prot · GJ0965 · 1996-03-07 00:00:00 — Dethar kommit fram viktiga argument från både IngelaThalén och tror att det viktigt att vi tar till vara de kunska-per som finns inom organisationen förel- och bildskärmsskadade som har startats. Det ärväldigt kunnigt och engagerat folk med där.Man måste också observera att det finns en kön-saspekt på den här frågan. Det är ju kvinnor somdrabbas i större utsträckning, det är uppenbart. Detkan också bidra till att det finns skäl att titta litet extrapå frågan.Anf. 12 Socialminister ()Fru talman! Jag vill börja med att klara av fråganom det särskilda anslag som nämndes i debatten.Regeringskansliet skall inte gå in och styra forsk-ningen. Man kan anslå pengar generellt, men depengar som finns skall sökas på vetenskapliga grunderoch på projekt som granskas på sedvanligt sätt. Närdet gäller denna forskning finns det ganska ordentligttilltagna summor som kan användas. Projekten får dågranskas. I det här fallet får naturligtvis dessa pengarmötas upp med de pengar som finns inom området iövrigt. Jag har utifrån min roll ingen som helst möj-lighet att över huvud taget gå in och kommentera ettenskilt sådant projekt.Jag vill bara visa på - vilket jag också har gjort imitt svar - att vi har gett i uppdrag att man skall gå inoch bedöma hur de hittillsvarande och kommandeansökningarna när det gäller projekt ser ut och vilkeninriktning de har. Det är den möjligheten som jag har,att gå in och lyfta fram en diskussion om forskning.Sedan över till den senare frågan som är underrättslig bedömning. Jag har naturligtvis inte hellernågon möjlighet att bedöma den. Jag kan bara peka påatt jag i mitt svar nämnde . I dessorganisation - verket är uppdelat i tre enheter - finnsdet då ett mål att förebygga skador som orsakas avelektricitet. skall också titta påföreskrifter och granska elanläggningar och elmate-rial. Man har en decentraliserad tillsynsverksamhetoch kommer naturligtvis också att kunna bidra till ettarbete med att finna förklaringar och framför allt attgranska daglig verksamhet, olika byggnader och an-nat.Anf. 13 ()Fru talman! En av följderna med den här typen avdebatt är inte att man direkt kan åstadkomma såmycket, men man har den förhoppningen att det me-ningsutbyte som vi har haft här når vederböran-de personer. Då kanske de som har tänkt sig att anslåmedel till forskningen förstår att de statliga pengarsom redan finns kan mötas på ett eller annat sätt.I det fallet som är uppe för rättslig prövning harman åberopat någonting helt annat, nämligen bygg-lagstiftningen. Det finns olika fällor och hinder påvägen som dyker upp när någon tror äntligen har lyckats. Då bör det kunna tas ettsamlat grepp kring vilka delar av den svenska lag-stiftningen, oavsett om det gäller elsäkerhet, bygg-normer eller annat, det är som hindrar varandra för attresultatet skall kunna bli bra när det gäller just demänniskor som är drabbade. Det är alltså oerhörtväsentligt att man tar ett samlat grepp.Jag hoppas också att även de som är berörda avdetta på ett eller annat sätt tar del av statsrådets svareller det protokoll som förs här i kammaren.Anf. 14 Socialminister ()Fru talman! När det gäller den avslutande fråganutgår jag ifrån att också tittar på de rättsfalloch de olika former av prövningar som förekommer.Fru talman! Även om det var uppe i förra fråge-omgången vill jag också beröra något av det som StigSandström sade. Han sade att det ser ut som om detvore flest kvinnor som drabbas. Jag vet inte vilkenstatistik som hänvisar till - jag harinte sett någon sådan uppgift - men en mer personligerfarenhet av de människor som jag har mött är att deti lika stor utsträckning har varit kvinnor som män somhar drabbats. Detta är dock en mer personlig bild avdem som jag har råkat att träffa på. Jag har personli-gen naturligtvis inte mött alla dem som har drabbats.Men antalet drabbade har varit ungefär jämnt fördelatmellan kvinnor och män.överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1995/96:88 omgruppboendeAnf. 