prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Men en framtida EU-nämndmed förarbeten av fackutskotten ger också större möjligheter att agera. Om man vet attfackutskottet i har en viss uppfattning,kanske i motsats till regeringen, kan man få ett infly-tande som når ända fram.Jag tycker att majoritetbättre har begripit demokratifrågorna än . Vi vill inte avskaffa , som tyck-er är onödig. Av just de skäl som jag har angivitär det bra att ha den längst bak. Men ettärende bereds skall utskotten vara det organ somförsvarar färger i den processen.Anf. 149 () replik:Fru talman! har ju också föreslagit attvi skulle ge utskotten större möjligheter att initieradebatter i viktiga frågor som EU-frågor. Men det harni ju inte heller stött. Det håller inte att säga att det äront om tid. Socialdemokraterna får faktiskt visa litetmer god vilja. Skall vi har mer offentliga debattereller vill ni att EU-frågorna skall behandlas som degör , litet i smyg vid sidan av offentligheten, så attden övriga befolkningen inte blir alltför insatt och kankritisera så mycket?Anf. 150 AXEL () replik:Fru talman! Svaret till på den frå-gan blir kort: Utskotten har möjlighet att tainitiativ i sina ärenden. Det är mitt svar.Anf. 151 ():Fru talman! Vår ordförande, , harbetonat att vi faktiskt är överens i de allra viktigastefrågorna när det gäller att stärka makt iEU-frågorna. Hon har också på ett förtjänstfullt sättoch i detalj beskrivit vad vi har kommit fram till, såjag vill inte upprepa det.Vi föreslår alltså att riksdagsordningen ändras såatt regeringen fortlöpande informerar omvad som sker i EU och ger sin syn på de kommis-sionsförslag som regeringen bedömer som betydelse-fulla. lämnar regeringen över skrivelser-na från kommissionen, och det kommer också en listamed rubriker på kommissionsförslagen till kammar-kansliet, som informerar utskotten och EU-nämnden.Nu kräver vi fylligare kommentarer men överlåter åtregeringen att avgöra vad som är betydelsefullt.Jag tycker att detta är litet tveksamt, och jag hardiskuterat det i utskottet. Man kan faktiskt ha olikaåsikter om vad som är betydelsefullt. Jag tycker att vikunde ha haft nytta av att regeringen försett listornamed kortfattade kommentarer till samtliga kommis-sionsförslag samt uppgifter om vad regeringen gjorteller avser att göra med dem. Regeringen måste ju ialla fall ta ställning till förslagen, och då kunde degott ha talat om för oss vad de tänker göra. Mångaförslag faller inom myndigheternas ansvarsområdeoch inte . Då kunde man ha berättat vartärendet hänskjutits. Samtliga frågor som vi före EU-inträdet skulle ha fattat beslut om i bordeenligt min mening kommenteras av regeringen, intebara ett urval. Jag har emellertid valt att avvakta ochse hur den förändring av riksdagsordningen som vi nugenomför fungerar, och jag kanske återkommer.Vi är alltså överens om att fackutskotten skall fåmycket större ansvar. Vi ålägger dem att inom sinaämnesområden följa EU-frågorna. Det kan ju ta fleraår innan ett kommissionsförslag avgörs i ministerrå-det. då parlamentet och flera andradiskussionsforum och påtryckningsgrupper lämnarsina synpunkter förankras förslaget alltmer inombyråkratier, diplomatiska kåren och regeringarna.Skall vi försöka påverka är det då vi måste göra vårröst hörd. kan utskotten kalla till sigministrar och tjänstemän, ordna offentliga utfrågning-ar och remissomgångar och på så sätt delvis ersättaden procedur av parlamentariska utredningar som förrföregick lagstiftningen. bör, som AxelAndersson också har påpekat, därigenom också varaväl insatt i de frågor som kommer upp i rådet.Men, herr talman, när så lagt ned ettstort arbete på att sätta sig in i frågor, förmå regering-ens förhandlande tjänstemän att söka ändra förslagen ien viss riktning, kanske försökt få våra representanteratt ta initiativ i kommissionens hundratals kommittéer,sett att massmedierna följer och kommenterar frågor-na och fått en folklig opinion att starkt kräva en vissutformning av en lag - då, herr talman, tror jag att vikommer att märka att allt detta arbete är fullkomligtmeningslöst.Besluten följer inte en logisk och demokratiskordning i EU. Hur beslutsprocessen går till i verklig-heten är det inte många som överblickar. Vem be-stämmer egentligen? Det påstås att ändringsförslagkan komma upp på sammanträdesbordet i rådet utanberedning och klubbas direkt. tar ordföranden irådet in en regeringsledamot i taget i ett enskilt rumoch gör upp med vederbörande. Sedan samlas alla,och då är frågan avgjord. Det är inte lätt att veta hurman skall bilda majoriteter då.