prot · GJ09105 · 1996-06-04 00:00:00 — Det finns därmed, enligt vår mening, an-ledning att i stället för "användning av IT" tala om"utveckling av IT-tillämpningar". Detta språkbrukspeglar bättre de aktiva utvecklingsinsatser med åtföl-jande sysselsättningseffekter som erfordras i IT-samhället.Först och främst måste man alltid ha den enskildeindividens perspektiv som utgångspunkt. Vi kan kon-statera att IT förenklar vardagen på många sätt, främstför dem som har en öppenhet inför den tekniska ut-vecklingen. Därför måste information om IT under-stödjas så att man undanröjer mentala hinder ochskapar möjlighet för bred förståelse. IT är inte det-samma som Internet. När detta är uppnått kvarstår demånga sociala hindren.Informationstekniken får aldrig bli elitens makt-medel, där medborgaren utan dator är utestängd frånsin demokratiska rätt att påverka. Utan ett enda med-vetet fattat beslut riskerar medborgarnas makt attflyttas från valdagen till en köpt PC. Dåtidens fattig-hjon blir nutidens PC-lösa. Det får inte bli ett elek-tronikens klassamhälle med starka och svaga, medegen eller ingen e-mail-adress. För liberaler har de-mokratin en prislapp som är väl värd att betala.IT skapar även oanade förutsättningar för ökadvalfrihet och därmed högre livskvalitet. Distansarbetegör det t.ex. möjligt att arbeta hemma delar av arbets-veckan. En minskad energiåtgång, en minskad ned-smutsning och en lättnad av trafiktrycket i storstäder-na är en del av de positiva följderna för både samhäl-let och individen.Utbildning och det livslånga lärandet är en annanliberal kärnfråga som kommer attutveckla i sitt anförande.Näringslivet måste hänga med i utvecklingen. Re-geringen fastställer tre centrala mål i en strategi för attbredda och utveckla användningen av IT. Det handlarom i det närmaste självklara uppgifter för staten. Detgäller rättsordningen, utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning. Till dessa tre områden fogasövriga insatsområden, som utgör ett slags restpost därallt är lika viktigt. När allt prioriteras blir inget priori-terat. Hit kvalificerar sig, enligt regeringens omdöme,näringslivet. Enligt liberalerna är det ettcentralt mål att den snabba utvecklingen på IT-området får genomslag i näringslivet. Allt annat inne-bär en felprioritering. Om inte utvecklingen på IT-området även omfattar företagen kommer vi snart attvara permanent på efterkälken med en ökande arbets-löshet som följd.IT tillåter dessutom en annan typ av företag ochorganisationer att växa fram - de nätverksbaseradeföretagen. Där ersätts de gamla, hierarkiska och for-mella strukturerna av människor som väljer att jobbamed projekt i löst sammansatta och flexibla nätverk.Detta kan möjliggöra för fler människor att fortsättaleva och verka i sin egen hembygd, så att de slipperflytta till storstäderna för att få jobb. Det är en frågaom valfrihet för många - om livskvalitet för andra.För datorn är det ingen skillnad om man sitter i rum-met bredvid eller på en annan plats i landet. Genomtelefax, dator och telefon är man i centrum - oavsettvar man befinner sig. För ett liberalt parti som strävarefter att ge alla lika livschanser och vill utveckla ochförstärka egenföretagandet även i en levande lands-bygd handlar ett viktigt ställningstagande om denbreda spridningen geografiskt.Men det handlar också om att faktiskt låta företa-gen vara i fred när det gäller skattepolitiken och fun-damentala förutsättningar som ägandestruktur. Förut-om det allmänna krångel som omfattar företagandet är det för utvecklingen av IT särskilt viktigt tittar på möjligheten att förändra avskrivnings-möjligheterna för strategiska IT-investeringar eller påvärden av det intellektuella kapitalet i dessa nya före-tag där investeringarna finns dolda i kunnande i ställetför i maskiner. Dessutom är arbetsrätten ofta ett pro-blem för de nya IT-företagen när det gäller anställningav personal, eftersom kommande arbetsbelastningofta är svår att förutsäga.En väl fungerande informationsstruktur kommersannolikt