15 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att vidta åtgärder så att tillsynsmyn-digheten behandlar gruppboende lika, oberoende avom en kommun eller ett landsting driver det i egenregi eller med hjälp av en entreprenör.Bakgrunden till interpellation ärlagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk-tionshindrade (LSS). Det är en rättighetslag som gerbl.a. personer med utvecklingsstörning och personermed andra stora och varaktiga funktionshinder enlagstadgad rätt till olika former av stöd och service.En av insatserna enligt LSS är bostad med särskildservice för vuxna, som bl.a. innefattar gruppbostäderoch servicebostäder. I propositionen om LSS betona-des att bostäder för personer med funktionshinder börvara utformade på ett sådant sätt att de boende gesmöjlighet att leva ett självständigt liv. Den dåvaranderegeringen lämnade i propositionen om LSS en delprincipiella riktlinjer när det gäller gruppbostäder. Detkonstaterades bl.a. att gruppbostäderna bör utformasoch placeras så att de inte får en institutionell prägel.Däremot reglerades inte i detalj hur boendet skullevara organiserat och utformat.För att stärka och utveckla samspelet i en grupp-bostad samt öka enskilda personers självständighetoch livskvalitet krävs att gruppen, som delar gemen-samma utrymmen, inte är för stor. Därför förutsattes ipropositionen att ett litet antal personer bor tillsam-mans i en gruppbostad. Jag delar de ställningstagan-den som den förra regeringen gjorde i denna fråga ipropositionen om LSS och som också an-slutit sig till.Varken LSS eller propositionen om LSS innehål-ler således något ställningstagande om hur mångaboende som bör komma i fråga i en gruppbostad. Detär en uppgift för de ansvariga huvudmännen och till-synsmyndigheterna att tolka de mer allmänna riktlin-jer som regering och riksdag gett. hartillsynsansvaret för all verksamhet enligt LSS oavsetthuvudmannaskap.När det gäller enskild verksamhet innebär be-stämmelserna i LSS att det för vissa av insatserna,bl.a. gruppbostäder, fordras tillstånd från länsstyrelsenför att få driva sådan verksamhet.Det är enligt min uppfattning självklart att sammakvalitetskrav skall gälla för verksamhet som bedrivs ioffentlig regi som i enskild regi. Min uppfattning pådenna punkt stämmer väl överens med de ställnings-taganden som gjorde i sitthuvudbetänkande (SOU 1994:139) Ny socialtjänstlag.I betänkandet lämnas bl.a. förslag om nya bestämmel-ser vad gäller förutsättningar för enskild verksamhetenligt socialtjänstlagen (1980:260). Utgångspunktenför Socialtjänstkommitténs förslag är att samma kvali-tetskrav skall ställas på verksamheten ifråga oavsettom en bedrivs i eller enskild regi. Betän-kandet är efter remissbehandling underberedning inom regeringskansliet.Jag vill påpeka att regeringen uppdragit åtSocialstyrelsen att fortlöpande följa upp och utvärderaLSS och övriga delar av handikappreformen. Enligtmin uppfattning är det viktigt att frågor om gruppbo-städernas organisation och utformning i detta sam-manhang följs upp och utvärderas. Jag förutsätter attSocialstyrelsen inom ramen för detta uppdrag ävenföljer frågan om tillstånd att inrätta och bedriva sär-skilda boendeformer i enskild regi.Anf. 16 ()Fru talman! Jag är tacksam för svaret även omsocialministern gör mig något konfunderad eftersomhon uppehåller sig väldigt mycket vid bakgrund ochläge. Men på min fråga om hur man skall hanteradetta framöver rent praktiskt får jag inget besked.Statsrådets kommentar om LSS är begriplig och riktigi sitt sammanhang. Det är någonting som vi skall varastolta över. Att vi från liberalt håll är särskilt angeläg-na att slå vakt om denna värdefulla reform kanske inteens behöver sägas.I programförklaringen talar socialministern omhur viktigt det är att leva ett självständigt liv, men ändå inte vill utfärda detaljregleringar. Man villinte heller ange antalet, men det var det som jag för-sökte att rikta in uppmärksamheten på så gott detgick. Det