prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Dessutom genererar bidragen ocksåarbetstillfällen, inte minst i glesbygden där många avdessa lokaler finns.Handikappanpassningen av lokalerna är ocksåviktig om man skall uppfylla målet att nå alla oavsettfunktionshinder och att de skall kunna delta i folk-bildnings- och kulturaktiviteter.Fru talman! finns många barn och ungdomarsom rör på sig för litet. Det blir trötta, orkar inte medskolarbetet och får ingen vana att använda sin kroppsom den är menad. I skolan når man alla elever, ochdet är viktigt att de får hjälp att komma i gång medfysiska aktiviteter som är lämpliga. Man kan fråga sigom idrottsrörelsen kan nå ungdomar på samma sättsom skolan kan eller om resurserna kanske skulleomfördelas till skolan för att fånga upp dem som i daginte kommer med i någon form av fysisk aktivitet.Risken för framtida folkhälsoproblem blir annars stor.Ungdomarna riskerar benskörhet, övervikt, förslit-ningsskador och diabetes när de blir vuxna om de intefår ett riktigt beteendemönster . Idrotts-rörelsen har trots detta andra fördelar, bl.a. demokra-tisk skolning och träning i att ta eget ansvar för sinaföreningar, som gör att bidragen till denna är befoga-de. Men man måste ytterligare understryka vikten avuppsökande verksamhet, och den bör bli en större delav idrottsrörelsens verksamhet än vad den är i dag.Idrottsrörelsen finansieras till stor del av spel ochlotterier. Bingolotto har blivit en stor försörjningskäl-la, och man kan fundera över vad som kommer efterden. Här har Lotteriinspektionen en viktig funktion attfylla för att se till att lotterilagen efterföljs. Det ärangeläget att upprätthålla en sund spelmarknad därvinsten av verksamheten fördelas på bl.a. idrottsrörel-sen. Om verksamheten får utvecklas fritt uppstårosunda spel där pengar går till ändamål som samhälletinte eftersträvar. Därför är det viktigt att vi gör denöversyn av lotterilagen som är föreslagen.Slutligen, fru talman, vill jag önska fru talman,kollegerna i kammaren och samtlig personal somfinns här i kammaren och runt omkring oss en god juloch ett gott nytt år!Anf. 229 ():Värderade talman! Jag kan instämma i allt somMargareta , min trivsamma bänkkamrat,här sade, och även julhälsningen! Det är egentligeninte någon sen timma, men vi har debatterat länge.Det är det som gör att den ena efter den andra av osstycker att vi nu skall bidra till att vi kommer härifrån irimlig tid och gynna den ambition som vår värderadetalman försöker att hålla högt i denna kammare.Folkpartiet hade förslagit att idrotten, som hör tilldet här avsnittet, skulle få 30 miljoner mer än vadregeringen föreslagit. Det hade kunnat gjort att mankunnat behålla stöden till idrottsverksamheten pånuvarande nivå, och man hade också kunnat se till attvillkoren för kvinnlig idrott hade kunnat förbättras.Men det är redan passerat i och med att besluten re-dan har fattats om ramarna för de ekonomiska villko-ren för de områden som behandlas i detta betänkande.För visste nästan alla i dennakammare vad folkbildningen stod för. Väldigt mångahär hade själva sin bakgrund i folkbildningen frånfolkhögskola och studieförbund, och man visste attfolkbildningens organisationer var bärare av kulturoch en plats där man tränade sig i demokrati. Jagtycker att det är viktigt att man även nu markerarfolkbildningens betydelse för vårt land, inte minstsom fostrare i demokrati.Jag är därför glad över att regeringen har i stortsett samma uppfattning om hur man skall hanterafolkbildningens frågor. Jag har ytterst sällan haftanledning att komma med andra yrkanden om justfolkbildningen. Men det är ganska märkligt att Soci-aldemokraterna på en punkt håller fast vid en snedfördelning av bidragen. Man ger pengar till de fackli-ga organisationerna för att de skall kunna, som detheter, ha uppsökande verksamhet och utbildning isamhällsfrågor. Det uppfattas av alla andra som ettsätt att gynna dessa organisationer, som i viss månligger nära Socialdemokraterna.Detta