att vara lika viktig i kunskapssamhället sominfrastrukturen i vägar och järnvägar är i dag.En nation som lyckas skapa en informationsstruk-tur som upplevs som positiv av medborgarna ochgemensam för alla kommer att ha skaffat sig över-lägsna konkurrensfördelar gentemot omvärlden. Fördetta krävs en inre övertygelse och en bärkraftig vi-sion från de politiska ledarna.Fru talman! Morgondagens samhälle kommer attinnehålla väsentliga inslag av det som vi kallar IT.Därför måste vi lära oss att hantera den, så att tekni-ken främjar företagandet, demokratin, jämlikhetenoch jämställdheten.Vi står givetvis bakom alla våra reservationer menför tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservationen 13.Anf. 54 ()Fru talman! Jag skall ägna en hel del av min tid åtatt kommentera de inlägg som har gjorts tidigare. Jagskall inte upprepa allt som har sagts. Det handlar tillstor del om att slå in öppna dörrar. Mycket är själv-klart. Vi är överens i riksdag om att vi vill hademokratiska satsningar, ett fungerande näringslivoch att IT skall komma till god användning när detgäller utbildning, kompetenshöjning osv.Jag skall i stället försöka ta fasta på vissa skiljelin-jer eller kanske ett visst nytänkande.Alla tre föregående borgerliga talare har efterlystmer offensiva satsningar och mer handlingskraft. Detycker att detta betänkande är litet för försiktigt. Dethandlar mer om en kartläggning av befintliga tillståndinom datavärlden och om vissa försiktiga funderingarinför framtiden.Därför var det riktigt roligt att höra de borgerligaföreträdarna - moderaten och centerpar-tisten - prata om revolution. Då kanske t.o.m.en gammal vänstermänniska som jag också törs talaom revolution. Jag tror nämligen att det handlar litetgrand om det. Vi har snuddat litet vid, att detta är enväldig kraft som vi har fått i vår hand som kan föränd-ra hela samhället. Per var inne på det. Jagtycker inte att den linje som han drog upp var heltfelaktig. Vi skall inte slåss för låglönejobb, utan densatsning som vi gör nu gäller höga löner, tillväxt ochhög kompetens. Vi skall fokusera, och vi skall kon-centrera våra krafter.Jag tycker att det var välgörande att höra en mode-rat prata om sådant i stället för om tjänstesektorn ochpigjobb och gräsklippning och lågproduktiva syssel-sättningar som inte kan vara någon framtid för Sveri-ge. Jag delar naturligtvis åsikten att vi skall ha riktigahögkvalificerade arbeten i Sverige.Där kommer revolutionen in. Jag menar att ni harglömt bort ett steg. Det är att också människan måstehänga med. Det gäller inte bara den enskilda männi-skan, utan samhället. Här bör det ske en dialektiskväxelverkan mellan arbete och kapital, mellan arbets-tid och produktivitet. Enligt min mening är det absolutnödvändigt att vi förkortar arbetstiderna och att viutnyttjar den nya tekniken till att gå ned i 6-timmarsarbetsdag. Om vi förkortar arbetstiden genomlagstiftning sätter vi också ett tryck på företagen. Deblir tvingade att använda denna teknik, utnyttja den isin verksamhet, planering och organisation och läraupp människor att utnyttja den till allas gagn.På så vis skapar vi en strukturomvandling som ärpositiv för samhället och som ökar konkur-renskraft gentemot länder som arbetar under gammal-dags arbetstidsförhållanden osv. Vi blir mycket dukti-gare, och alla tjänar på det. Människorna tjänar på det,och arbetsgivarna tjänar på det. Hela näringslivetkommer att stå starkare. Det tycker jag att ni har mis-sat här.Det finns också andra följdverkningar. Det frigörsen massa resurser. Människor får kanske tid över tillatt starta egna företag vid sidan om, om den vanligaarbetsdagen är kort eller själva grunden för försörj-ningen minskar. Man får tid till utbildning. Man kan-ske får tid till forskning. Man kanske får tid att umgåsmed familjen. Man kanske kan utveckla sina egnaintressen själv eller tillsammans med andra. Jag me-nar att det är en absolut grundläggande diskussionsom vi måste föra in när vi talar om vad vi vill uppnåmed IT-samhället.Westerberg