prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — Vi seratt det finns ett behov i av att starta ett miljö-tekniskt centrum någonstans. Inom universitetfinns miljöinriktade professurer på de flesta fakultets-områdena. Därmed tror vi att det finns väldigt braförutsättningar för att skapa det här miljötekniskacentrumet i . Vi har inte fått gehör för denpunkten, och därför har vi tyvärr en reservation ifrågan.Jag skulle vilja kommentera litet av den debattsom har förts , även om jag inte tycker att ener-giomställning hör till dagens debatt, mer än att detnaturligtvis hänger ihop med miljön. Energiomställ-ning är ju väldigt viktigt och jag tror att alla talareföre mig har varit inne på det området.Göte slutar aldrig att förvåna mig. Det ärkanske bra, så att jag blir litet piggare när jag sitteroch lyssnar i kammaren. vet jag inte riktigt omhan företräder en partilinje eller om han bara äromedveten om vilka konsekvenser moderat politikkan ha i miljöfrågor. talar om förnyel-sebar energi och att förespråkar det, ochdet är bra. Men sedan säger han: Vi kan inte avvecklakärnkraften. Vi måste ha ett rimligt tidsperspektiv pådetta.Jag tycker att vi har haft ett rimligt tidsperspektivpå detta, . Det är ganska länge sedan vihade en folkomröstning. Sedan folkomröstningen hari princip ingenting hänt mer än att vi har byggt utkärnkraften. Om man inte tar det första steget, tar maninget steg över huvud taget. Jag tror att det förstasteget i det här läget handlar om att avveckla kärn-kraften och börja med ett kärnkraftverk, och börja nu!Det finns en möjlighet att börja . Det finnsenorma potentialer i vårt land att också spara energi.Glöm inte det! Så länge vi inte avvecklar kärnkraftenöver huvud taget kommer inte heller alternativenfram. Det är faktiskt den politiken som för när man bromsar utvecklingen. Man säger:Stopp, stopp, stopp; vi kan inte göra någonting överhuvud taget! Det är i princip det jag tycker att GöteJonssons parti säger.Jag skulle också vilja göra en kommentar till Len-nart , som talade om regeringens hållning gen-temot EU, de hårda riktlinjer vi har och de hårda kravvi ställer gentemot EU. Ja, vi ställer hårda krav. Vi fårdäremot inte gehör för dem. Jag skulle vilja bolla tillbaka detlitet grand. Den genmanipulerade sojan som är på vägin i EU och också in i kan vi inte enligt lagförbjuda. Enligt har vi ingen möjlighetatt stoppa den.Då är frågan hur pass hård lagstiftning vi har, ochhur pass mycket det spelar någon roll att vi i Sverigesäger att vi tycker att detta är dumt, när den verkligalagstiftningen görs i EU. Det är samma sak för kemi-kalier och annat, där vi t.ex. har haft övergångsregler.Visst kan vi kämpa för dem. Men om vi inte får gehörför det är det fortfarande EU:s lagstiftning som gäller.Jag tror att man skall vara medveten om det, vilket jagtror att är.Jag vill också kommentera kalkningen, som dethär fördes en diskussion om . Det finns fak-tiskt en majoritet här i kammaren för att höja anslagettill kalkning. Problemet är bara att vi inte föreslårsamma summor och inte har tagit pengarna från sam-ma ställe, och därför kan vi inte enas. Jag tror att dethandlar mycket om att vi är ovana vid nya budgetar-betet och sättet att arbeta i . Jag hoppas attdet blir bättre . Finns det en majoritet förnågonting är det viktigt att vi också skall kunna ge-nomföra det, och kalkning är ett sådant område. Cen-tern kan tyvärr inte ta åt sig all kredit för detta.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jagtycker det är synd att jag fortfarande märker en sådandubbelmoral i miljödebatten från många partier. Mansäger en sak, och vi talar här i kammarenmed de stora fina orden. Men konkret innebär dettabetänkande inte speciellt många steg framåt i miljö-debatten. I ett land som ändå har kompetensen ochkunskapen om miljöproblemen och som faktiskt ocksåhar pengarna, resurserna och arbetskraften att föränd-ra någonting står vi och stampar, och i vissa fall tyck-er jag att vi går bakåt. Det handlar inte bara om att viskall slänga ut en massa pengar i sjön. Det