klarar man inte att hantera riktigt ordentligt.Det är en fråga som vi får dras med. Under den bor-gerliga regeringsperioden togs detta bidrag bort, mennu tas det fram igen. har yrkat att de 40miljoner som anslås till detta ändamål skall tas bortoch i stället användas till rena folkbildningsändamål.Det tror vi hade varit bättre.God jul!Anf. 229 ():Fru talman! Folkbildning är en väldigt viktig ochstor fråga. Därför motsatte sig ned-skärningar av anslaget , då man tog bort100 miljoner kronor.Det bidrag på till LO, TCO,, , och Före-tagarnas för uppsökande verksamhetoch studier i samhällsfrågor, ville vi i stället användatill den ordinarie folkbildningen. Dessutom ville vitillskjuta ytterligare , utöver rege-ringens förslag, till folkbildningen.Regeringen motiverade anslaget till de fackligaorganisationerna och till de till närståendeintresseorganisationerna med behovet av uppsökandeverksamhet i samband med genomförande av vux-enutbildningssatsningen.Vänsterpartiet har svårt att se LRF:s och fiskarnasroll i detta. Jag uppfattar det endast som en eftergifttill . Men jag tar gärna emot synpunkter angå-ende det.I kulturutskottets betänkande står det att det är avvikt att folkbildningens speciella förutsättningar,erfarenhet och kompetens hos både studieförbundenoch folkhögskolorna tas i anspråk för att åstadkommaen så god utbildningssituation som möjligt för denenskilde. Det låter ju bra.Men vad menar då majoriteten med speciella för-utsättningar? Menar man den lilla studiegruppen i ettnära förhållningssätt mellan studerande och lärare? Ärdet den lugna studietakten som avses? Tänker man påde korttidsutbildade, på de långtidsarbetslösa eller påde studieovana som ofta har dåliga erfarenheter fråntidigare skolgång? Tänker man på vuxna med läs- ochskrivsvårigheter eller på invandrare med bristfälligakunskaper i svenska? Tänker man, kort sagt, på justde grupper som folkbildningen till största delen priori-terar?Jag tror att det är på det viset. I så fall är jag väl-digt oroad. Varje helårsstudieplats får i anslaget näm-ligen endast mellan och 25 000 kr.Det innebär att lärarstödet högst kan omfatta ca 20timmar och att gruppstorlekarna måste ökasavsevärt. Det är inte lätt att göra bra folkbildning förlitet pengar.En annan fråga i vuxenutbildningssatsningen somoroar mig ganska mycket är kommunens upphand-lingssystem. Det kommer kanske inte att vara såflexibelt som majoriteten i utskottet säger. Risken äratt det inte kommer att upphandlas platser från folk-bildningen.Folkbildningen ställs ständigt inför nya krävandeuppgifter, bl.a. genom det nya och värdefulla sominternationaliseringen för med sig. Det kräver förnyel-se och utveckling inom folkbildningens område. Vianser det därför som mycket viktigt att resurser finnsför en samlad forskningsinsats för folkbildning ochfolkligt kulturarbete, så att man kan uppnå de fina målsom är uppställda för folkbildningen.Vänsterpartiet har därför föreslagit att 1 miljonkronor skall anvisas till , för atttrygga och utveckla den verksamheten.Nu har ju ramarna redan fallit, och därför har viinte reserverat oss på de här punkterna. Men vi har ettsärskilt yttrande. I och med att jag har sagt detta här ikammaren hoppas jag också att det når ut till allmän-heten var står i de här frågorna.Anf. 230 ()replik:Fru talman! Bidraget på somskall gå till fackliga organisationer av olika schatte-ringar är avsett just för korttidsutbildade. Enligt denstatistik som jag läste inte precis nu men för ett årsedan när jag fortfarande var verksam inom , är just de här organisationer-nas medlemmar korttidsutbildade. De har väldigt lågutbildning och behöver alltså mer kunskaper.Man kan ju vara tveksam när det gäller Företagar-nas . Men vad jag har upplevt när vi iolika sammanhang har diskuterat satsningar för attfler människor skall starta företag och anställa männi-skor, är att det finns en mycket stor grupp som behö-ver utbildning för att våga ta i de krångliga frågor somfinns när man