pratade mycket om stora satsningarosv., men det mest konkreta jag hörde var att han villeöppna arkiven. Han ville speciellt öppna patentarkivetför småföretagare. Det tycker jag är respekt-fullt. Det är en viktig åtgärd.Jag tycker att frågan om kunskap också är viktig iett större sammanhang. Vi har i vår motion tagit uppatt det kanske är dags att inkalla en föratt diskutera hur man skall göra den nya kunskapentillgänglig med världsmåttstock. G7-länderna och håller på att ta ett fast grepp om IT-frågorna tillsammans med och . Det finnsen stor risk för att man stänger ute fattigare världsde-lar och fattigare länder och gör IT till en exklusivangelägenhet för de rikare länderna, vilket även fram-går av utrikesutskottets betänkande. Det är redan i dagså med Internet, t.ex. Internet är inte världsomspän-nande utan omfattar just de länder som jag nämnde.Det måste vara angeläget att kunskap blir en fri re-surs som bör kunna spridas tvärsöver hela världen ochsom kan komma mänskligheten till gagn, och att vihittar internationella regelverk som kan underlätta det.Det var väl det mest konkreta som togupp.För egen del tror jag också att vi måste fokusera.Jag har tidigare i debatter här i tagit uppframför allt tre områden som jag tycker att det äruppenbart förtjänstfullt att satsa på. Det första är na-turligtvis miljön, som vi så ofta pratar om. Här ärdatorkraften och IT en stor tillgång. Det finns storamöjligheter vad gäller resurshushållning, transportsys-tem och energisystem. Det finns enorma besparings-möjligheter. Man kan på ett bättre sätt hantera allavåra råvaror och tillgångar. Det gäller även bättrehantering av människor. Man skall inte slita ut dem pådet sätt som sker med mycket övertid, medan del av befolkningen går utan arbete.Vi har ett annat viktigt område. Det är hälso- ochsjukvården. Det har öppnats nya möjligheter på enmängd områden, där man kan utnyttja den nya tekni-ken. Vi har titthålsoperationer. Vi har telemedicin. Vihar överföring av röntgenbilder på dator osv. Om jaggår in på enskilda sjukdomsgrupper kan jag nämnahjärtinfarktsvård. Den ställer ökade krav på kompe-tens, teknologi och telemedicin. Reumatism kan be-handlas med bättre terapier med utnyttjandet av gen-tekniken, som är ett sidospår till informationssamhäl-let. Vi vet att det gjorts teknologiska landvinningar ibehandlingen av artroser, dvs. höfter och knän. Detkommer att öka efterfrågan på teknologi och på nyaresurser.Detta är en viktig tankeställare mot bakgrund avatt den svenska sjukvården är i ett väldigt utsatt läge . Den skärs ned ursinningslöst, skulle jag viljapåstå. Vi får tänka om vad gäller sjukvården. Det ären framtidsbransch med stort kunskapsinnehåll ochstora krav på kompetens, men också med stora kravpå att vi utnyttjar de tekniska möjligheter som finns.Här har vi ett område som vi egentligen bör satsa på, istället för på de lågproduktiva jobb som tas upp idebatten, t.ex. gräsklippning. Jag tror att det kallasRUT-jobb. Det kan inte vara någon framtid.Jag vill också nämna ett tredje område i anslutningtill detta som jag tycker att vi bör fokusera och kraft-samla kring, och det är hjälpmedelsförsörjningen. Detgäller att utveckla hjälpmedel till funktionshindrade.Det har gjorts stora framsteg t.ex. försynskadade. Det finns talsyntes, och punktskriften harfått en renässans. är egentligen direktanpassad till datorn.Vi har på hörselområdet programmerbara hörse-lapparater, och vi har rullstolar. Det finns datorstyr-ning för väldigt många hjälpmedel. Vi menar att Sve-rige bör vara en föregångare och fokusera och satsakraft på detta område. Det finns stora behov inte barai , utan i hela världen.Anf. 55 () replikFru talman! Med all respekt för och partitillhörighet måste jag fråga omVänsterpartiet tror att man har lagt beslag på ordetrevolution.Anf. 56 () replikFru talman! Det var en ovanlig fråga. Nej, det harvi självfallet inte gjort. Vi hoppas att flera skall kunnavara med på det ordet, bara det används rätt.Anf. 57 ()Fru talman! Informationsteknikens