erinras också om att det är somger tillstånd för bedrivande i enskild regi.På offentligsidan tillåts man att ha upp till sex bo-ende medan en entreprenör, som jag påpekade i mininterpellation, bara tillåts ha maximalt fem personer.Jag tycker möjligen att socialministern litet grand slårin öppna dörrar när hon talar om samma kvalitetskrav.Detta var ju något som jag pekade på i min interpella-tion. Dessutom skall man sätta kvalitativa mål, priori-tera, fastställa avgifter, kontrollera verksamheten ochman skall upphandla i enlighet med vad som gällervid offentlig upphandling.Att socialministern nu säger att Socialstyrelsenfortfarande har att följa upp och utvärdera är ingetsom jag polemiserar mot. Men det vore naturligtvisvärdefullt om regeringen kunde ge en viljeyttring sominnebär att entreprenörer och förläggningar i egen regilikställs med förläggningar i offentlig regi. På denpunkten har det ej ännu getts något svar. Men jag troratt det skulle vara nästintill förlösande om statsrådetgav en viljeyttring om att en likställdhet kunde vararimlig, utifrån de krav som finns på bägge typerna avanläggningar.Fru talman! Jag har ännu inte gett hoppet om endeklaration i kommande inlägg om hur socialminis-tern ser på just den delen. Jag tror att likställdhetennär det gäller den yttre ramen är väldigt värdefull ochviktig.Anf. 17 ()Fru talman! Jag har skrivit en motion som heterBarnkooperativt föräldrahem, vilket jag gjorde ävenunder förra mandatperioden då satt iriksdagen. var det litet grand att slå inöppna dörrar, därför att numera har barn eller närasläktingar rätt att bilda kooperativ för äldre. Ett initie-rande av sådana kooperativ är något som jag tycker attriksdagen och kommunerna borde stödja. Där skullede barn som vill göra en insats för sina föräldrar ellersläktingar kunna göra en lagom och inte för stor in-sats. Det är en form som liknar föräldrakooperativtdaghem. Jag vet att detta är möjligt, men jag vill ändåbetona att det är viktigt.Det förekommer mycket ensamarbete inomgruppboendet. Är det möjligt att göra en parallell-koppling så att de som arbetar får en större arbetsge-menskap, eftersom grupperna skall vara små?Att man skall ställa samma krav på de enskildavårdgivarna som på de offentliga är naturligtvissjälvklart, vilket även socialministern har betonat.Men i går behandlade vi ett ärende här i kammarenom sekretess inom familjerådgivningen, att sammakrav skall ställas på privata familjerådgivare somoffentliga. Detta behövde man tydligen ta upp i ettbetänkande, vilket betyder att det inte är helt själv-klart. Men jag tycker ändå att det är väldigt viktigt attha samma krav.Inom äldre- och handikappgrupperna finns detverkligen ett A- och ett B-lag, eftersom gruppboendetännu inte har kommit så långt beroende på kommu-nernas dåliga ekonomi etc. Men det finns gruppboen-den, där de som är mycket dåliga eller senildementahar ett par bostadsrum och i stället kanske litet försmå gemensamhetsutrymmen. Man skulle kunnatänka sig att ett stort rejält rum med sovalkov skullevara tillräckligt för denna grupp som är så svårt han-dikappad att man ändå måste ta bort propparna för attde inte skall sätta på en spisplatta som de sedanglömmer att stänga av. Här är det stor skillnad, efter-som andra äldre människor får mycket dålig tillsyn.Detta är också något som eller Social-departementet borde se över. Hur det skall göras vetjag inte riktigt. Jag har ju en litet ambivalent inställ-ning till privata vårdgivare. Det skall finnas rätt tillprivata vårdgivare, men jag är ingen särskilt starkförespråkare av detta. Men kooperativ i den form somjag föreslog tycker jag är en mycket bra lösning. Kanman göra något för att skynda på detta? Kan man delaupp bostäderna på något sätt så att fler får plats ochrum?Anf. 18 Socialminister ()Fru talman! och litet olika ingångar, så jag får nog dela upp sva-ren.På direkta fråga i interpellationenom huruvida man skall behandla verksamheterna likaär svaret enligt mitt interpellationssvar