startar ett företag. De har alltså ett stortbehov av utbildning. De har oftast inte någon längreutbildning, de heller. Jag anser därför att det här bi-draget till organisationerna faktiskt är rätt avpassat.Anf. 231 () replik:Fru talman! Även om ger enförklaring tycker jag ändå att det hade varit lämpliga-re om de 40 miljonerna hade kunnat användas avFolkbildningsrådet på vanligt sätt och inte öronmär-kas för LO, TCO, , , m.m. Det känns inte rätt. Det hade varitbättre om folkbildningen i vanlig ordning hade kunnatanvända pengarna till just de grupper och de kort-tidsutbildade som här har talatom.Anf. 232 ()replik:Fru talman! Det är också väldigt viktigt att fåkontakt med de här människorna. De kommer tyvärrinte om vi annonserar eller delar ut flygblad. Detbehövs alltså uppsökande verksamhet. Det säger jaginte bara som centerpartist utan faktiskt i ännu högregrad som tidigare verksamhetsledare på vuxenskolan.Anf. 233 ():Fru talman! En nära vän till mig, en folkhögskole-rektor, sade en gång: ! När du talar om folkbild-ning, när du brandtalar om folkhögskolorna, måste dutala om att du själv har gått på folkhögskola. Då sadejag till honom: Det vågar jag nog inte göra för dåkanske man minskar stödet till folkhögskolorna.Vi i tycker att bl.a. folkbildnings-forskning inom är nästa steg inom folkhög-skolevärlden. Vi anser också att man behöver ökaanslaget för att den forskningen skall kunna utvecklas.Den svenska folkbildningens ideologiska grundsyn ärju världsunik. Det finns flera länder som successivtbörjar upptäcka den svenska folkbildningsidén. Där-för tycker jag att det är oerhört viktigt att stödja ut-vecklingen av forskningen. Pengar anslås också viautbildningsutskottets anslag. Men jag och Miljöpartiettycker att 1 miljon borde kunna avsättas från kulturut-skottets budget.Vår budget har inte fallit. Den är finansierad, ochvi kommer att rösta på vår reservation.Jag vill också säga, fru talman, att isin budgetmotion har yrkat på att de 45 miljoner kro-nor som var avsatta till komvux-utbildning för arbets-lösa inom utbildningsutskottets anslag och som intehade tagits i anspråk därför attkomvux inte hade kapacitet för det, i stället skulle tasi anspråk inom kulturutskottets budget för folkhög-skola och studieförbund eftersom de har kapacitet ochockså utbildar arbetslösa. Efterfrågan är ju också storoch köer finns.Förslaget har gått igenom utbildningsutskottet menpengarna skall endast gå till studieförbunden, inte tillfolkhögskolorna. Jag undrar varför det blev så. Detvore bra om någon kunde förklara det.Sedan vill jag återigen tala om att vi i Miljöpartiettycker att de 40 miljoner som avsätts till fackligaorganisationer för utbildning av arbetslösa över huvudtaget inte hör hemma här. Vill de fackliga organisa-tionerna utbilda arbetslösa och bedriva uppsökandeverksamhet kan de göra det inom sin egen verksam-het. Om korttidsutbildningen kopplas ihop med denfackliga uppsökande verksamheten hör den ju faktiskthemma under utbildningsutskottet. Det finns ingenrim och reson i att dessa 40 miljoner skall belastakulturutskottets högst minimala kulturbudget. Miljö-partiet använder dessa pengar för att finansiera justkultur. Vi satsar mycket på musik. Vi är mycket för-vånade över att accepterar det här budgetför-slaget.Anf. 234 SKÅNBERG (kd):Fru talman! En lång debatt börjar gå mot sitt slut.Jag skall försöka att uttrycka mig koncentrerat.Utskottsmajoriteten föreslår en sänkningen av an-slaget Stöd till trossamfund med 3,5 miljoner kronor.Det är en minskning som vi Kristdemokrater motsät-ter oss. Gång på gång har trossamfunden utsatts förnedskärningar med mångmiljonbelopp. Det är orim-ligt att nu ytterligare skära ned. Inom kyrkor ochsamfund är över en halv miljon svenskar aktiva. Anta-let deltagare i gudstjänster - kyrkokonserter och för-rättningar oräknade - är fler än antalet åskådare tillsamtliga idrotter, t.ex. fotboll och ishockey. Dettasker dessutom till allra största delen helt självfinansie-rat.Enligt