prot · GK0918 · 1996-10-24 00:00:00 — blir det säkert ja, ibland blir det säkertnej. Det går inte att avgöra på det sättet. Svaret påfrågan om huruvida det finns automatik i detta ärdefinitivt nej.Köerna i sjukvårdenAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.År 1991, när den borgerliga regeringen tillträdde,hade vi långa köer i sjukvården. 1994, när den social-demokratiska regeringen tog över, var köerna i prin-cip borta. , därefter, 1996, är köerna i sjuk-vården tillbaka igen.Min fråga är: Har socialministern analyserat orsa-ken till detta? Vilka åtgärder är socialministern be-redd att vidta för att begränsa köerna i sjukvården?Anf. 65 Socialminister ():Fru talman! Vi för fortlöpande samtal med runt dessa frågor. ärde ju aktuella i Dagmar-överenskommelsen som viskall träffa . I dessa samtal diskuteras hurvårdgarantin skall se ut och om den eventuellt skallomvandlas så att den bättre stämmer överens med denverklighet som man har att brottas med i landstingen . Den gemensamma utgångspunkten är att vi inteskall ha köer i sjukvården. Vi skall göra allt vi kangemensamt för att få bort köerna.Det har visat sig att detta är ett väldigt trubbigtinstrument att mäta med, att det inte alltid är alldelesrättvisande och framför allt att det stämmer dåligtmed den prioriteringsutredning som har lämnatett förslag. Detta försöker vi justera i våra överlägg-ningar med Landstingsförbundet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tror inte att detta är enbart en frå-ga som kan lösas genom överläggningar med , även om de nog är viktiga i och försig.Men socialministern kan tänka efter hur det varföre 1991 och hur det blev efter regeringsskiftet 1991genom viktiga strukturella förändringar i sjukvården.Vårdgarantin infördes bl.a. och köerna minskadedärför att friheten inom sjukvårdens strukturer ökade.Efter regeringsskiftet kom det en rad återställaresom drabbade sjukvården och som har givit precissamma negativa effekter som före 1991.Det är därför jag frågar om socialministern haranalyserat varför det finns köer när vi har en social-demokratisk regering och varför köerna snabbt kanavvecklas när vi har en borgerlig regering som har enannan syn på strukturen i sjukvården. Detta tycker jagatt socialministern skulle tänka på. I stället för deåterställare som antogs efter 1994 på sjukvårdsområ-det borde man ha gått vidare och skapat större frihetså att köerna inte hade kommit tillbaka.Anf. 67 Socialminister ():Fru talman! Naturligtvis analyserar vi dessa siffroroch vad som ligger bakom köerna mycket noggrant,och vi måste göra det ihop med landstingen som haratt svara för den vardagliga hälso- och sjukvården.En av de åtgärder som den borgerliga regeringenvidtog och som faktiskt minskade möjligheten att levaupp till vårdgarantin och att fördela resurserna rättvistvar att man tillät en fri etablering av läkare och sjuk-gymnaster som skulle ha samhälleliga subventioner.Det är något man måste rätta till för att man skallkunna bedöma vårdbehovet och faktiskt rikta in resur-serna där de behövs allra bäst. Vi är i den situationennu.Diskussioner kring sjukvårdens prioriteringar ochkring hur man skall nå dem som bäst behöver samhäl-lets hälso- och sjukvård förs i alla länder, i alla fall ivästvärlden.Anf. 68 ():Fru talman! Det var ett intressant exempel soci-alministern tog. Det är ett sådant exempel på just ensådan negativ återställare. Om socialministern tittarpå och jämför kostnader i offentlig vård och hos dealternativa vårdgivare som regeringen nu är på väg attförbjuda kommer hon att se att den alternativa vårdenär betydligt billigare som den skapar frihetför patienten att välja.Se över flera sådana exempel, så tror jag att soci-alministern kan komma tillbaka med ett förslag somkan lösa sjukvårdskrisen.Anf. 69 Socialminister ():Fru talman! Detta är ett mycket intressant exem-pel, därför att det beror på att privata vårdgivare imycket hög grad väljer att etablera sig på ,där det redan finns en utbredd etablering av läkare.De kan välja patienter på ett helt annat sätt än vadman kan göra i landstingsvården, och därför kan deockså hålla nere sina kostnader.Det här skenade ju i väg så att vården faktiskt blevmycket dyrare, och det skall vi rätta till så att vi kanha en vettig blandning av privat och offentlig vård.Det är inte meningen att fördöma privata vårdgivare,men vi behöver ha en bra prioritering, och då är dethär som sagt ett gott exempel.Anf. 70 ():Fru talman! Det här är mycket intressant. Rege-ringens förslag om att ge kommuner och landsting enengångssumma är naturligtvis bra, men vi kristdemo-krater vill ge 6½ miljarder extra till kommuner ochlandsting, och det skall finnas med . Det ärdet som är skillnaden för att få stabilitet. Jag förutsät-ter att regeringen kan fortsätta att lyssna på kristde-mokraterna