att det skallman.Elver frågar om jag vill ge en direkt sig-nal om att detta verkligen följs upp, vilket jag ocksågör på s. 3 i mitt svar: "Jag förutsätter att Socialstyrel-sen inom ramen för detta uppdrag även följer fråganom tillstånd att inrätta och bedriva särskilda boende-former i enskild regi." Detta fanns inte med i detursprungliga uppdraget. Men detta är alltså tydligtuttalat i svaret. Även om det kanske glider in i enallmän beskrivning, som det ofta gör i ett interpella-tionssvar, är det ändå mycket tydligt uttalat.Ragnhild Pohanka säger i sitt inlägg att ingentinghindrar någon från att inrätta ett barnkooperativt för-äldraboende, vilket det helt riktigt inte gör. Men det ärklart att också dessa måste följa de allmänna krav somgäller för kommunalt drivna, landstingsdrivna ellerenskilt drivna äldreboenden.Ragnhild Pohanka tog också upp ensamarbetet.Vid den här typen av gruppboende arbetar fast an-ställd personal. är det vissa timmar någon stundpå dagen men framför allt som det är frågaom ensamarbete. Men min erfarenhet av detta är oftast i kommunerna löser detta med hjälp avhemtjänst och nattpatruller för att få en bättre samver-kan.När det gäller att det skulle vara så få, så är detklart att allting är relativt. Men efter äldrereformen -ÄDEL-reformen som vi oftast sammanfattar den - harvi ändå gått från någonstans mellan 4 000 och 5 000upp till mellan 16 000 och 20 000 . Detär nog på den delen av boendet som kommunerna satsar de allra största resurserna.Beträffande hur granskar äldrebo-endet och äldreverksamheten, har ettuppföljningsansvar när det gäller ÄDEL-reformen. Idetta ingår naturligtvis boende, tillsyn i boende ochomvårdnadsaspekterna. Men naturligtvis handlar detom ett ganska långsiktigt arbete, som antyder, där man undan för undan får se till atttillgodose behoven. Huruvida man kan göra det på detpraktiska sätt som beskriver, attdela lägenhet eller inte, kan jag inte så här på ståendefot ge något svar på. Det är möjligt att det går, mendet väsentligaste är att man följer de allmänna riktlin-jerna och kraven när det gäller kvalitet för äldremänniskor.Anf. 19 ()Fru talman! Jag har förstått att man ute vid läns-styrelserna har fört en debatt som ligger i linje meddet som socialministern nu förtydligar. Även om detkan framstå som något glidande och principiellt i ettinterpellationssvar, är ändå signalen att det mycket välgår och att det rent av vore önskvärt att likställa deyttre formerna. Jag intecknar och tolkar detta, som jagtror kommer att innebära något av en förlösning. Oftaär det nämligen stora skillnader mellan möjlighet ochicke möjlighet.Jag noterar också socialministerns positiva håll-ning till entreprenörverksamhet på detta område. Dethar framgått av andra inlägg att entusiasmen inte ärlika stark på alla håll. Därför tycker jag att detta till-kännagivande känns riktigt och fint.Fru talman! Jag skall fatta mig kort. Av och tillupplever vi ganska flitigt historiens vingslag. Dettakan vara socialministerns sista framträdande i egen-skap av chef för . Hon skall för-modligen gå över till uppgifter som är mer lokalisera-de till partifållan och vad det kan vara.De erfarenheter som för med sigfrån regering och parlament när det gäller arbets-marknads- och socialpolitik är väldigt viktiga. Jag troratt vi alla bör erinra oss om att det är de svagaste isamhället som behöver det starkaste stödet. God fort-sättning!Anf. 20 ()Fru talman! Det är självklart att jag menar attsamma krav skall ställas på kooperativt boende sompå andra boendeformer.De mentalsjukas gruppboende är ju också ett pro-blem. Det finns ju en del som verkar ganska friskamen som väl skulle behöva bo i ett gruppboende.Eftersom jag mycket har studerat de utslagnas situa-tion, har jag märkt att det är alltför många som harvandrat direkt från de stora mentalsjukhusen ut pågatan. De har då också kommit in i missbruksberoen-de. Där behöver man också öka gruppboendet, fast depersonerna kanske inte behöver så mycket