Även om beslutsprocessen skulle vara sådan somläroböckerna säger är det inte som bestämmervad EU skall besluta. När EU fattar majoritetsbesluttvingas vi lyda, även om skulle sökt påver-ka aldrig så mycket och en enstämmig opinion i Sve-rige skulle protestera.Herr talman! Eftersom jag är optimist tror jag attvi kommer att få ändrade relationer till EU. Vi kom-mer att åter ändra grundlagen så att vi återtar besluts-rätten över våra egna angelägenheter. Vi kommer attbehålla de ca som går till EUvarje år och själva utforma vår jordbruks-, närings-och regionalpolitik. Vi kommer att återta friheten attskydda oss från hälsovådliga produkter, skärpa miljö-lagarna och gå in för skatteväxling för att byggakretsloppssamhället utan att fråga EU om lov.J. , som gästade Göte-borg, sade att det var som i praktiken genom-förde Keynes teorier först och byggde ett välfärds-samhälle som beundrades över hela världen. Galbraithinspirerades av oss när han som rådgivare till Roose-velt arbetade för the New Deal.Sverige har gått en egen väg som delvis avvikerfrån kontinentens. En växande offentlig sektor harskapat större jämlikhet och trygghet. Den nyliberalaekonomiska teorin som är inskriven i EU:s grundlaghar visat sig inte fungera, varken nu på kontinenteneller förut i historien. Denna liberala teoriär nämligen inte ny. Den har prövats många gångermed katastrofala resultat. Arbetslösheten och väl-färds- och kulturförstöringen blir för stor, kapital-ägarna för rika och de många människorna fattigare.Eftersom jag är optimist är jag övertygad om att denmodellen kommer att överges.Men får vi detta för EU?Jag vägrar, herr talman, att tro att vi besegrats avEU och hålls fångna. Våra relationer till grannländer-na i söder skall självfallet fortsätta att vara goda, ochvi samarbetar gärna som vi gjort ändasedan slut. Jag utgår från att ocksådessa länder, t.ex. , önskar ett gott samarbetemed oss, att de inte absolut vill styra oss och att deinte tänker använda maktspråk mot oss.De krafter i som tryckte på med miljard-propagandaprojekt för att få in oss i EU har börjat senackdelarna . Byråkratin är dyrbar och helt me-ningslös, säger erfaret industrifolk. I Svenska Dagbla-det rapporteras att EU-marknaden spelar enmindre roll för de svenska exportföretagen än tidiga-re. Nya marknader i , och östra framträder alltmer på den svenska exportkartan,skriver . Det kan inte vara en för-del att EU tvingar oss till protektionistiska åtgärdermot dessa marknader.Vårt handelsöverskott på tolvmånadersbasis t.o.m.september är enligt senastenumret av . Ändå är faktiskthemmamarknaden ännu viktigare för vår ekonomi ochsysselsättning än exporten. Så länge vi har en demo-kratiskt styrd riksbank - eller åtminstone en riksbanksom skulle kunna styras demokratiskt enligt grundla-gen - och så länge vi har en egen valuta kan vi, herrtalman, avskaffa arbetslösheten och själva utforma ettframtidsdugligt samhälle med goda relationer till allafrämmande makter.Herr talman! Jag är förvissad om att riksdag ochregering kommer att finna nya vägar för ett gott ochnära samarbete med EU-länderna. Vi kommer attändra våra relationer till EU, som vi återtarvår frihet att besluta i vårt eget land.Anf. 152 ():Herr talman! Skall vara drivande i sittEU-arbete måste förändringar till i ochregeringens arbete med EU-frågor. Därom tycks allavara överens. Betänkandet innehåller många fina ordsom