tror jaginte att någon av oss är beredd att göra. Det handlarom att flytta pengar från olika områden.Det gäller t.ex. passiv arbetslöshet, som i dagkostar samhället 80-120 miljarder. Det är den sum-man som diskuteras. Passiv arbetslöshet kostar varjeår 80-120 miljarder. När vi i vill lägga560 miljoner mer utöver ramen för utgiftsområde 20,som vi behandlar, får vi bara höra att vi för enöverbudspolitik och att det inte är ekonomiskt realis-tiskt. Jag tror att man måste tänka om litet på detområdet. Dessa 560 miljoner som vi vill lägga utöverramen ger många arbetstillfällen, och det är mycketmer värt än den passiva arbetslösheten.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag respekterar ,även om hon i och för sig inte förstår vår miljöpolitik.Låt mig litet grand kort redovisa den. säger: Man måste ta första steget. En god regelnär man tar ett steg är att man vet var man skall sättaned foten och inte tar första steget i blindo. HannaZetterberg säger å andra sidan att vi har haft tid påoss. Visst har vi haft tid på oss. Men var finns alter-nativen?Det är också en god regel när man tar första stegetoch säger någonting att man vet vilket alternativet är.Det skulle vara intressant att veta vad har för alternativ. säger skall spara energi. Gå då ut till de svenska hus-hållen och säg hur de skall spara energi! Regeringenhar för de stora tunga energikrävande in-dustrierna begärt undantag och fått undantag i EU närdet gäller vissa skattehöjningar. Vill vi i stället skall lägga dessa avgifter på industrinoch öka arbetslösheten?Vi har faktiskt från moderat sida en sammanhållenenergipolitik. Mycket av vår energipolitik hänger justpå miljöargumenten. Därför är det viktigt när vi dis-kuterar miljö i denna kammare att vi också tar uppenergifrågan. Utsläppen från två stora koleldadekraftverk av typen stora danska kolkraftverk motsva-rar koldioxidutsläppen för hela den svenska bilparken.När vi ser dessa storheter, fru talman, kan vi intekomma ifrån att ta upp energifrågan i miljödebatten.Vi måste veta var vi skall sätta ned foten när vi tarförsta steget, . Det är det vi inte vet.Anf. 16 () re-plik:Fru talman och ! Jag vet var jag villsätta ned båda mina fötter, och det vet också Vänster-partiet. säger att vi har haft väldigt långtid på oss och att alternativen ändå inte har kommitfram. Det kanske handlar litet om vilka ekonomiskaresurser man har satsat sedan folkomröst-ningsbeslutet fattades.Om man tittar på hur mycket kärnkraften har kos-tat och hur mycket resurser som harsatsats på alternativ forskning är det en bråkdel somsatsats på den alternativa forskningen. Det är litetsymtomatiskt att vänta och dra på det fram tills nu ochsedan säga: hinner vi inte avveckla fram till år2010, och därför skall vi inte avveckla över huvudtaget. Det är litet den argumentationen man nu har,och den tycker jag är totalt felaktig.Sedan frågar mig om att sparaenergi. Vi har t.ex. ett konkret förslag som behandlas idet betänkande jag har framför mig, som vi i och försig inte har fått gehör för. Det handlar om 100 miljo-ner kronor till kommuner för att de skall kunna anstäl-la Agenda 21-samordnare eller energirådgivare.Jag tror att människor är beredda att spara mycketenergi. Jag tror också att många av de stora industri-erna kan spara mycket energi. Men jag tycker inte attvi skall lägga alla kostnader på de stora tunga indust-rierna. Det finns många av de industrierna som ärdirekt beroende av el eller annan typ av energi ochsom vi i vår tur är direkt beroende av. Naturligtvismåste vi se över detta.Men skall vi inte ta det första steget över huvudtaget? Alternativen finns , . De ärinte utbyggda. Det är t.ex. dyrt med solkraft därför attdet sker en så liten produktion. säger attvi också måste tala om energifrågorna när vi talar ommiljöfrågorna. Ja, naturligtvis. Varför gjorde vi intedet ?, är då min fråga. Då tyckte jaginte att vi talade om energifrågorna i det större per-spektiv som efterlyser.Anf. 17 () replik:Fru talman! En god regel är att man vet var mansätter ned den ena foten, . En