prot · GK0917 · 1996-10-23 00:00:00 — Om man inför ett system där förlo-rarna i kostnads- och inkomstutjämningen inte fårhöja skatten, är det inte logiskt att då låta dem somvinner på systemet - de som tillförs ytterligare pengaroch som dessutom har hög skatt - sänka sin skatteni-vå? Vitsen med utjämningssystemet var ju att detskulle minska utdebiteringsskillnaderna. Men omvinnarna inte sänker sin skatt, kvarstår ju utdebite-ringsskillnaderna oförändrade. När de dessutom fårmer pengar till förfogande, vore det väldigt förargligtom de använde dem till ökade utgifter och därmedförsätter sig i en situation där de måste höja skattenframöver.Jag är övertygad om att vid närmareeftertanke inte kan förespråka ett sådant system.Anf. 145 BO () replik:Fru talman! Det är intressant att att den moderata politiken innebär mindreresurser till kommunsektorn. Jag tror inte att vi äröverens i den frågan.Nu sviktade han litet och sade att det ändå rördesig om ett antal miljarder. Det är ganska intressant attveta. Jag har artiklar också om det från moderatakommuner där man vill sänka kommunalskatten medupp till . Man tror där att man ändå skall kunnaklara vård, omsorg, miljöfrågor och allting annat.Jag litar inte på i den här frågan, ty-värr inte ens på här är väl vidare inte något skattehöjarförslag.Det är, åtminstone såvitt jag förstår, en åtgärd för attmotverka skattehöjningar.När det gäller vinnarna i det nya skatteutjämnings-systemet är det faktiskt ofta socialdemokratiska kom-muner som har stora problem med socialbidrag, medsociala problem, med sin äldreomsorg osv. Det kanvara så att man tycker att det är rimligare att tillgodo-se de krav som kommuninvånarna har än att just nusänka skatten. Jag vill inte förvägra de kommunernaoch deras kommunalpolitiker den möjligheten.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Låt mig ta upp det sista som Bo Nils-son sade. Om de kommuner som har hög utdebiteringoch är vinnare i utjämningssystemet tar emot pengar-na och ligger stilla med sin skatt och om de som ärförlorare inte får höja sin skatt, minskar väl inte ut-debiteringsskillnaderna. kan väl hålla medom att de kvarstår oförändrade. Det måste väl i så fallvara ett misslyckande för det nya utjämningssystemet.Det hade ju bl.a. sagts att det skulle minska de härskillnaderna. Högskattekommunerna skulle kunnasänka sin skatt.Om ni nu förespråkar att det inte skall göra det,förstår jag inte vad det var för vits med att tillföradem ökade resurser. Kommuninvånarna i de kommu-nerna får ju fortfarande bära bördan av de höga kom-munalskatter som så vältaligtbeskrev.Anf. 147 BO () replik:Fru talman! Det är väl i och för sig rätt, som Len-nart säger, att det här inte minskar skillna-derna. Men det gäller kortsiktigt i ett nytt system, somvi för övrigt följer i arbetsgrupper och på annat sätt,och vi får längre fram se vad det kommer att betyda.I det här läget, när åtminstone en och annan avdem som har varit stora förlorare möjligenhar blivit vinnare, tycker jag att det vore rimligt attdessa kommuner just nu på kort sikt får välja mellanatt tillgodose eftersatta behov och att sänka skatten.Jag tycker att vi skall ha det förtroendet för de härkommunerna.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Bo Nilsson.Införandet av det nya utjämningssystemet har rentekonomiskt förändrat verkligheten i väldigt mångakommuner. Man har på en del håll förlorat kraftigt,andra har vunnit kraftigt. Vi har faktiskt siffrorsom visar att det handlar om ganska stora förändring-ar.Vi har också ett krav på budgetbalans i kommun-sektorn 1999. Man skall inte längre se några under-skott i kommunerna. En rad åtgärder harinneburit ökade kostnader trots ett minskat skatteun-derlag för kommunerna. Man står inför väldigt storaomställningar.Att i det läget, , härifrån visa upp enkall hand och bestämma att man inte får justera skat-terna uppåt innebär att kommunerna inte kan möta deproblem som de faktiskt skall ta hand om. Det medföratt vi kommer att få ökade olikheter ute i