vår mening skulle dessa 3,5 miljoner kronorha kommit trossamfunden till del för att stimulerafrigörandet av trossamfundens resurser för byggnads-verksamhet genom lokalbidraget. Angelägna områdensom nu får stå tillbaka är t.ex. handikappanpassningav trossamfundens lokaler. Det blir försämrade möj-ligheter för de trossamfund som betjänar invandrare.Till detta kommer det redan beslutade slopandet avpresstöd till kristna tidningar som Sändaren, Petrusoch Hemmets vän, vilket vi kristdemokrater motsatteoss. I går debatterades dessutom i socialutskottet vårtförslag att bistå med 10 miljo-ner kronor för hjälp till de mest nödställda, vilketmajoriteten avslog.Under den socialdemokratiska regeringen leverkyrkan under knapphetens kalla stjärna. Det kyrkligaideella hjälparbetet hänvisas mer och mer till frivilligabidrag.Fru talman! Det är annorlunda med de fackligaorganisationerna. LO har ju varit en sten i skon förregeringen . De har varit högljudda,krävande och obekväma. Hur har då regeringen löstfrågan om att desarmera facket? Ja, en gåva till julstärker alltid samhörigheten och lojaliteten, har manresonerat, och sänder nätta 40 miljoner med varmhand.Vi riksdagsmän har ju blivit varse att vi inte kan taemot gåvor värda utan att riskera att begåmutbrott, men det gäller tydligen inte bidrag till fack-et.Nu säger vän av ordning - och det har redan sagtsi debatten - att det ju inte uttryckligen står i betän-kandet att just LO skall få dessa 40 miljoner. Demskall även TCO, , , och dela på. Men regeringen har tänktpå allt. Medlen skall, sägs det, fördelas med utgångs-punkt i organisationernas medlemstal, utbildningsni-vån bland medlemmarna samt med beaktande av densärskilda vuxenutbildningssatsningen som startar1997. När väl beslutet i om de 40 miljoner-na är fattat ämnar regeringen senare meddela hur deni sin vishet vill låta fördela medlen. Och möjligenskall vi komma att finna att gynnas någotmindre än LO t.ex.Varifrån skall då pengarna tas till det regeringenkallar "uppsökande verksamhet och utbildning i sam-hällsfrågor". Jo, från folkbildningen. Men här nöjersig inte regeringen med att överflytta 40 miljoner frånfolkhögskolor och studieförbund, utan neddragningenär på hela . Detta gör alltså folk-rörelsepartiet , , folkhögskolornasoch ABF:s parti. Det kostar, och det måste få kosta,att tysta LO.Vi kristdemokrater motsätter oss besparingen påfolkbildningen och tilldelningen på 40 miljoner tillfacket.Fru talman! Jag vill helt kort ta upp något av detbetänkandet berör när det gäller ungdomsfrågor ochidrott. Enligt vår motion bör de medel, 1,1 miljonerkronor, som under anslaget Bidrag till nationell ochinternationell verksamhet m.m. beräknas stå till rege-ringens disposition för aktiviteter inom ungdomsom-rådet i stället användas som förstärkning av bidragettill nationell ungdomsverksamhet och disponeras avUngdomsstyrelsen.Likaså motsätter vi kristdemokrater oss att enneddragning av stödet till idrotten drabbar de småidrottsförbunden och det statliga aktivitetsstödet på ettorimligt sätt. Vi anser att samhällets stöd till idrottenbör inriktas på investeringar i idrottsanläggningar ochpå bidrag till ungdomsverksamhet och ledarutbildningoch att det lokala aktivitetsstödet inte skall sänkas.Till detta vill vi därför tillföra merän regeringen och utskottsmajoriteten föreslagit.Fru talman! , med tanke på att försöka ba-lansera regeringens nedskärning av folkbildningenoch sända oss riksdagsmän ett ord på vägen in i denjulledighet som väntar, dristar jag mig att användamin till att läsa en dikt av ,De nära vännerna.Vad våra bästa vänner är illustra!Dock gästar de med enkelhet vårt bo.De heter , och ,de heter , och kvällens tingeltangel slutat lockaoch dagens ävlan blir oss tom och dumså ringer de försynt på dörrens klockaoch kommer in och sitter i vårt rum.De makar vänligt veckans stormän undanoch flyttar tidningstraven från vårt bordoch fyller våra hjärtan med begrundanoch lyser våra liv med tysta ord.De låter