utveckling isamhället sker på många olika sätt. Inför en sådanutveckling anser vi att det är av yttersta vikt att denpolitiska viljan vad gäller informationsteknologinsframtida status blir tydlig.Tidigare har den politiska debatten tyvärr präglatsav alltför många ord som "spjutspets" och "IT-elit".Dessa ord avslöjar i stor utsträckning oförlösta pojk-drömmar och tvivelaktiga politiska ställningstagan-den.I dag har det östs idel lovord över informations-teknologin, och visst instämmer vi i dem. Vi instäm-mer även i mycket av det som skrivs i propositionen.Vi har dock valt att bidra med våra kritiska syn-punkter, vilket inte får tolkas som att vi har en negativinställning till vare sig propositionen som helhet ellerämnet i sig.Den första aspekt jag vill ta upp när det gällerMiljöpartiets IT-politik rör marknadsutvecklingen.Där bedömer vi att marknadskrafterna i varje fallhittills till stor del visat sig klara av att på egen handutveckla såväl hårdvaror som programvaror efterolika konsumenters behov. Det finns ingen anledningför staten att blanda sig i marknadsutvecklingen elleratt verka pådrivande och styrande i alltför stor ut-sträckning. Förhoppningsvis kommer vi framöver attkunna få ett förtydligande av vad som i praktikenavses med det som står i propositionen om att detoffentliga aktivt skall stimulera marknaden.Däremot har vi, vilket också anges i reservation nr17, föreslagit att marknadsutvecklingen för program-varuföretagen borde vara föremål för utredning så kan föregripa en situation då denna sektor kan bliföremål för granskning av Konkurrensverket.Vidare är det i detta sammanhang värt att noteraatt ingen CAD/CAM-leverantör i är ettsvenskt företag. Vad det innebär för branschen påsikt, och då framför allt den nationella situationen förbranschen, vågar vi inte spekulera i. Det är nå-got som vi skulle vilja ha utrett.Inför en IT-introduktion på nya områden är detdäremot viktigt att tydligt definiera vad som å enasidan är en funktion eller tjänst som medborgarnaskall garanteras tillgång till av staten och vad som åandra sidan är en service som medborgarna i egen-skap av konsumenter själva bör stå för. Allt oftare servi prov på cirkustricket att socialisera kostnaderna ochprivatisera vinsterna. Det gäller inte minst väginfor-matiken, som får återkomma till vid senaretillfälle.Över lag bör man vara ytterst restriktiv med att fi-nansiera introduktionen av IT inom vissa sektorer.Den gemensamma nyttan måste vara så generell sommöjligt för att det skall vara möjligt. Ett exempel påsådan nytta är miljövinsterna, som inget särintressekan tillskansa sig utan som kommer alla människortill godo . Det finns alla skäl atttro att informationsteknikens utbredning kan leda tillbetydelsefulla insatser för miljön. Självklart skall mandock ha en strikt lagstiftning om hanteringen av t.ex.uttjänta hårdvarukomponenter och en noggrann be-vakning av själva produktionen.Vi har noterat att regeringen i sin proposition inteanger att miljö skall vara ett av delmålen för deninternationella IT-strategin. Självklart skall miljö ochlångsiktigt ekologiskt hållbart tänkande genomsyraIT-användningen, men för att öka trovärdigheten börman även ange miljö som ett delmål i sig.Det här är alltså den andra aspekten av vår IT-politik.En tredje aspekt som är mycket viktig är flykten,om man nu vill kalla det så, från storebrorssamhället.Justitieutskottet och har vid ettantal tillfällen behandlat frågan om det polisiära sam-arbetet inom den europeiska unionen, Europol, somockså är en konvention. Man har även behandlat and-ra frågor som anknyter till integritets- och rättssäker-hetsfrågorna. Vi har noterat att regeringen anser atträttsordningen bör vara en prioriterad uppgift. Dettavälkomnar vi självklart, men vi noterar ändå att var-ken trafikutskottets eller justitieutskottets majoritetverkar visa någon som helst förståelse för de farhågoroch ambitioner de gröna ger uttryck för ireservationerna 4 och 5.Jag vill citera en PM om Europolkonventionensom