kommuner-na. Det är naturligtvis de som redan har de störstaproblemen som kommer att drabbas värst av det härförslaget. Vi kan förutse att det kommer att öka pro-blemen där dessa redan är störst.Jag vill då fråga om han tycker attdetta är rimligt. Borde inte kommunerna själva fåchansen att reda ut de stora problem som man stårinför eller är mitt uppe i? Varför skall staten på dethär sättet förhindra kommunerna att hantera sin eko-nomi på ett vettigt sätt?Anf. 149 BO () replik:Fru talman! Det är rätt, som säger,att det sker stora förändringar. Det nya skatteutjäm-ningssystemet innebär en stor förändring för kommu-nernas verksamhet. Men vi följer detta, och vi lovaratt sådana här frågor kommer att tas upp när vi serresultatet av det nya utjämningssystemet. Det är alltsåinte så att vi lämnar kommunerna med det här beslu-tet. Det är snarare en följd av det beslut som vi fattaderedan i våras.Roy säger att vi visar upp en kall handoch att vi härifrån bestämmer, men det är ju inte rik-tigt. måste väl ha stor respekt för enöverenskommelse som har träffats mellan huvudor-ganisationerna, och , och regeringen. Det är ju inte så att vi här ikammaren kör över och visar upp en kall hand, utandet är fråga om en överenskommelse mellan tre par-ter.Anf. 150 () replik:Fru talman! När man är ute bland kommun- ochlandstingspolitiker finner man att de inte känner sigbundna av någon överenskommelse om att inte av-skeda folk eller om att inte minska personalstyrkornagenom att inte återanställa efter naturlig avgång osv.Självklart kommer man i stor omfattning att göra detdär man har stora ekonomiska problem. Kommunernaoch landstingen har en personalintensiv verksamhet.Det finns egentligen inte så många andra sätt att spa-ra, om man har ekonomiska problem, och det har mani många kommuner. Man har ett vikande skatteunder-lag och minskade resurser.Detta betyder att överenskommelsen tyvärr inte ärvärd särskilt mycket. Kommunerna är inte bundna avden. De kan faktiskt göra som de vill, och det kommernaturligtvis att i slutändan drabba verksamhet. Detblir sämre verksamhet, och man kommer inte att an-ställa folk på det sätt som man borde göra vid naturligavgång osv. Kanske kommer man också på sina hållatt avskeda. Vi känner till fall där man faktiskt hartalat om att börja avskeda. Man har inget annat val.Man kan inte gärna höja skatten, för då tar statenhälften, och det bär sig inte särskilt bra. Det är i prak-tiken ett skattestopp.Bo Nilsson är väldigt optimisk, men man måsteockså vara litet realistisk. Vi har 287 kommuner,och de är faktiskt inte bundna av överenskommelsen,även om deras samarbetsorgan, , eventuellt kan ha uttalatnågonting.Anf. 151 BO () replik:Fru talman! frågade om jag tyckteatt det här är rimligt. Det är självklart att jag tyckerdet, eftersom jag står bakom förslaget. Det var alltsåen litet onödig fråga, tycker jag.När det gäller huruvida kommunerna och kom-munpolitikerna är bundna av det här med att inte sägaupp folk är det uppenbarligen så att ett flertal kom-muner har problem med att klara det här. Jag ärövertygad om att regeringen, följer det här väldigt noga. Jagskulle inte alls bli överraskad om det kom förslag sominnebär att kommunerna får hjälp att klara en sådanhär svår situation. Men vi får återkomma till det.Anf. 152 ():Fru talman! Kommunerna i har en oerhörtsvår situation . Många befinner sig i en kniptång,regisserad från framför allt regerings- och riksdags-håll, som innebär att man nu måste skära ned mycketkraftigt i den kommunala verksamhetens kärna: barn-omsorg, skola och äldreomsorg.Bakgrunden är att statens dåliga ekonomi i storutsträckning har övervältrats på kommunerna. Totaltminskade t.ex. kommunsektorns inkomster med unge-fär . Dessutom är det nu iprincip klart att kommunerna inte skall fåredovisa underskott, vilket också har nämnts i debat-ten. Vi har fått kraftigt ökade socialbidrag ute i kom-munerna. Vi har också skatteutjämningen, som inne-bär att många kommuner får kraftigt minskade in-komster även . För många