insyn, påverkan, informationskrav och samråd,men de här orden betyder så litet så länge EU-arbetetär organiserat enligt nuvarande system.Kort sagt: EU-arbete fungerar dåligt.Det finns ett informationsunderskott, en brist på del-aktighet och en brist på möjlighet att påverka. I be-tänkandet återfinns också många av de invändningaroch den kritik som jag redovisat.Orsakerna till situationen är naturligtvis en frågaom regeringens inställning till samråd och informa-tion, men enligt min mening ligger problemet också ihur själv har organiserat arbetet. Jag har ien motion under allmänna motionsperioden redovisatmin inställning. skall avskaffas, EU-frågorna skall fördelas på utskotten och rollen somsamtalspartner med regeringen kan lämpligtvis över-tas av t.ex. utrikesutskottet som då också kan bytanamn till EU- och utrikesutskottet, så får vi in heladen övergripande delen i det utskottet.Nu finns det ett förslag som jag inte är nöjd med. Iavvaktan på att man kommer med ettförslag i enlighet med vad jag har redovisat i minmotion kommer jag därför i samband med riksdagensbehandling av det här betänkandet att avstå.Anf. 153 () replik:Herr talman! När det nu finns en reservation somär nästan identisk med motion kanjag inte låta bli att fråga varför han inte kan trycka påknappen för den.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag hade faktiskt väntat mig den frå-gan från , så jag är inte särskilt förvånadöver att den kommer. Låt mig då konstatera att jaginte delar alla åsikter som återfinns i reservationstex-ten. Dessutom är den motstridig. Ni säger de facto påett ställe i reservationen att blir obehöv-lig och kan avskaffas, för att därefter avsluta reserva-tionen med att arbetsuppgifter börbegränsas till att vara aktiva i speciella situationer ochi frågor av övergripande karaktär.Men jag hälsar välkommet att stödjamin motion vid ett senare tillfälle.Anf. 155 () replik:Herr talman! Det har blivit ett missförstånd här.Det läste upp först är ett citat frånDemokratiutvecklingskommittén, och det senare ärsjälva ställningstagandet i reservationen.Anf. 156 () replik:Herr talman! Likväl återfinns det som en motivbe-skrivning, och jag har också uppfattat den som mot-stridig. Därav kan jag inte stödja den reservation somni redovisar.Anf. 157 ():Herr talman! Det har sagts många kloka ord ombehovet av en bättre förankring av EU-politiken iriksdagen här . Det känns bra att det finns en såpass stor enighet kring det här.Av debatten och betänkandet framgår det ganskatydligt att inflytande över EU-frågorna inteär väl avvägda . Informationen sägs vara svår-överskådlig; den kommer ofta sent, ibland ,och är på svenska. Coreper utövar politiskmakt utan att ha politiskt ansvar.Regeringen redovisar inte alltid sina positioner.EU-nämnden har inte möjlighet att anordna offentligautfrågningar. Ansvariga statsråd låter sig i alltför storutsträckning företrädas av departementstjänstemän.Återrapporteringen måste förbättras.En annan slutsats som kan dras av betänkandet äratt det i alltför stor utsträckning handlar ominformation och inte om verkligt inflytande för riks-dagen. Det bör naturligtvis vara så att det som blirgällande lag i också skall ha behandlats iriksdagen, med de förutsättningar som EU-medlemskapet ger.Herr talman! Jag ställer upp på utskottets bedöm-ningar så här långt, men anser att det är mycket mersom måste göras för att förbättra maktöver EU-besluten.Jag vill också understryka att EU från svenska ut-gångspunkter inte kan nå upp till en anständig demo-kratinivå. En utveckling i federalistisk riktning skullekunna förbättra demokratin formellt sett, men denvägen är stängd genom de utfästelser som ja-sidangjorde i folkomröstningskampanjen och på grund avdet starka folkliga motståndet mot en sådan utveck-ling. Mina egna erfarenheter av EU-arbete har lärtmig att i EU sätts "effektivitet" framför demokratiskförankring. Det förhållningssättet kommer att ytterli-gare öka svenska folkets misstro mot