ännubättre regel är att man vet var man sätter ned bådafötterna - detta sagt utifrån vad här tidigare. Jag delar inte när det gäller bristen på resurser tillforskning på energiområdet. Vi har duktiga forskare.Vi har sökt oss fram, och vi har forskat, och äveninternationellt arbetar man med detta. När vi inte harnått ända fram har vi inte satsat tillräckligt. Det pågårforskningsprojekt i stor omfattning när det gälleralternativ energi, men vi har inte lyckats hitta alterna-tiven.Vem skall betala, ? Det finnsfaktiskt ett samband mellan omställning och kostnad.Om de stora företagen inte skall betala måste hushål-len betala. Har det gått förbi att vitidigare i kommunerna hade energirådgivare och attde har jobbat med dessa frågor? Det finns fortfarandei kommunerna utbyggd energirådgivning. Det är intepå det sättet vi kan klara att få ned våra energikostna-der.Skall alla som har eluppvärmda hus, enligt HannaZetterberg, helt plötsligt bygga om sina hus för ? Vem skall betala det, i så fall?Det är en god regel, : Sätter manned en fot skall man veta var den hamnar. Sätter manned båda måste man ännu bättre vara medveten omunderlaget.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Jag vill påminna omenergiöverläggningarna och samarbetet där, somuppenbarligen utifrån perspektiv integår så vidare bra. Man kan inte ens ställa upp påprincipen att stänga av ett känkraftverk ,vilket jag tycker är beklagligt. Kärnkraftverk står avstängda från och till, och det har inte påverkatden svenska elkonsumtionen något vidare.Jag vet att det finns energisparrådgivare i mångakommuner. Jag vet också att många kommuner i daghar så pass dålig ekonomi att de faktiskt inte längrehar råd med det. Då är det kanske viktigt att vi frånstatens sida påpekar att man kan använda pengarna tilldetta och att vi tycker att det är viktigt.Jag har en fråga. pratar om alterna-tiven och vem som skall betala. Vem betalar kärnkraf-ten ? Den är ju ytterst subventionerad av desvenska skattebetalarna. Var ligger försäkringskostnaderna? Vem är detsom tar konsekvenserna om det verkligen skulle hän-da någonting? Är det de stora företagen? Svaret ärnej.Hur gör vi när dagens kärnkraftverk är utslitna?Förr eller senare måste vi ändå byta ut vår energipro-duktion. eller senare kommer kärnkraftverkenändå att bli för gamla för att ha i produktion. Vilka äralternativen då? Skall vi inte börja fundera på det nu?Driftstillstånden går ut förr eller senare - några rela-tivt snart. Skall vi inte utnyttja det? Skall vi inte drivafrågan framåt över huvud taget?Som sista punkt vill jag ta upp att alternativen re-dan finns. Frågan är bara vad vi vill göra. Energiöver-läggningarna pågår för att vi skall hitta bra alternativså att vi inte slår ut all elintensiv industri. Det tror inteheller jag är någon bra lösning.Vad är alternativen till kärnkraftverken? Vi måsteändå förr eller senare byta ut dem. Det är lika bra attbörja den processen , . 19 () replik:Fru talman! Jag förstår frustra-tion över debatten. Den rör områden som hon intetycker att den borde handla om. Hon vill se mer detal-jer kring budgeten. Jag förstår det. Men från tid tillannan behöver vi i kammaren och i även fåtillfälle att måla de breda penseldragen - att göra ettförsök till visioner och en bredare diskussion. Det kangöras olika spänstigt, men vi har i alla fall skäl att dåoch då göra det och inte bara ägna oss åt kronor ochören. Det är det som några av oss har försökt oss på . Man sladdar lätt in på andra områden. Av en budget-debatt kring miljöfrågorna blev det reaktordiskussion.Det blir så. Det är väl ofrånkomligt.Vi har naturligtvis olika uppfattningar om en delsaker i betänkandet. Vi har föreslagit hur man skallkunna ta pengar till det som anserär angelägna områden när det gäller inköp av mark,men och vill inte tapengarna från det området. Det kan jag också ha re-spekt för. Vi gör olika prioriteringar, helt enkelt. Detär en konsekvens av olika miljösyn.Vi bör göra mera vad gäller gentekniken och EU.Vi bör ligga på vad beträffar alla de viktiga begrep-pen. Det är en poängrik iakttagelse i sammanhangetatt vi har ändrat vår lagstiftning i och gjortden strängare som en följd av vårt EU-medlemskap -icke omvänt. Det har faktiskt sina poänger.Fru talman! blinkar lampan, så jag tror att jagskall avstå från den fråga jag tänkte ställa till HannaZetterberg om ett annat moment i betänkandet, nämli-gen det som gäller . Efter att ha gettdenna förvarning ber jag att få tacka så länge.