kommuner hand-lar det om en förändring av inkomsterna inom någraår med 2 skattekronor. Ovanpå allt detta får vi det nyaskattestoppet, som går ut på att bestraffa kommunermed svag ekonomi, kommuner som väljer höjd skatthellre än att avskeda ännu fler och därmed höja ar-betslösheten utöver de 700 000 som redan är arbetslö-sa.I finansutskottets betänkande står det så här: "Detnya bidrags- och utjämningssystem för kommuner ochlandsting, som infördes och sombl.a. innebär att inkomster omfördelas mellan enskildakommuner och landsting, kan enligt propositionenkomma att skapa incitament att höja skattesatsen ivissa kommuner och landsting." Det är ju minst sagtriktigt. Jag tycker att det här är väldigt cyniskt skrivetav finansutskottet i riksdag, när det handlarom att kommuner skall tvingas skära ned och männi-skor till varje pris tvingas ut i arbetslöshet. Det är detsom är den reella politiken från moderater, socialde-mokrater, centerpartister och andra.Att då komma dragandes med den här korporativaöverenskommelsen mellan några ledande socialdemo-krater, moderater och centerpartister tycker inte jaghåller. Det är ingenting som min kommun, minakommuninvånare eller kommunpolitiker ute i landethar varit med om att gå med på. Där ingår inte hellerden här bestraffningspolitiken.Den kommunala självstyrelsen behöver reell inne-börd, långsiktighet och fasta spelregler, inte kortsikti-ga manipulationer. När återigen tän-ker besluta om genomgripande åtgärder som inskrän-ker den kommunala självstyrelsen och den kommuna-la beskattningsrätten är det bara ännu ett exempel,anser jag, på att regeringen och majoriteten i riksda-gen inte har annat än nonchalans och ointresse att visaför grundvalarna i det demokratiska systemet. Jagtycker det här är skrämmande.Vi har tusentals folkvalda kommunpolitiker somfått i uppgift av sina lokala väljare att ta ansvar förden kommunala ekonomin. Men gång på gång sägerregering och riksdag: Vi tar befälet. Gång på gångfattar regering och riksdag beslut som skruvar åt tum-skruvarna och begränsar handlingsutrymmet. Hur trorni att det skall gå att rekrytera människor till att enga-gera sig lokalt när klåfingriga rikspolitiker undermi-nerar själva basen för folkstyret på det här sättet? Hurkan ni begära att kommunpolitikerna skall ta ansvaroch bete sig som vuxna människor när ni agerar såhär? Det är inte bara dumt utan också direkt farligt attpå det här sättet manipulera med demokratins kärna.Skattestoppet har redanskadat den kommunala demokratin. Den här nya be-straffningspolitiken kommer att förvärra situationen.Många kommer att dra slutsatsen att skattestoppet intevar en engångsåtgärd utan något som i en eller annanform kommer att bli mer eller mindre bestående. Detär också detta som uppenbarligen är Moderaternaslinje i den här frågan. De vill ha den här bestraff-ningspolitiken permanentad; det är i alla fall vadLennart säger i dag.Jag skulle vilja fråga socialdemokraterna, modera-terna, centerpartisterna och folkpartisterna i finansut-skottet om ni över huvud taget har funderat på hur eraåtgärder påverkar folkstyret. Det framkommer ingasådana funderingar i betänkandet.När Lagrådet behandlade propositionen hänvisademan till att en kommitté var tillsatt för att granska omjust denna typ av åtgärder var förenlig med grundla-gen. Den här kommittén har lagt fram sittbetänkande - det var . Resultatetav kommitténs tankemödor är ganska entydigt. Denhär åtgärden - att bestraffa kommuner som höjerskatten - måste jämställas med skattestopp och skatte-tak. Så står det entydigt. Om dessa åtgärder skalltillåtas och vara förenliga med grundlagen måste degälla under mycket speciella omständigheter och varaav undantagskaraktär. Har vi den situationen ?