hjälp rentfysiskt. Det är mera en trygghet.Jag har tittat på många gruppboenden. Jag kännermig väldigt fylld av detta just . De flesta gruppbo-enden fungerar oerhört bra. Det är nästan ett himmel-rike på många håll jämfört med andra boendeformer.Jag är mycket positiv till detta.Jag har just besökt ett gruppboende där man skulledela två lägenheter och alltså få rum för fyra i stället.Det blir en liten nackdel. De boende får dela på kläd-kammare och badrum. Hade man tänkt så här frånbörjan hade man säkert planerat för ett badrum åt varoch en, men det kommer nog att fungera bra även det.Det är viktigt att man tittar litet längre, så det är nogbra, socialministern, att det inte går ännu fortare medutbyggnaden. Man kan lära av saker man har gjort.Jag tycker att det är väldigt viktigt att man ser tillatt gruppboendena, som väl är framtidens boende förmånga grupper - senildementa, handikappade ochmentalsjuka - verkligen fungerar bra och är lagomproportionerade.I de gruppboenden som startade för fem se-dan har de boende blivit mycket sjukare och sämre.Man kanske behöver mer personal . Det blir engenerationsväxling - i alla fall där det bor äldre. Dehar blivit ganska mycket sämre och kräver mera om-vårdnad. Det är kommunernas ansvar, förstås. Menvad gäller bostäderna skulle man kunna komma medrekommendationer från riksnivå.Anf. 21 Socialminister ()Fru talman! Jag skall börja med att tacka ElverJonsson för de vänliga orden. Jag vill bara notera attjag kanske väl så mycket har tyckt mig vara i partifål-lan i de egenskaper jag har haft som riksdagsledamotoch statsråd som jag kommer att tycka framöver. Jagkänner det inte som något främmande på något vis.Såvitt jag vet är enbart ett rättsfall prövat i länsrät-ten när det gäller antal personer. Vi får utgå ifrån tittar på det rättsfallet och att ochlänsstyrelserna har granskat det och använder sig avdet, och sedan i sin uppföljning följer upp de ansök-ningar som finns i övrigt.Elver sade att mitt interpellationssvar tillväldigt stor del var en beskrivning. Vi måste kommaihåg att det är just denna beskrivning som är bakgrun-den till det som skall vara ursprunget till tolkningen.Det är en viljeyttring från den dåvarande regeringen,den nuvarande regeringen och att man skallvara utomordentligt kvalitetsmedveten - inte bara idet mera materiella, utan också vad gäller antal per-soner, förutsättningar för att leva självständigt osv.Man skall nog inte slira för mycket med hänsyn tilllokala opinioner eller annat.På frågan om det skall vara lika bedömning villjag säga att det är alldeles klart. Det skall vara likabedömning, men bedömningen måste grunda sig pådet som är tanken bakom själva propositionen ochbeslutet i riksdagen.Ragnhild Pohanka gled in på frågan om gruppbo-ende ifrån ganska många olika gruppers perspektiv.Det vi har talat om är gruppboende för männi-skor som har olika typer av utvecklingsstörningar ochandra svåra funktionshinder. I går hade vi ett runda-bords-samtal om uppföljningen av psykiatrireformenoch det s.k. psyk-ÄDEL, där naturligtvis boendet ochinte minst gruppboendet för psykiskt funktionshindra-de var ett väldigt viktigt inslag. Också där handlar detom att noggrant följa upp utvecklingen.När det gäller de äldre vill jag än en gång säga attdet är viktigt att man inte stannar upp i byggandet.18 % av befolkningen är . Även omman kan tänka sig olika praktiska alternativ med t.ex.delade lägenheter är behovet stort. Jag tror inte skall stanna upp i planerandet och byggandet iväntan på att hitta alternativen. Man behöver nog bådenybyggandet och alternativen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:92 om äldrem.fl. och kostnadsökningarna i vård och omsorgAnf. 