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Det är skönt att harförståelse för det jag säger. Det känns alltid bra.Jag vill påminna om att det kommer en allmän-politisk debatt . Det är inte så himla lång tidkvar tills dess. Då tycker jag att vi skall diskutera destora övergripande riktlinjerna. Naturligtvis hängerdet stora ihop med det lilla, men det förvånar mig attdet blev så väldigt flummigt, om jag får uttrycka migpå det sättet, fru talman.Lennart nämner förvärv av mark och att viinte har stött förslag. Vi har inte stött ertfinansieringsförslag i denna fråga därför att ni tarpengarna från fonden för hållbar utveckling. Det ärfaktiskt det ni gör. Fonden för hållbar utveckling är enav de få regeringen har gjort under mina tvåoch i som jag tycker är bra. Omvi tar pengar från en fond som skapar både bättremiljö och arbetstillfällen finns det inga pengar kvardär. Hade ni velat ta pengarna från något annat områ-de, som inte hade varit så bra, hade vi kanske kunnatstödja förslaget, men det gjorde ni inte i detta fall.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det vi gjorde var att vi tog ett i förhål-lande till miljarden blygsamt belopp, som vi tycktekunde föras till inköp av naturområden. Vi tycker attdet är ett stöd till hållbar utveckling. Jag vill återigensäga att vi gör olika prioriteringar, och det är kanskeinte så mycket att fördjupa sig i.Det jag tänkte fråga, fru talman, gällde . Får jag ställa en konkret fråga, HannaZetterberg? Jag har gjort en iakttagelse: Sedan tillkom - 1967 om jagkommer ihåg rätt - har några saker hänt i ochinternationellt. Vi har t.ex. fått ett Miljödepartement,som icke fanns vid tiden för till-komst utan kom till . Det tillkom ett departe-ment när det redan fanns ett verk. har gåttmed i EU, med allt vad det innebär för internationellarelationer, t.ex. Man kan peka på några andra mycketviktiga förändringar på miljöområdet sedan slutet på60-talet, då kom till.Vi tycker i all enkelhet i vårt förslag att det finnsskäl att se på denna situation. Det finns skäl att se påNaturvårdsverkets roll relativt ,relativt EU, forskningsmässigt och på många andrasätt. Det är en enkel åtgärd för att försöka anpassa detsvenska miljöarbetet till den nu gällande situationen.Detta vill icke och är för mig en gåta. Därför ställer jag nu en fråga,fru talman: vill icke ochVänsterpartiet att man ser över måloch uppgifter i den nuvarande situationen? Behandladetta varsamt, , eftersom jag inte harnågon replikrätt kvar.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! börjar med att säga attdet är en blygsam summa man tar från fonden förekologisk omställning. Jag håller faktiskt inte med omdet. Miljardsatsningen sträcker sig . Detbetyder att det är 200 miljoner . vill ta20 miljoner för kalkning och 30 miljoner för markför-värv. Det tycker jag är ganska mycket.Det kanske vi skall sluta dividera om.Vad gäller kan jag säga att jagfortfarande inte tycker att argumenten är tillräckliga.Det kanske är ett problem i riksdagsdemokratin. Jagvill gärna höra argumenten. Om det är som LennartDaléus säger - om det han talar om är anledningen tillatt utskottet tycker att det är okej att skära ned resur-ser på verket - tycker jag att man skall skriva det!Förklara det, om det nu är så. Det känner jag ofta ären brist. Att se över verksamheter är egentligen aldrigfel. Frågan är vilket syftet är. Som jag har uppfattatfrågan, och som utskottet uttrycker det i betänkandet,lägger man väldigt mycket mer ansvar på verket.Samtidigt drar man in väldigt mycket pengar. Denlogiken förstår inte jag. Den argumentationen är intetillräcklig.Vad jag tror att vill att jag skallsäga är att vi stöder förslaget om att göra en utvärde-ring.Jag tycker fortfarande inte att jag kan säga det,men får gärna övertyga mig vid ettsenare tillfälle. Det kommer också att bli ytterligaretillfällen att diskutera den här frågan. Det är möjligtatt har gjort fel, och vi är i så fall be-redda att ändra oss. Men jag kan inte se att vihar gjort fel, utan det får vi fortsätta att diskuterasenare.