Är det undantagskaraktär på läget i ekonomin just i förhållande till hur det var för två, tre eller fyraår sedan?Jag tycker inte det var länge sedan socialdemokra-ter och centerpartister i den här kammaren berömdesig över att nu ha ridit ut den värsta stormen. Då, heltplötsligt, skall det införas regler i nationen som måstebetraktas som varande av "undantagskaraktär".Kommittén säger att den här typen av åtgärder fårvara i högst . Dessutom får de inte fortsätta efterett val. Man måste göra uppehåll kring ett val så attmänniskor får ta ställning till det här och så att kom-munpolitikerna får avgöra den kommunala skattendirekt efter ett val. Men dessa saker är inte medtagna ivare sig propositionen eller betänkandet, naturligtvis,eftersom kommitténs betänkande kom så sent.Jag tycker att det här i sig är skäl nog för att riks-dagen skall återföra ärendet till finansutskottet. Jagföreslår därför återremiss på det här betänkandet. Vihar fått ett kommittésvar som säger att manborde fundera mer på det här innan man fattar beslut iriksdagen om den här typen av skattestopp eller be-straffningspolitik.I andra hand yrkar jag avslag på betänkandet.Särskilt eftersom Lagrådet har hänvisat så tydligtoch så starkt till kommitténs betänkande tycker jag attdet finns anledning att uppmärksamma det.Min slutsats i själva grundfrågan, som handlar omfolkstyre snarare än om ekonomi, är att om vi skallkunna få tillbaka förtroendet för politiken och politi-kerna i måste vi förändra inställningen tillgrundfrågorna i folkstyret, i demokratin. Vi måste låtamänniskor lokalt runt om i få ta ansvar för detde är satta att ta ansvar för, ge tillbaka makt ochhandlingsmöjligheter till människor runt om i Sverigeatt påverka sin egen vardag och sluta manipulera meddemokratin.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! ger ett mycket missvi-sande referat av vad Lagrådet har skrivit i det härärendet om huruvida det föreligger några konstitutio-nella hinder. Lagrådet säger att med beaktande av deställningstaganden som tidigare gjorts anser Lagrådetatt det nu framlagda förslaget får godtas från konsti-tutionella synpunkter. Därefter säger ocksåatt det är bra att frågorna är föremål för en grundliganalys av den statliga kommittén. Konstitutionsutskot-tet har sedan yttrat sig både beträffande modellen medspärr mot kommunala skattehöjningar och modellenmed stimulans till kommunala skattesänkningar. Be-träffande den senare frågan om stimulans till kommu-nala skattesänkningar säger utskottet även där att detinte ser några konstitutionella hinder för en sådankonstruktion.Det vore väldigt märkligt om riksdag inteskulle kunna få fastlägga statsbidragsregler. De har juingenting med den kommunala självstyrelsen att göra.Däremot kan jag hålla med om attandra typer av ingrepp, t.ex. skattestopp, däremot ären konstitutionell fråga. Kommittén har gjort fel somhar fört ett resonemang av typen att kommunalt skat-testopp och ändring av statsbidragsregler skulle varalikvärdiga i det hänseendet. Där har kommittén fak-tiskt sluntit.Det är intressant att höra fördjupasig i att den kommunala självstyrelsen är så viktig.Det är den ju onekligen. Men detta är samme PeterEriksson som var beredd attrösta igenom ett förslag som gick stick i stäv motgrundlagen i och med att han röstade för den inom-kommunala skatteutjämningen som är grundlagsstri-dig. Det om möjligt var att kränka den kommunalasjälvstyrelsen.Anf. 154 () replik:Fru talman! menar att det skullefinnas en grundläggande principiell skillnad mellanden här typen av bestraffning av kommuner som höjerskatten och att ha ett skattestopp eller ett skattetak,men det finns ingen sådan principiell skillnad. Bådadessa åtgärder påverkar kommunernas handlingsut-rymme precis lika mycket.En parlamentariskt tillsatt kommitté, som Lagrådetockså har hänvisat till, kommer fram till att den härtypen av åtgärder är lika grundlagsstridiga och börges samma riktlinjer som skattetak eller skattestopp.Men struntar idet, fastän han suttit med i kommittén. Vad är det sompågår inom ? Är det bara frågan omskattesänkningar som ni har framför näsan, och allaandra frågor, t.ex. demokrati, är helt underordnade?Är det så man resonerar inom ?Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag skulle råda att läsabetänkandet litet noggrannare. Då kommer han attupptäcka att jag i min reservation har tagit upp denhär frågan och mönstrat ut kommitténs skrivning påden här punkten. Jag vet inte om inteerinrar sig att jag inför slutsammanträdet hade medmig yttrande, lade det på bor-det tillsammans med Lagrådets yttrande och sade attjag tyckte det vore olämpligt att kommittén står fastvid en skrivning som så uppenbart är konstitutionelltoriktig som den man till slut fastnade för.Jag har fortfarande inte fått något svar från PeterEriksson på hur han kunde vara med om att röstaigenom ett grundlagsstridigt inomkommunalt utjäm-ningsförslag. i efterhand erkänner han uppenbarli-gen själv att det strider mot grundlagen, eftersom hanär beredd att nu ändra grundlagen för att göra detgrundlagsriktigt. Man kan på punkt efter punkt visahur gång på gång har velat kränka denkommunala självstyrelsen. Det senaste exemplet varaccepten av den nya bibliotekslagen som tvingarkommunerna att anordna bibliotek på ett visst sätt.Sådant är att kränka den kommunala självstyrelsen.Att fastställa statsbidragsregler här i riksdagför hur kommunerna skall kunna ta emot statsbidraghar däremot ingenting med konstitutionen att göra idet här hänseendet.Anf. 156 () replik:Fru talman! Det är fel att det beslut som riksdagenoch fattade när det gäller skat-teutjämningen var grundlagsstridigt. Vi gjorde tvärt-om ändringar i regeringens förslag som gjorde attdetta inte blev grundlagsstridigt. Däremot var detgrundlagsstridigt när lade fram försla-get, det kan jag hålla med om.Miljöpartiet driver ganska hårt frågan om kommu-nalt självstyre och decentralisering. Vi tycker att denär väldigt viktig. måste man inse att makt lig-ger också hos regering och riksdag, men i den härfrågan handlar det om beskattningsrätten, och det ärsjälva kärnan i det kommunala självstyret menar jag.Det är här slinter. Ideologisktgäller det att sänka skatterna, och det får medföravilka konsekvenser som helst enligt honom. Hanstruntar i att vi nu står inför ett läge med ytterligaretiotusentals arbetslösa runt om i landet som kommeratt sparkas ut och avskedas från kommunerna. Hanstruntar i att vi kör över det kommunala självstyretoch att vi drar ansvaret bort från kommunpolitikerna,tar över det själva och struntar i vilka konsekvenserdet får på lång sikt för folkstyret, för det är skatternadet gäller att få ned och det är det som är kärnan i denmoderata politiken, inte det kommunala självstyret.Anf. 157 BO ():Fru talman! Låt mig först slå fast att detta inte ärnågon permanent förändring. I överenskommelsenstår att den gäller . Det står ocksåatt syftet med överenskommelsen är att ha ett gemen-samt ansvar för både landets och kommunernas eko-nomi under de närmaste åren.Att då använda sådana ord som an-vänder, t.ex. "komma dragande med", "nonchalans"och "skrämmande" när det gäller en överenskommel-se mellan ochriksdagen och regeringen tycker jag är häpnadsväck-ande.När vi skall ta ställning till sådana här lagfrågorhar vi två organ som är specialister. De är konstitu-tionsutskottet och Lagrådet. Båda dessa har sagt att deinte har någonting att erinra mot detta förslag. Attsedan en kommitté har kommit fram till någontingannat och det resulterar i förändringar ilagstiftningen gör inte att man måste rätta sigefter kommitténs förslag. Det måste i så fall föranledaen lagändring som vi självklart skall rätta oss efter -då, när beslutet är fattat, men inte nu.Jag vill yrka avslag på återremissyrkandet.Anf. 158 ():Fru talman! En kommitté har kommit i efterhand,efter det att har avgivit ett ytt-rande till finansutskottet. Men denna kommitté ärfaktiskt tillsatt av regeringen för att just belysa dessagrundlagsfrågor. Lagrådet hänvisar också till den.När kommittén blivit färdig med sitt betänkande ärdet då inte naturligt att man bryr sig om det? I ställetanser att man skall strunta i vad kommit-tén har kommit fram till, trots att det fanns en bredmajoritet för det som kommittén kom fram till. Hananser att man skall köra på i gamla spår. Det tyckerjag