rätt dengången, ? Det var jag! Vem är det som harrätt den här gången? Det är faktiskt jag. Vi kan ha ennågot lättare finanspolitik för att garantera jobben.Statsrådet sade: Det går inte att sänka mat-momsen. Jag sade att det gick. Sedan sade Åsbrink:Man blir klokare . Han tillstyrkte vårtförslag.Bli klokare ! Satsa på och prioriterakampen mot arbetslösheten! Driv inte EU-anpassningen så stenhårt! Då kan vi ta emot en öppenhand. Då skall vi samverka. Det finns möjligheter. Vihar inte alls mist kunskapen om att statsfinansernamåste finansieras. Men det skall gå hand i hand. Allaindex skall förbättras genom att alla variabler förbätt-ras. Det gäller inte bara inflation och underskott, utanäven arbetslösheten skall gå ned.Anf. 59 Finansminister ()replikHerr talman! Visst är det så, , attjag ibland har haft fel och att har hafträtt i olika sammanhang. Jag hoppas att jag kan fort-sätta att bli bättre över nätter eller dagar och att jaghar en personlig utveckling. Det hoppas jag att ocksåLars har.Däremot håller jag inte riktigt med när det gälleralla konkreta exempel som nämns här. De åtgärdersom har vidtagits - de 8 miljarder somjag möjligen har bidragit med som ett blygsamt till-skott till de 118 miljarder som den föregående fi-nansministern bidrog med - är naturligtvis inte ettuttryck för någon kritik eller något ifrågasättande avde 118 miljarderna. Det är ett komplement och enförstärkning. Det är ett fullföljande av den politiken.Återigen: Det är oerhört viktigt att vi på ett över-tygande sätt får ordning på landets ekonomi och att vikan demonstrera, både i och internationellt,att inte är ett land som lånar sig fram, somskuldsätter sig eller som sedelpressfinansierar. Vibetalar våra utgifter med riktiga, hederliga inkomsteroch inte på något annat sätt. Att vi kan få ned inflatio-nen och räntorna är oerhört viktigt, inte bara för före-tagen som skall bygga ut och skapa jobb utan ocksåför de enskilda människorna. Det är oerhört viktigt förenskilda löntagare och pensionärer, inte minst för demsom har små omständigheter, att prisökningar inte äterupp deras knappa tillgodohavanden. Det är oerhörtviktigt att räntorna går ned för villaägare och andrasom har att betala höga räntekostnader. Vi måste ståfast vid och fullfölja den politiken. Först då får vi ensolid grund för att skapa nya jobb och minska arbets-lösheten. Det är regeringens uppgift. Det kommer viatt kämpa med. Vi kommer inte att sitta fast i diket.Vi kommer tvärtom att köra på den väg som lederfram till en halvering av arbetslösheten.Anf. 60 () replikHerr talman! är vältalig när det gäl-ler de allmänna målen, och det är lätt att ställa upp ide delarna.Men man frågar sig hur höjd fordonskatt i ställetför nybilsskatt kan skapa fler arbetstillfällen. Hurskapar man fler arbetstillfällen genom att med högreskatter ta från dem som tjänar relativt litet eller harbegränsade inkomster och ge litet mer till dem somhar råd att köpa nya bilar? De måste ju ha ganska brainkomster. Hur skapar man arbetstillfällen genom attförsämra a-kassan och göra så att färre kan komma iåtnjutande av den? Det blir ju svårare att kvala in förungdomarna. Det blir en stupstock. Sedan blir detkanske socialbidrag i förlängningen.De här förslagen är konstiga med tanke på vadErik säger att han vill när det gäller målsätt-ningar.Likadant är det när det gäller kommunsektorn. Dethar sagts att det finns en överenskommelsemellan regeringen och kommunsektorn om att maninte skall tvinga ut fler i arbetslöshet. Men samtidigthöjer regeringen egenavgifterna. Det innebär attskatteunderlaget minskar för kommunsektorn. Pengardras in från kommunsektorn, som förlorar pengar. Detinnebär att tiotusentals människor tvingas ut i arbets-löshet och att välfärdssystemet fungerar sämre.Varför väljer man inte ett annat sätt att sparapengar på, genom att ta mer från dem som har myck-et? Varför har man inte en mer aktiv fördelningspoli-tik, så att de som har små ekonomiska marginaler fårråd att efterfråga och så att företagen kan sälja sinaprodukter? Den låga inflationen som man skryter medär ett tecken på en extremt låg efterfrågan. Det är intenågot positivt.Anf. 61 Finansminister ()replikHerr talman! Jag utgår från att arbetsmarknads-ministern kommer att ta upp frågan om den bortreparentesen och diskutera den mer utförligt . Jag vill bara konstatera att det naturligtvis inte ärnågon stupstock som inträffar . Det handlari stället om att markera att arbetslöshetsförsäkringenär en omställningsförsäkring och att alla krafter skallinriktas på att människor långt innan treårsperioden ärtill ända hjälps tillbaka till jobb på den öppna arbets-marknaden. Alla ansträngningar skall inriktas på det-ta. Det är själva poängen med den reformering avarbetsmarknadspolitiken