när det gäller behovet av resurser ute ikommuner och landsting.Jag vill också när det gäller köerna fråga MargotWallström om det har gjorts någon utredning av vadvårdköerna kostar samhällsekonomiskt. Det störstaproblemet med en vårdkö är ju faktiskt att den enskil-de i månader och ibland år går och har ont, besvärasoerhört och får långa sjukskrivningstider.Jag vill också fråga var socialdemokraternas kon-sekvensutredningar finns. Är det något man kan sägaom den borgerliga regeringens sjukvårdspolitik så ärdet att det hände positiva saker då. är det sämre.Anf. 71 Socialminister ():Fru talman! Man har till sitt förfogandemen skulle ändå vilja göra en intellektuellt hederligbedömning av det här med vårdköer, som är ettmycket trubbigt mätinstrument. Detta späddes på avsjuksköterskestrejken, vilket också Socialstyrelsenkonstaterat.Det kan skifta väldigt mycket inom ett landsting.Så sent som läste jag i mitt eget husorgan,, hur det ser ut i vårt län. Därklarar man vårdgarantin inom länet. Man behöver inteha så långa köer. Detta beror dock på hur patientenväljer. Om patienten vill stå i kö får han eller hongöra det i , men haneller hon kan få samma operation utförd i ellerpå något annat håll.Det här är alltså vanskligt. Det är vanskligt ocksånär det gäller prioriteringar. Skall man välja ut tolvdiagnoser och säga att just dessa skall komma före alltannat, när vi nu ser hur det ligger till med vård avgamla och döende människor? Vi har ju sagt att det ärde mest vårdkrävande som skall prioriteras. Det måsteväl vara riktigt att vi arbetar med att forma en nyvårdgaranti som bättre stämmer med de prioriteringarsom vi har lagt en bra grund för i utredningen?Anf. 72 ():Fru talman! Det är naturligtvis helt riktigt, men detär ju precis det som socialministern säger nu sombäddar för det kristdemokratiska förslaget om merpengar till vård och omsorg. Trots allt finns det väl-digt stora behov hos de äldre svårast sjuka. Men närvårdköerna ökar mer och mer och man drar ned förkommuner och landsting går det inte ihop. Kom ihåg,, att av operationssalarnaskapacitet utnyttjas i dag.Många landsting skär nu ned tiden då man opere-rar därför att man inte har operatörer och kringperso-nal. Det kan inte vara en klok politik. När ett företagfår mer att göra arbetar man tvåskift eller treskift, mennär vårdköerna ökar tycks man ge människor ännumindre möjligheter att komma till vården, och dettycker jag är helt fel.Anf. 73 Socialminister ():Fru talman! skall ha heder av sittförsök att ändå skildra detta så nyanserat som det överhuvud taget är möjligt. Det här problemet rymmermånga olika sidor. Det handlar om så mycket: Hurskall vi använda resurserna bättre och effektivare?Hur vi skall inrikta oss på att använda medicinsk ochteknisk utrustning på allra bästa sätt och på ett sättsom vi vet ger bra vårdresultat? Hur skall vi formaarbetsorganisationen inom vården så att vi blir bättreoch så att vi tar hand om patienterna på ett effektivareoch bättre sätt? Där återstår det ännu en del att göra.Detta säger jag i fullt medvetande om att det viverkligen måste anstränga oss för att göra är att tamed vårdpersonalen på ett helt annat sätt i hela denförändringsprocess som vi står inför inom vården. Detär helt riktigt att vi ser växande behov, och jag skullevilja påstå att det är inom äldreomsorgen som destörsta behoven kommer att uppstå.Regeringen har samma intresse som både kommu-ner och landsting att se till att vi skall garantera resur-ser till vård och omsorg. Hela svenska folket skallkänna att det är vår viktigaste prioritet. Det kommervi att klara om vi också kan klara att få ned arbetslös-heten, och det skall vi.Anf. 74 ():Fru talman! Jag kan dela socialministerns värde-ring. Det finns mycket större behov inom sjukvårdenän just köerna. De är en relativt liten del av de pro-blem vi står inför. Jag tycker också att har rätt. och även Vänsterpar-tiet tycker att vi måste tillföra pengar till sjukvården.Det har vi föreslagit länge.Därför blev jag litet förvånad när förra frågan dis-kuterades. Det var bara inrikesministern och finans-ministern som hade varit inblandade i diskussionernamed kommuner och landsting. Såvitt jag förstår bordesocialministern också ha varit inblandad, för det är jupå hennes område som problemen finns. Det är viktigtatt vi får en vettig användning av dessa resurser.Anf. 75 Socialminister ():Fru talman! Linjen har varit alldeles tydlig frånregeringens sida från början. Vi vill värna verksamhe-terna - utbildningen, vården och omsorgen om degamla och sjuka. Om den tryggheten inte finns brytsett samhälles solidaritet ned. Då skadas hela tilltrontill samhällets möjligheter och till demokratin. Därförär det vår viktigaste prioritering. Jag kan garantera attjag är med i alla diskussioner där jag kan få in en fot.Självfallet är vi en regering som fattar kollektivt be-slut om dessa viktiga saker. Detta kommer att vara engod hjälp , för nu sitter kommuner ochlandsting med sina tunga budgetar. Pengarna kommeratt vara en välkommen avlastning. Jag är helt överty-gad att de kommer att använda dem till att behållapersonal i dessa viktiga verksamheter.Jag kan också garantera att vi är med i de långsik-tiga överväganden som vi måste göra, inte minst medanledning av HSU - Hälso- och sjukvårdsutredningen- där man ser på hur vi skall klara verksamheten framtill och därefter.DödsstraffetAnf. 