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag begärde ordet när i sitt inlägg sade att hon inte förstod någonting,att hon kände frustration och att det var dubbelmoral.Det gjorde mig litet orolig. är inte ensam om att ha sådana känslor inför denhär miljödebatten. Det handlar nämligen mycket om,som hon sade, att vi har ett nytt sätt att arbeta medfrågorna i , att vi har en ny budgetordning.Det ger egentligen en bild av var miljöfrågornabefinner sig. De befinner sig precis mellan frustrationoch dubbelmoral. Däremellan ligger miljöpolitiken , och det är allvarligt. Det är någonting som vigemensamt skulle kunna lösa upp.Jag har gång på gång i denna kammare av miljö-ministern - hon är tyvärr inte här , men kanskenågon annan i hennes parti kan ge besked - begärt attministrar från alla sektorer skall vara med och disku-tera miljöpolitik under den allmänpolitiska debatten,som vi skall ha . Miljöpolitik kan inte vara ensärskild, liten del, som bara diskuteras från de miljö-politiska aspekterna, utan den måste också diskuterasmed utgångspunkt från arbetsmarknad, kommunika-tioner, handelspolitik och alla andra områden.Miljöministern har fått frågan ochlovat att en sådan debatt skall komma till stånd. Nulyssnar ju också talmannen på denna debatt. Jag hop-pas att den allmänpolitiska debatten därmed kan blien vidare debatt, där miljön kommer att vara en del.Om stöder mig i det agerandetså att vi kan få fram den debatten, tror jag att vi kan fåmiljöpolitiken ut ur kleten mellan dubbelmoral ochfrustration.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag stöder i hennes krav.Det vore alldeles utmärkt bra att ha en gemensamrubrik under den allmänpolitiska debatten ,där energifrågorna, trafikfrågorna, jordbruksfrågornaoch de konkreta, övergripande frågor som kallas mil-jöfrågor förs samman. Det skulle bli en väldigt stordebatt och säkerligen svårt att få ordning på den,eftersom det är så många områden, men jag tror attdet är nödvändigt.Jag sade kanske inte i mitt anförande att jag inteförstod någonting, därför att det tycker jag att jag gör.Men jag skulle gärna vilja se att vi har mer konkretaregler för när vi pratar om vad, annars pratar vimycket förbi varandra.Jag ser också, som ganska bra ut-tryckte det, att miljöfrågorna befinner sig någonstansmellan frustration och dubbelmoral. Jag är benägenatt hålla med om det.Det som gör mig så frustrerad är, att ef-ter det att vi har tagit initiativ till utredningar ochberedningar eller har vidareutvecklat arbetet på någotområde, genomför man detta delvis väldigt hafsigt.Det är inte vårt fel. Man tar inte miljöfrågorna påallvar på det sätt som jag skulle vilja att man gjorde.Skatteväxlingskommittén är ett sådant exempel. Dessförslag verkar bli väldigt urvattnat, enligt vad jag harhört . På samma sätt tycker jag att det delvis ärsvårt att tackla energiöverläggningarna från ett miljö-perspektiv.Jag håller alltså med om att det voreväldigt bra om vi kunde få en bättre, övergri-pande debatt, med alla berörda ministrar närvarande.