EU-systemet.Men jag vill lyfta fram en annan aspekt som jagtycker att utskottet har missat och som skulle kunnaförbättra och fördjupa ställning i det häravseendet. Det är regeringens möjligheter att i riksda-gen ordentligt förankra besluten i andra och tredjepelarna.I första pelaren kan enskilda länder köras över ge-nom att det handlar om majoritetsbeslut och eftersombesluten här är överstatliga. Men i andra och tredjepelaren är det medlemsländernas regeringar somsuveränt behärskar hela processen. Varje regering haralltså vetorätt om man försöker forcera fram beslut.Därför kan besluten blockeras tills har gettsen reell och riktig möjlighet att säga sitt i frågan. Härhar alla möjligheter att kräva tillräckligtmed tid och tillräckligt bra beslutsunderlag.Herr talman! EU:s akilleshäl är att det är omöjligtför väljarna att utkräva ett samlat ansvar. Det finnsinga alleuropeiska medier, debatter eller partier somkan ge systemet demokratisk legitimitet. Därför är EUen demokratisk återvändsgränd, och det enda vi kangöra just nu är att försöka hålla ordning och reda i denhär gränden.Anf. 158 ():Herr talman! framförde i sitt anfö-rande ett tack till KU:s ledamöter för ett väl genom-fört arbete. Som EU-nämndens ordförande vill jaggärna instämma i det tacket. Jag tycker att ni har gjortett mycket gediget arbete.Betänkandet ger ett gott underlag både för oss iEU-nämnden och för utskotten att diskutera hur vialla på ett allt bättre sätt kan arbeta med EU-frågornaoch integrera dem i vårt parlamentariska vardagsarbe-te. EU-frågor får inte vara isolerade och avskilda frånallt annat vi gör, tvärtom hör de samman med alltannat vi gör.Ni tog tid på er i KU med det här betänkandet,men det var uppenbarligen värt . Än en gångett varmt tack för ett mycket gott betänkande.Bifall till utskottets hemställan!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (hantering av EU-frågor)1. utskottet2. res.1 (mp)Votering:283för utskottet14 för res. 14 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 71 m, 20 c, 20 fp, 19 v, 12För res. 1: 14 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 c, 1 fpFrånvarande: 19 s, 8 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdMom. 10 (stenografiska uppteckningar i )1. utskottet2. 3 (m)Votering:228 för utskottet72 för res. 32 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 21 c, 21 fp, 19 v, 14 mp, 12 kdFör res. 3: 72 mAvstod: 1 s, 1 mFrånvarande: 19 s, 7 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdMom. 11 (kontakter med EU:s institutioner)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:287 för utskottet14 för res. 41 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 72 m, 21 c, 21 fp, 19 v, 12 kdFör res. 4: 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 19 s, 7 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdMom. 12 (EU-frågornas behandling i kammaren)1. utskottet2. 5 (fp, v, mp)Votering:247 för utskottet54 för res. 51 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 72 m, 21 c, 12 kdFör res. 5: 21 fp, 19 v, 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 19 s, 7 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdFörslaget om huvudbestämmelser i riksdagsordning-enI utskottsbetänkandet förslogs ändringar i huvudbe-stämmelser i riksdagsordningen. Av ändringsförsla-gen framgick att ändringarna önskades bli genomför-da med ett enda beslut. För bifall härtill krävdes attminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälf-ten av ledamöter förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med rösträkning.Votering:301 för bifall0 för avslag1 avstod47 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För bifall: 142 s, 72 m, 21 c, 21 fp, 19 v, 14 mp,12 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 19 s, 7 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande och mer än hälften av riksda-gens ledamöter hade röstat ja och kammaren hadesåledes bifallit utskottets hemställan.Utskottets hemställan i övrigtKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum torsdagen den 5 december.Meddelande om sammanträdet måndagen den9 decemberTredje vice talmannen meddelade att ingen vote-ring skulle äga rum och attarbetsplenum skulle inledasmed votering.17 § Den regionala samhällsorganisationenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU4Den regionala samhällsorganisationen (prop.1996/97:36)Anf. 159 ():Herr talman! Den viktigaste invändningen mot re-geringens förslag om regional försöksverksamhet inågra olika län är att en tredje politisk nivå formellttillskapas. Dagens kommuner och landsting är sido-ordnade. Det är alltså inte så, som vissa tror, attlandstingen på något sätt är överordnade kommuner-na. Ett obligatoriskt regionförbund innebär däremotatt en ny konstitutionell nivå bildas.Vi moderater anser emellertid att bara be-höver ha två direktvalda nivåer med beskattningsrätt,nämligen den statliga och den kommunala.Den statliga nivån skall svara för de övergripandefrågorna. Den lokala nivån skall bygga på den kom-munala självstyrelsens princip. Kommunerna börsjälva avgöra hur de frivilligt skall samarbeta. Beho-ven är många och olika och skiftar från fråga till frå-ga. Det som behövs är alltså olika typer av samver-kansformer - kommunalförbund, avtal, tidsbegränsadeprojekt osv. - vid olika tillfällen och mellan olikageografiska områden. Enligt den s.k. närhetsprincipenskall en fråga inte avgöras på en högre nivå än nöd-vändigt. Denna nivå är ofta kommunerna, som sedanalltså frivilligt kan samverka på olika sätt. En obliga-torisk samverkan i någon typ av regionförbund riske-rar däremot att så att säga låsa in de enskilda kommu-nerna och minska deras möjligheter.Det är intressant att notera att ,ordförande i , i en artikel itidningen förkastat hela propositionen.Hon resonerar ungefär som jag just gjort, dvs. honbetonar att kommunerna i fortsättningen kommer attbli mycket av samhällslivets nav i regionala frågor.Och de kommer att arbeta i olika konstellationer,tillsammans med staten och grannkommunerna omutbildningen, på statens uppdrag när det gäller ar-betsmarknadspolitiken osv. Hon skriver att det intealls behövs vad hon kallar "en tredje poli-tisk/administrativ nivå". "Vi klarar oss gott med demvi redan har", tillägger hon.När det gäller frågan om propositionen är förenligmed grundlagens formaliakrav ligger det mycket i desynpunkter som förs fram i särskildayttrande. Det som möjligen är förvånande i samman-hanget är att den starka kritik som partiet formulerarleder till att man ändå ställer sig bakom förslaget iväsentliga avseenden.Det finns en mängd frågor som inte behandlas påett klargörande sätt - eller inte behandlas alls - i pro-positionen, t.ex. styrningen av polisen. Skrivningen ibetänkandet på s. 35-36 om hanteringen av polisfrå-gorna sägs bygga på "visst skriftligt material ochmuntliga uppgifter från polis-och kriminalvårdsenhet". Detta är en antydan så godsom någon om hur ärendet beretts - och inte be-retts - av regeringen. Också i yttrandena från tre andrautskott till KU finns påpekanden om oklarheter ipropositionen.Regeringen borde framför allt ha låtit Lagrådetgranska förslaget innan propositionen lades fram. Nukom Lagrådet in i bilden först på ett sent stadium ochpå begäran.Lagrådet skriver att kommunerna måste anses harätt att delegera uppgifter till ett kommunal- ellerregionförbund. Den viktigaste frågan, nämligen påvilken formell grund statliga uppgifter kan överförastill ett obligatoriskt regionförbund, blir däremot intealls belyst.Statliga uppgifter skall enligt förslaget föras övertill "självstyrelseorgan" av varierande slag. Dethandlar om fördelning av regionalpolitiska medel,upprättande och fastställande av länstrafikplaner,LTA-anslag och utdelande av statsbidrag till vissakulturinstitutioner.Jag tänker inte gå närmare in på frågan om t.ex.länstrafikanslagen kommer att behandlas på ett kloka-re sätt genom att man blandar in någon sorts region-parlament, för