rymdens stjärnor glimma ljusa,de tänder stilla solens höga ljus,de bjuder ängen dofta, havet brusaoch bergen blåna i vårt ringa hus.Och alla portar öppnas himmelsvidamot sorg och jubel, regn och vind och solnär kvällen lång de dröjer vid vår sidaoch sitter tåligt i vår tomma stol.Anf. 235 ():Fru talman! Folkbildningen har en mycket viktigroll i det kunskapslyft som har beslutat om.Det är den största satsningen som någonsin gjorts påvuxenutbildning. vänder sig i förstahand till arbetslösa och till dem som saknar treåriggymnasieutbildning. Invandrare är en viktig grupp.Många av dem som man vänder sig till i Kunskapslyf-tet är studieovana. De har otillräckliga baskunskaperoch har inte studerat . Åtskilliga av demhar kanske dåliga erfarenheter av skolan och saknardet självförtroende som behövs för att kunna klarautbildningen på ett bra sätt.Det skulle vara ett misslyckande om vi inte lyckasnå många i den här gruppen när vi nu gör en storsatsning på vuxenutbildning. Folkhögskolor och stu-dieförbund med sina erfarenheter och sina pedagogis-ka metoder har en given plats om vi skall uppnå måletmed . Folkbildningens pedagogiskagrundsyn, där man utgår ifrån att varje människa är enresurs och att utbildningen skall utformas utifråndeltagarnas behov, stämmer väl överens med Kun-skapslyftets målsättning om personliga utbildnings-planer.Studieförbunden finns också som ett nätverk överhela landet. Genom sina kopplingar till folkrörelseroch sitt breda utbud har studiecirkeln större möjlighe-ter än någon annan utbildningsanordnare att nå allasamhällsgrupper och framför allt de lågutbildade. Detvisar inte minst den verksamhet studieförbunden i dagbedriver bland arbetslösa, där ca 100 000 personerdeltar. av dem är personer som saknargymnasiekompetens.Många folkhögskolor har också anknytning tillfolkrörelser och olika organisationer. Folkhögskolor-na har också lång erfarenhet av verksamhet blandarbetslösa. Folkhögskolans form och arbetssätt harvisat sig allt attraktivare för inte minst äldre och kort-tidsutbildade.Jag hälsar med glädje beslut om de 45miljoner kronor som gör det möjligt för studieförbun-den att fortsätta verksamheten för arbetslösa undervåren 1997, tills startar den 1 juni1997 - detta sagt som svar på fråga omde 45 miljonerna.Jag vill understryka vad utskottet skriver: Om detefter visar sig att folkbildningen inte anlitas pådet sätt som är meningen, förutsätts agera, t.ex. när det gäller fördelningen avmedel mellan folkbildningen och kommunerna.Kommunerna har huvudansvaret för Kunskapslyf-tet. Det är nödvändigt att kommunerna etablerar ettnära samarbete med arbetsmarknadens parter ochfolkbildningen. Tillsammans med dem skall manutveckla nya former för uppsökande verksamhet föratt kartlägga individens utbildningsbehov och under-söka vilka kunskaper och vilken kompetens som be-hövs för framtida jobb.För att de skall klara detta har man anvisat 40miljoner kronor som skall gå till utbildningsinsatserinom - som flera redan har nämnt - LO, TCO,, , och . Dethär ogillas av flera partier. Vi har här hört att man ärupprörd över det här förslaget. Men det handlar omatt ta reda på vilka behov de lågutbildade har och attinventera vilka behov som näringslivet ute i kommu-nerna har av kompetens för framtida jobb. Och det ärdär som folkbildning, de fackliga organisationernaoch näringslivets företrädare behövs för att man skallkunna klara på ett så bra sätt sommöjligt.Det handlar alltså inte om att gynna facket, sombl.a. Det handlar om att stärkafolkbildningens och de olika parternas viktiga roll iKunskapslyftet.Det hävdas också att de 40 miljonerna hellre bor-de läggas på det ordinarie anslaget till folkbildningen.Man hänvisar bl.a. till de nedskärningar som där hargjorts. Jag är den första att beklaga nedskärningarna. nödvändiga budgetsaneringen har också folk-bildningen fått ta sin del. Det hade naturligtvis varitbra om vi hade kunnat göra ett undantag för folkbild-ningen, men det har inte varit möjligt.Jag