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag har egentligen inte något mer atttillägga i den här frågan. Jag tackar för detta, och jaghoppas att det kommer att bli så att den allmänpolitis-ka debatten handlar om ett miljöperspektiv.Anf. 26 ():Fru talman! Den här budgeten är ett miljösvek, hurman än räknar. Om man räknar på den stora miljövår-den, och tar in energi, trafik, allergisanering, hälsaosv., är det neddragningar , , året därpåoch året efter det. Det är ytterligare neddragningar,steg för steg.Detta gäller också den lilla miljövården, det ut-giftsområde som debatten egentligen skallhandla om. Det är från en mycket låg nivå som manskär. Det här utgiftsområdet ligger på 1,3 miljarder,på en total utgift på närmare 700 miljarder.Samtidigt gör regeringen, och även det stödpartisom ger regeringen en majoritet i , gång pågång väldigt fina och vackra uttalanden om satsningarpå miljön, på gröna jobb, på att det nu skall satsas påen omställning av hela samhället, på att skallvara ett föredöme i och i hela världen, på attdet skall satsas offensivt på export med den grönasidan. Men man skär ned i verkligheten.Visst är det dubbelmoral. Man säger en sak ochgör en annan.Det har också skett en del andra förändringar, somökar de ekonomiska kraven på miljöområdet. Ettexempel är att äganderätten har förstärkts, vilket göratt samhället måste betala mer till markägare för attupprätthålla samma naturvårdsambitioner som tidiga-re.Detta skedde genom en uppgö-relse mellan och Socialdemokraterna, och detskedde genom att den borgerliga regeringen i börjanpå 90-talet förde in samma sak i grundlagen.Man har gjort det dyrare i att bedriva na-turvård, att rädda de utrotningshotade växt- ochdjurarterna. Det har blivit svårare i , på grundav att det har blivit dyrare.Samtidigt skär samma majoritet av Socialdemo-kraterna och , livligt stödda av idet här fallet, ned på anslagen till köp av den härmarken. Man ändrar inte i lagstiftningen så att ägandeockså innebär ett ansvar för vad som görs.Detta är uppenbart på övriga miljöområden. Om viställer krav på att en industri inte får släppa ut för-oreningar skickar vi inte med pengar. Det fastställs ien koncession, och sedan får företaget hålla sig tilldet. Det är ganska självklart. Men när det gäller na-turvården, den biologiska mångfalden, de hotadeväxt- och djurarterna, de hotade urskogarna - de sistafå spillrorna i det här landet - gäller inte samma syn-sätt, utan då skall det minsann betalas fullt ut. Dåfinns det inte pengar.Det är en omvänd miljöpolitik som stårför, oavsett om man samarbetar med Socialdemokra-terna eller sitter i en borgerlig regering, just i frågaom hur ägandefrågan, naturvården och pengarna be-handlas i de här sammanhangen.Detta är också uppenbart när det gäller denmycket stora frågan om sanering av gamla miljöskul-der, av miljöskadade markområden från gammalindustriverksamhet osv. Där är behovet enormt. In-venteringar visar att det finns ungefär 2 000 platser idet här landet som behöver saneras. Naturvårdsverkethar äskat 210 miljoner för att klara av detmest akuta.I det här förslaget från anslås 17,5 miljoner. Det räcker egentligeninte till ett enda projekt av betydelse. Det räcker kan-ske till att sanera någon nu nedlagd bensinmack ilandet. För att sanera t.ex. Värtaområdet här i Stock-holm skulle det behövas 350 miljoner - att jämföramed det totala anslaget på 17,5 miljoner. För att sane-ra marken i , där det funnits en kloralkali-fabrik och där det nu läcker ut stora mängder kvick-silver i miljön, skulle det krävas ca 50 miljoner totalt.Anslaget är 17,5 miljoner.Det är ett hån mot alla seriösa miljöambitioner attvara så otroligt snål på ett område där vi vet att beho-vet är enormt, där vi vet att problemen växer och därdet minsann inte är fråga om någonting - för att taLennart ord - som är svårt att se och somskulle vara mera diffust.Han hävdade att dagens miljöhot skulle vara svåraatt identifiera. Det är de minsann inte. Skövlingen avde sista urskogarna är inte svår att identifiera. Den ärväldigt synlig - kalhyggen syns bra. Det är inte svårtatt identifiera kvicksilverförgiftningen i våra sjöar.Det är inte svårt att identifiera den tilltagande försur-ningen - den är faktiskt tilltagande. Då kommer vi inpå kalkningsanslaget. I fråga om de sjöar och vatten-drag som vi kunnat förhindra från att försurasgenom att sätta in kalkning skär man också ned från198 miljoner till 140 miljoner, och ytterligare ned-skärningar kan bli aktuella. Det innebär att man intekommer att klara att upprätthålla skyddet i väntan påatt få ned utsläppen totalt sett i så att försur-ningen kan upphöra .