skickat till konstitutionsut-skottet : "Konventionen tillåter ocksåatt det i analysregistren får införas personuppgifter avmycket känslig karaktär, t.ex. politisk åskådning, raseller etniskt ursprung." Dessa rader borde rimligtvisföranleda en stark reaktion från fler än miljöpartister.Vi finner regeringens och oppositionens motvilja motatt starkt markera i denna fråga mycket anmärknings-värd, för att inte säga stötande.Vidare fördes det i går i kammaren en interpella-tionsdebatt om säpos verksamhet som jag skullevilja knyta an till. I och med tillgång till digitaliseratspaningsmaterial och digitaliserade spaningsmetoderkan säpo utöka - eller har t.o.m. möjligtvis utökat -sin bevakningsverksamhet i mycket stor utsträckning,kanske mycket större än vad vi egentligen skulle vilja.Säpos verksamhet ligger visserligen inte inom trafi-kutskottets område, och jag förväntar mig av denorsaken inte heller att kommunikationsministern skallkunna kommentera detta närmare, men eftersom detfinns flera frågetecken i detta sammanhang borde detvara rimligt att uppmärksamma ovissheten om t.ex.behov av ny lagstiftning för att undvika onödig ochöverdriven kontroll av medborgarna.Vi tycker det är särskilt anmärkningsvärt att Mo-deraterna och har varit så tysta. De har juvid flera tillfällen påpekat att deras politiska grund ärindividens frihet. Det kan möjligtvis vara deras EU-yra som gjort dem något förblindande när det gällerkritiskt tänkande i även detta sammanhang, där just ettförsvar av individens frihet är så pass viktigt.Vi har tagit del av såväl regeringens som trafikut-skottets ställningstaganden om integritets- och rätts-säkerhetsfrågor. Vi förmodar att debatten om det härkommer att fortsätta. Förhoppningsvis kan det också iframtiden finnas en öppning för någorlunda samsyn idessa frågor och om hur den politiska hanteringen börske - innan konventionen är färdig och skall ratifice-ras på bord.En fjärde mycket viktig del av degrönas IT-politik är rättviseaspekterna. Regeringen ärtydlig i sin ambition att ingen skall stängas ute frånsamhället på grund av bristande tillgång, okunskapeller kön. Vi finner självklart detta positivt. Anled-ningen till att vi reserverat oss är att vi inför regering-ens ambition om att införa datorundervisning på sko-lans alla nivåer särskilt vill mar-kera problemet med de stora skillnaderna i använd-ning av datorer i elevernas hemmiljö. Föräldrarnasyrkeskategori och familjesituationen är av ytterstavikt för vilken tillgång eleverna har. Därför vill vi attdetta problem får mer särskild uppmärksamhet. Införregeringens nämnda ambition kommer klyftornai kunskap och tillgång att göras mycket tydliga.Nu är min taletid slut, så jag hinner tyvärr inte sä-ga allt jag ville säga. Men jag vill yrka bifall till re-servationerna 2, 5 och 21 och även särskilt poängteraden uppgörelse som Socialdemokraterna och Miljö-partiet träffade och som riskerar attförsvinna. Det gäller digitalisering av public service-företagen inom radio och TV.Anf. 58 ()Herr talman! Regeringen har lämnat förslag till enövergripande IT-strategi i syfte att rikta nationenssamlade krafter mot informations- och kunskapssam-hällets krav och behov. Vi kristdemokrater har ennågot annorlunda uppfattning om IT-strategin, främstnär det gäller val av medel för att nå målen samt sta-tens roll. Detta har vi belyst i vår motion, och jagkommer också att här något beröra dessa frågor.Som vi alla vet skapar IT nya möjligheter. Infor-mationstekniken har redan gjort intrång i varje männi-skas liv på många olika sätt.Utvecklingen i IT-samhället visar än en gång påbehovet av normer och värderingar i samhället. Medett så stort informationsflöde som det vi är utsatta förär det viktigt att alla människor har det vi brukar kallaför en inre kompass som en hjälp att värdera informa-tion. Exempelvis är censur inte ens möjligt att genom-föra på Internet. Det är då viktigt att alla människorsjälva kan reagera och göra vägval. Detta ökar beho-vet av en vital etisk debatt, en fungerande