22 Socialminister ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen har någon samlad bild av hur kostnadsökningari vård och omsorg drabbar äldre, sjuka och handikap-pade. Om så inte är fallet undrar frågeställaren omregeringen avser att ge HSU 2000 tilläggsdirektiv såatt en samlad kartläggning av de svaga gruppernastotala kostnader för vård, omsorg och färdtjänst klar-läggs.De offentliga välfärdssystemen har under senareår utsatts för ökade krav på besparingar, och en känn-bar konsekvens för många enskilda är den generelltsätt högre självfinansieringsgraden både inom hälso-och sjukvård och inom . Ökade avgifterför omsorg och vård har fått genomslag för mångaolika grupper i samhället, men får sannolikt mer på-tagliga konsekvenser för äldre och funktionshindrade,som har omfattande behov av service och vård.Det är en angelägen uppgift för regering och riks-dag att få en samlad bild av avgiftsutvecklingen ochhur den påverkar olika grupper i samhället. Jag skall idet följande ge en beskrivning av pågående arbeteinom detta område.HSU 2000 överlämnade sitt delbetänkande (SOU1995:122) Reform på recept till idecember 1995. I betänkandet redovisas bl.a. utveck-lingen i fråga om patientavgifter och högkostnads-skydd. Enligt kommittén har högkostnadsskyddet avallt att döma fungerat väl när det gäller att begränsapatienternas kostnader för vård och läkemedel. I be-tänkandet föreslår kommittén bl.a. ett särskilt hög-kostnadsskydd för den öppna hälso- och sjukvården.Förslagen i betänkandet är föremål förremissbehandling.Avgiftsutredningens huvuduppgift var att beskrivaavgiftssystemen för olika stöd-, service- och vårdin-satser för personer med funktionshinder, samt analy-sera hur avgifterna förändrats . föreslog i betänkandet (SOU1995:35) Avgifter inom handikappområdet bl.a. ettintegrerat högkostnadsskydd för öppen vård oberoen-de av huvudmannaskapet för hälso- och sjukvården.Betänkandet, som remissbehandlats, bereds för närva-rande inom regeringskansliet.I samband med behandlingen av ekonomisk-politiska propositionen (1994/95:25) gavriksdagen regeringen till känna att utvecklingen för desämst ställda pensionärerna borde följas upp och attlevnadsnivån för hela pensionärskollektivet bordeanalyseras.Som ett led i genomförandet av upp-drag har genomfört en förnyadundersökning avseende utvecklingen av ålderspensio-närernas ekonomiska villkor under senare år.Rapporten belyser ålderspensionärernas inkomst-standard och berör inte hur förändringen av avgifterpåverkat pensionärerna. När det gäller pensionärernaskostnader för äldreomsorg, sjukvård, läkemedel m.m.finns inte på samma sätt uppgifter på individnivå. Föratt få en samlad bild av inkomster och kostnader gavregeringen i upp-drag att tillsammans med och Soci-alstyrelsen utveckla analysmodeller avseende fördel-ningseffekterna av vissa avgifter inom kommuner ochlandsting.När det gäller avgifter för kommunernas serviceoch vård till äldre och funktionshindrade beslutaderiksdagen om en lagändring sominnebar att kommunerna har fått större frihet att självautforma sina avgiftssystem. Detta gäller med denbegränsningen att avgifterna skall vara skäliga, inteöverstiga kommunens självkostnad och att den enskil-de skall förbehållas tillräckliga medel för sina person-liga behov. fick i uppdragav regeringen att följa utvecklingen och utformningenav kommunernas nya avgiftssystem. I slutrapportenfrån beskrevs en mängd olika model-ler för avgiftsuttag. I årets regleringsbrev har Social-styrelsen getts ett förnyat uppdrag att kartlägga ochanalysera de kommunala avgifterna på äldre- ochhandikappområdet.Som framgår av mitt svar pågår redan flera under-sökningar vilka berör de frågor tar upp.Inom ramen för välfärdsprojektavser regeringen återkomma med en rapport som kanbelysa de samlade effekterna när det gäller inkomsteroch avgifter för äldre och funktionshindrade.Anf. 23 ()Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Det fyra sidor långa svaret ger uttryck för att social-ministern tar frågan om de äldres och funktionshind-rades sjuk- och omsorgskostnader på stort allvar, menjag hade önskat ytterligare en sida med tankar ochförslag om vad som kan eller skall göras på området.Socialministern redovisar sju olika undersökningarom förhållandena.