är en ganska märklig inställning. I stället lutar hansig mycket tungt mot denna överenskommelse. Hanpåstår helt plötsligt att t.o.m. har fattatbeslut om den här överenskommelsen, vilket natur-ligtvis inte är sant. Det har inte heller landstingen ochkommunerna runt om i gjort. Det finns ingetsom helst juridiskt bindande i en sådan överenskom-melse mellan några ledande partipolitiker från destörsta partierna i . Inte ens styrel-se har fattat beslut om den här överenskommelsen.Enligt de uppgifter som jag har fått är att den härbestraffningspolitiken inte heller finns med där. Dettahandlar i första hand om en överenskommelse där detsägs att kommunerna får ökade resurser om man vält-rar över nya uppgifter på dem. Kommunerna ochlandstingen skall då som motprestation låta bli attavskeda folk. Men den här frågan om att statsbidragskall dras in om kommunerna höjer skatten finns intemed i överenskommelsen.Anf. 159 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Pe-ter . Är det så att hartillstyrkt detta förslag? Är det så att Lagrådet inte harhaft någon erinran mot detta förslag? Jag vill att PeterEriksson svarar på dessa frågor.Riksdagen tog först och överden här överenskommelsen och fattat beslut i enlighetmed den. På det sättet är vi faktiskt inblandade både ivårpropositionen och . Vi är därför inte på någotsätt frikopplade från detta. Vi har fattat beslut engång, och vi kommer att göra det även , det ärjag helt övertygad om. Även har alltså tagitdenna överenskommelsen på allvar, möjligen medundantag för . 160 ():Fru talman! Lagrådet och konstitutionsutskottethar gett sina yttranden utan att känna till vad kommit-tén har kommit fram till, eftersom kommittén då intevar färdig med sitt arbete. Det är därför jag anser attdet är rimligt att vi nu återremitterar betänkandet tillutskottet, eftersom kommittén nu är färdig med sinuppgift, och man har kommit fram till att om dennatyp av åtgärder skall vidtas måste de vara av undan-tagskaraktär, och det måste vara fråga om mycketspeciella omständigheter. Det är inte sådana omstän-digheter som vi befinner oss i . Eller anser BoNilsson att vi har den situationen ? Har Social-demokraterna misskött ekonomin och landet så passmycket att det råder undantagskaraktär i ekonomin ?Anf. 161 BO ():Fru talman! Jag trodde att vi skulle kunna avslutaden här debatten. Men det senaste som föranleder mig att säga att mitt parti med myckethårt arbete nu är på väg att ta landet ur den ekonomis-ka gastkramning som den borgerliga regeringen för-satte oss i. Det tycker jag att vi inte skall ha någotobehag för. Tvärtom tycker jag att vara tacksam för det jättejobb som vi har gjortnär vi har sanerat landets ekonomi.Jag ställer frågor här, men jag får inga svar. HarLagrådet godkänt detta? Har konstitutionsutskottetgodkänt detta? Jag vill att svarar jaeller nej på dessa frågor.Jag vill ställa ytterligare en fråga till , och har han chans att svara. Är detta en kom-munaldemokratisk fråga i , som har ett perma-nent kommunalt skattetak, eller hur kan man där hakommunal demokrati?Anf. 162 ():Fru talman! Jag sade alldeles att Lagrådetoch har svarat ja på detta menatt de då inte hade fått kommitténs betänkande.Kommittén överlämnade sitt förslag först för tvåveckor sedan.Naturligtvis har en demokratioch en självständighet som går längre än ide allra flesta andra länder. Jag tycker att detta ärnågot grundläggande och viktigt att värna om. Det ärnågot som är djupt förankrat i den svenska demokra-tiska utvecklingen. Är socialdemokratin nu ute efteratt knäcka den kommunala beskattningsrätten och detkommunala självstyret? Då är det bra att vi får sådanabesked. Det är något oerhört avgörande och en storförändring i den svenska konstitutionen om det ärdetta som Socialdemokraterna är ute efter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Utvecklingen inom den kommunala sek-tornFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU7Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.1995/96:194)Anf. 163 ():Fru talman!