tycker att det är bra att vi genom det här an-slaget nu starkare kan slå fast storabetydelse. De partier som vill använda de 40 miljo-nerna i den ordinarie folkbildningen får trösta sig medatt pengarna fyller ett viktigt syfte. De kan ocksåtrösta sig med att inte har fått majoritetför sin linje. säger nej till förslaget om40 miljoner och vill dessutom minska anslaget tillfolkbildningen med 160 miljoner, dvs. en minskningmed totalt 200 miljoner kronor.Fru talman! Utbildning är grundläggande för med-borgarna och för samhällets utveckling. Men vi behö-ver inte bara utbildning utan också bildning. Det ärdärför glädjande att utskottet har lagt fast ytterligareett nationellt mål för kulturpolitiken, nämligen attfrämja bildningssträvandena. Bildning är viktigt bådeför individen och för samhället.Utbildning ger människor färdighet, medan endastfolkbildning kan ge människor värdighet. Så formule-rade folkbildaren det en gång.Folkbildningens roll i att medverka till den önska-de samhällsutvecklingen kan inte överskattas. kommer samman och stärker varandra, och olikaåsikter bryts mot varandra i samtal. Det leder till ökadförståelse för vad olika intresseinriktningar kan vilja.Folkbildningen ger ett fritt kunskapssökande ochuppmuntrar till kritiskt granskande, inte minst viktigt idet mediebrus som vi har. Informationenströmmar, och bearbetning behövs om den skall blitill kunskap och därmed möjlig att hantera.Folkbildningen har många mötesplatser i hela lan-det för människor med olika bakgrund. I folkbild-ningen ges utrymme för kulturupplevelser, och därskapas förutsättningar för människor att tillsammansmed andra utveckla sitt eget skapande. Demokratinhar byggts upp och bygger även på folkbildningoch folkrörelser. Folkhögskolor och studieförbundgör viktiga insatser i demokratiuppbyggnaden i vårtnärområde. Kanske är detta bland det viktigaste vikan satsa på för att stödja folk i länder som är mitt isitt uppbyggningsarbete.Visst hade det varit bra om vi i kulturpropositio-nen också hade behandlat folkbildningens roll i ettstörre kultursammanhang än vad vi har gjort. Frånregeringens sida har man dock aviserat att man skallåterkomma och då också sätta in folkbildningens roll idet sammanhanget, och vi får då tillfälle att diskuteramera. Jag ser fram emot en mer uttömmande behand-ling av folkbildningen under nästa år.Med det här, fru talman, yrkar jag bifall till dehemställanspunkter i kulturutskottets betänkande somberör folkbildningen.Anf. 236 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det är inte att ta miste på att är engagerad för folkbildningen. Men härtalar som representant för utskottsma-joriteten, och som socialdemokrat är hon delaktig i enneddragning på folkbildningen med 100 miljoner. Dågår det inte att gömma sig bakom ett personligt enga-gemang och varma känslor.Hur kan vara den första att bekla-ga neddragningarna på folkbildningen när hon ju ärden som skall försvara dem? Jag kan tänka mig attkandidera till rollen som den förste att beklaga, menBerit kan inte det. Hon skall tala om hur iall världen det kan vara motiverat att dra ned 100miljoner på folkbildningen.Sedan har vi dessa famösa somskall gå till facket. Tror själv på sinaord om att de bättre förvaltas av facket än av folk-bildningens normala kanaler?Anf. 237 () replik:Fru talman! Låt mig säga en gång till att jag be-klagar att vi har tvingats låta även folkbildningenbidra till att sanera ekonomin. Men låt mig ocksåpåminna om att det första denborgerliga regeringen gjorde när den tillträdde var attföreslå en neddragning på 300 miljoner. Då var eko-nomin i ett skick som inte ens går att jämföra meddagens. I den borgerliga regeringen ställde sig Krist-demokraterna, tillsammans med , bakomförslaget om att skära ned anslaget till folkbildningenmed hela 300 miljoner kronor.Låt mig sedan kommentera de 40 miljonerna, somsamtliga motståndare har beskrivit som en gåva tillfacket. Men så är det inte. Ni har inte förstått vaddetta betyder.