som vi har att ta ställning tilli dag.Sedan vill jag ta upp detta med bilarna som exem-pel. Det verkar nämligen som om intehar förstått syftet med de olika åtgärder som har lagtsfram. Det är i själva verket en mycket kraftig miljö-satsning som genomförs, kombinerat med en stimu-lans av sysselsättningen i och av svensk bilin-dustri. Det handlar om att erbjuda förmånligare vill-kor för att kunna sälja bilar som är tillverkade i Sveri-ge och kunna byta ut äldre bilar som nästanalltid är mycket sämre ur miljösynpunkt. Dessutom:Genom förändringarna av förmånsbeskattningen avtjänstebilar inför vi en miljökomponent. Det kostarmer om man kör mycket än om man kör litet, vilketinte är fallet med det nuvarande systemet. Det här ärett paket som på en och samma gång tillgodoser kravpå bättre miljö och ger en positiv effekt på syssel-sättningen, detta utan att vi undergräver statsfinanser-na. Det är att slå tre mycket bra flugor i samma smäll.Jag förstår inte vad kan ha emot densaken.Anf. 62 () replikHerr talman! Om vi minskade på fordonsskattenoch accisen och i stället höjde bensinskatten och die-selskatten - då skulle vi naturligtvis få en miljöprofil.Då skulle vi gynna att man inte kör och släpper ut såmycket avgaser som är fallet i dag.Att däremot omfördela den fasta beskattningen,som träffar alla oavsett om de har mycket eller litetpengar, från dem som har mycket till dem som harmindre - det är ju det man gör när man tar bort acci-sen och i stället höjer fordonsskatten - kan ju intevara bra för miljön. Det kan inte ge någon positivmiljöeffekt.Däremot har det fördelningspolitiska effekter somjag inte tycker är speciellt positiva. Det innebär drar in möjligheter för människor i normala in-komstlägen att kunna efterfråga på marknaden, attkunna handla helt enkelt. De får ju betala högre for-donsskatt. Det stimulerar knappast bilindustrin attfolk får mindre pengar på det sättet.Det är mycket oroväckande att lyssna på . Regeringen satsar ensidigt på den traditionellaexportindustrin, som har varit motor i den högkon-junktur vi just har haft. Men man har inte satsat på debranscher som har snabb ekonomisk tillväxt: miljö-branscher, IT, informationsbranscher. Där går vikräftgång. Därför ser vi nu att konjunkturen har väntoch att arbetslösheten stiger. Det är ofrånkomligt,eftersom man inte har satsat på det som ger jobb iframtiden.Genom att så ensidigt hålla fram exemplet medfordonsskatt och accis bekräftar att manvill satsa på traditionell exportindustri, inte på detsom ger jobb . Detta ger inga nya jobb.Inom exportindustrin rationaliserar man på ett sådantsätt att det bara blir maskinerna som tar över jobben.Anf. 63 Finansminister ()Herr talman! Jag blev förvånad över att höra RoyOttosson säga att vi satsar ensidigt på exportindustrin.Det är inget fel att ha bra villkor för exportindustrin,men det är inga speciella satsningar på den i den härpropositionen. I själva verket har exportindustrin fåttvidkännas en förstärkning av den svenska kronan påmellan 15 och . Jag tycker att deti grund och botten är bra, för vi hade en undervärde-rad krona. Det kanske är för lätt för exportindustrin,men det blir onekligen litet tuffare framöver, efterdenna kronförstärkning.Däremot ligger insatserna i den här propositionen,och det kan väl inte ha undgått , i höggrad på små och medelstora företag. Det är där visätter in stimulanserna, både på skattesidan och ge-nom ett särskilt miljardprogram. Jag förstår inte vaddet är för fel med de åtgärderna.Tillbaka till bilarna. Vad är det för fel i att vi sät-ter in stimulanser som gör att folk byter ut gamlamiljöskadliga bilar mot nya bilar, som är mycketbättre ur miljösynpunkt? Vad kan haemot den insatsen?Vad är det för fel med att man säger att det intebara är de som äger bilen själva, som redan får betalaett bensinpris på någonstans mellan 7:50 och ,utan också de som har tjänstebil, och som harbetalat noll kronor i rörlig kostnad, som får vara medoch betala en viss rörlig komponent. Det är väl brabåde miljöpolitiskt och fördelningsmässigt.Anf. 64 () replikHerr talman! Man kan naturligtvis fundera på var-för finansministern ägnar så oerhört mycket tid åt attexaminera tidpunkten för när ,och politik når sitt resultat.Man kan inte frigöra sig helt från misstanken att det ärför att dra uppmärksamheten från det faktum att devallöften som förde , ochde andra ministrarna till , nämligen att niskulle få ned arbetslösheten till , harni kapitalt misslyckats med. Hur ni skall klara av attarbetslösheten nu ökar, att varslen ökar snabbt, attkonkurserna ökar, att antalet lediga platser däremotminskar, borde, , vara mer angeläget förer att tala om. Er politik är uppenbarligen otillräcklig.Sedan talar om någonting som hankallar för eländesindex.