den frågan är trots allt inte den centra-la. Personligen är jag dock inte alls övertygad om attnågonting blir bättre med en sådan ordning. Det är juinte heller så att försöken tillkommit på grund av attnågon egentligen är missnöjd med hur exempelvisLTA-anslagen hanterats hittills.Herr talman! Låt mig nu efter dessa mera princi-piella synpunkter kort kommentera de olika delarnaav försöket.Vi avvisar förslaget att ett regionalt självstyrelse-organ skall kunna ta över statens roll vid fördelningav kulturbidrag. och har avstyrkt förslaget. Statens stöd till en visskulturinstitution kan, som det sägs i den moderatamotionen K9, ses som en konkretisering av den statli-ga kulturpolitiken och ett avtal mellan staten och denbidragsmottagande institutionen. Ett regionalt själv-styrelseorgan kan inte företräda staten i ett sådantavtal. I debatten har för övrigt nämnts att detta attstaten överlämnar statliga uppgifter, t.ex. för kultur-politiken, till regionala organ kan komma att vara ettförsta steg bort från statens direkta ekonomiska an-svar för t.ex. en kulturinstitution - detta eftersom manfrångår den s.k. finansieringsprincipen, som säger attden som beslutar också betalar.Skåne är kulturellt och historiskt en enhet, så viser positivt på den första delen av försöket där, näm-ligen att de regionala uppgifterna nu efter länssam-manslagningen samlas i ett kommunförbund, somdock bör vara frivilligt. När Skånelandstinget därefterhar etablerats bör det enligt vår uppfattning endast hasjukvårdsansvar, eftersom en allmän hälsoförsäkringbör ersätta det nuvarande systemet med landstingen.Därmed försvinner också en nivå med beskattnings-rätt.I län skall uppgifterna föras över till ettindirekt valt, obligatoriskt regionförbund. Förbunds-fullmäktige skall utses av och kommuner-na.Regionförbundet skall också kunna överta andrakommunala uppgifter under förutsättning att det upp-nås en enighet mellan kommunerna om detta. Redanobligatoriet inskränker förstås den kommunala själv-styrelsen - det är en viktig invändning. Ett obligato-riskt regionförbund inom län leder till attlänets kommuner får sämre möjligheter att samverka ifrivilliga kommunalförbund över länsgränserna. Jagär övertygad om att kommunerna överallt, men sär-skilt i ett relativt litet län som - som för övrigtär mitt hemlän och ett mycket förtjusande län - måsteblicka långt över länsgränserna när de skall samverkai olika frågor. Det finns också en uppenbar risk för attkostnaderna för de nya regionala organen tränger utdet viktigaste åtagandet för dagens landsting, nämli-gen sjukvården.Försöket på ter sig egendomligt redan avdet skälet att förhållandena där är så speciella att ettförsök knappast kan vara vägledande för resten avlandet. Där finns inget landsting, så de statliga uppgif-terna skall föras från till kommunen.Detta innebär att försvagas på ett sättsom i förlängningen kan leda till att inordnasi ett större län eller att verksamhet helteller delvis läggs under en annan länsstyrelse. Dettatror vi skulle vara mycket olyckligt för . Intebara utan också företrädare för andrapartier och organisationer, som t.ex. LRF på ,har av bl.a. dessa skäl ställt sig negativa till försöket.Det har i den mycket livliga debatten i lokalpressenockså förekommit starkt kritiska artiklar mot proposi-tionen från exempelvis LO-håll.Jämtforum, slutligen, är ett informellt samverkan-sorgan på länsnivå som inte övertar någon be-slutskompetens. Därför är detta ingenting som riksda-gen behöver besluta om.Herr talman! Sammanfattningsvis måste jag kon-statera att försöken, även om de kan sägas vara gans-ka begränsade, ändå leder åt fel håll i väsentliga avse-enden. Propositionens förslag sägs bygga på fram-ställningar från de olika länen, vilket sägs indikera"ett grundläggande lokalt intresse för den föreslagnaförsöksverksamheten". I verkligheten torde detta s.k.grundläggande lokala intresse i de flesta fallen varaformulerat av en handfull landstings- och kommunal-män.