överföringav normer och värderingar till nya generationer.Informationstekniken möjliggör och påskyndaräven internationaliseringen i vår värld. Detta är någoti grunden mycket positivt, då det bl.a. borde leda tillett större personligt engagemang för våra medmänni-skor var man än bor på det här klotet. Informations-tekniken både krymper och vidgar världen.Informationstekniken kan också bidra till ökadekonomisk tillväxt utan att denna medför ökade på-frestningar på miljön och de ändliga naturresurserna.Det vore naturligtvis helt fel av ellerandra statliga instanser att sätta upp konkreta mål förhur informationstekniken och dess användning skallutvecklas de närmaste decennierna. Vi vet för litet omteknikutvecklingen, vi vet för litet om människorsegna mål och ambitioner och vi vet framför allt attstaten inte bör styra i detaljer. Staten kan dock, till-sammans med kommuner och landsting, vidta åtgär-der för att skapa förutsättningar så att IT blir tillgäng-lig för alla som vill ta den till sig och så att teknikenger de fördelar och mervärden inom den offentligasektorn som är möjliga.När det gäller lagstiftning hänvisar regeringen imånga fall till pågående internationellt arbete, vilketibland naturligtvis kan vara påkallat. bör docki flera fall gå före och täta de värsta luckorna medanman väntar på internationella överenskommelser. Ettsådant exempel är barnpornografin, där regeringenlakoniskt konstaterar att sådan kan spridas till oss frånandra länder. Det kan man naturligtvis säkert göraäven efter det att ett antal regeringar har skrivit på enresolution. Just på grund av att det är och förbliromöjligt att stoppa spridningen är det nödvändigt attkriminalisera innehav av barnpornografiska verk.Herr talman! Statens roll i IT-samhället måste allt-så vara klart avgränsad. Staten måste i första hand setill att tydliga och klara spelregler skapas för allaaktörer och att dessa lagar och regler harmoniseras påinternationell nivå.Därutöver bör staten visa gott föredöme, exem-pelvis genom att i praktiken ha en väl fungerande IT-användning i alla offentliga förvaltningar. Staten börockså se till att man finns tillgänglig elektroniskt iolika på marknaden vanligt förekommande format.Det är därför glädjande att vårt gamla krav om attbl.a. Rixlex skall vara gratis nu vunnit gehör och att vii höst kan finna riksdagstryck på egenhemsida.Vissa övergripande IT-mål på nationell nivå börockså sättas upp, exempelvis inom utbildningsområ-det. Viktigt är att exempel på användning av IT inomolika sektorer sprids.En vision för skolan skulle kunna vara att varjeindivid i all slags undervisning skall kunna utvecklastill sin fulla individuella potential genom en kombi-nation av mänsklig interaktion mellan lärare och kam-rater och tekniska hjälpmedel, inklusive datorteknik.Även på det näringspolitiska området försöker re-geringen lägga sig i på ett litet onödigt sätt. Statenskall över huvud taget inte ha någon speciell närings-politik för IT-området. Grunden måste vara en all-mänt sund, företagsvänlig näringspolitik.När vi talar om IT får vi inte försvinna in i tekni-kens dimma, utan människan och hennes behov måstehela tiden sättas i centrum. I och med informations-tekniken möjliggörs i bred omfattning bl.a. distansar-bete. Arbetsrätts- och försäkringsförhållanden är, somregeringen själv konstaterar, oklara. Det är därför braatt en översyn görs av lagstiftningen inom detta områ-de.Teknikens utveckling går med svindlande has-tighet. De som har förmågan att följa utvecklingenblir alltmer produktiva och relativt sett alltmer välav-lönade. De får också ett allt större inflytande i sam-hällsdebatten. finns miljontals svenskar somaldrig utnyttjat en dator och som därmed riskerar attisoleras från viktiga delar av samhällslivet.Det viktiga är därför att skapa intresse hos demsom saknar motivationen att tillägna sig infor-mationstekniken. Här kan offentliga myndigheterspela en stor roll genom att agera lärare och handleda-re i stället för att bara lämna ut uppgifter.