76 ():Fru talman! Med anledning av att det är FN-dageni dag och av att har fått ett medlemskap isäkerhetsrådet i FN skulle jag vilja fråga statsministerGöran om nu aktivt kan medverka tillatt dödsstraffet avskaffas i världen.Anf. 77 Statsminister ():Fru talman! Det är ovanligt lätt att svara ja på ensådan fråga. Vi skall göra allt vad vi kan för att mot-verka detta vidriga inslag i rättsskipningen i vissaländer. Om platsen i kan utnyttjasför detta återstår att se, men om det går är det klart attvi skall göra det.Tyvärr är det en tendens runt om i världen attdödsstraffet, t.o.m. i utvecklade länder, är på vägtillbaka. Det väcker avsky, och det är sådant somsmärtar. Vi skall göra vad vi kan, som en upplystnation med humanistiska värderingar, för att motverkadetta i världen.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Det väckte verkligen avsky när Amerikaspresident i ett sammanhang påtalade att dödsstraffetvar det enda som hjälpte när man skulle straffa någon.Jag hoppas väldigt mycket på medlem-skap i säkerhetsrådet.BostadsbidragAnf. 79 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet 5 maj beslutade med mycketbred majoritet ge regeringen till känna att den skynd-samt skulle återkomma till med förslag tilllagstiftning för sammanboende av samma kön somsöker bostadsbidrag. På detta sätt skulle den diskrimi-nering av homosexuella som rått upphöra.Min fråga till statsrådet är följande: När kommerregeringen med en proposition i frågan?Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som AndersYgeman säger. har fattat detta beslut, ochuppdraget ligger hos mig på . Jagkan inte lämna något besked om när det kommerett förslag, men beredning pågår naturligtvis.Moms på körkortsutbildningenAnf. 81 ():Fru talman! Det finns väldigt många redovisningarav att unga människor har fått det jobbigare på mångaolika sätt. Det är jobbigare både att få jobb, klaraekonomin, få bostad osv. Det är mot den bakgrundensom jag vill fråga kommunikationsministern följande:I propositionen om mervärdesskatt inom kultur, ut-bildning och idrott föreslås det också att det skall blimervärdesskatt på körtkortsutbildning. Att ta körkortär ett steg in i vuxenvärlden som är väldigt viktigt.Det är också svårare och svårare att ta körkort påannat sätt än via körskola. Jag skulle vilja fråga vilkenbedömning regeringen har gjort av vilka följder detkommer att få för unga människors möjlighet att takörkort.Anf. 82 Kommunikationsminister ():Fru talman! fråga handlar om ettsakområde som berör Kommunikationsdepartementetväldigt mycket, men det är finansministern som hand-har momsfrågorna. Detta är en EU-anpassning som viinte kan påverka i detta sakdepartement. Tyvärr kaninte heller göra det, såvitt jagvet. Om vill följa upp, så var så god!Anf. 83 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som säger, förutom på en punkt. Det är statsrådetThomas som handlägger frågorna.Anf. 84 ():Fru talman! Jag är verkligen medveten om att frå-gan om mervärdesskatt är väldigt svår i största all-mänhet, och att den blir ännu svårare i samband medEU. Men min fråga gällde om regeringen möjligtvishade gjort någon bedömning av vilka effekter detskulle kunna få för ungdomars möjligheter att ta kör-kort. Det är ingen värdering i momsfrågan jag efter-frågar utan en bedömning av unga människors framti-da möjligheter.Anf. 85 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller ungdomars möjlighetatt ta körkort har vi en diskussion om en översyn avkörkortsutbildning och 16-årsgränsen och om vilkamöjligheter man skall ha att träna innan det ärdags att ta körkort med t.ex. föräldrars hjälp. Detdiskuteras, och vi gör en utvärdering av de effektersom den s.k. 16-årsgränsen har. I detta ligger ocksåbilskolornas möjligheter att hjälpa till. Det är en frågasom är betydligt större än momsfrågan, men kostna-derna för att ta körkort är naturligtvis en ingrediens iutvärderingen.Invandrarutredningens förslagAnf. 86 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det handlar om invandrarpolitiken. lade fram sitt betänkandei april månad , med en rad olika förslag som allasyftar till invandrares delaktighet, ansvar och egenför-sörjning i syfte att uppnå integration. Det har varit enremissomgång, som är klar. har vi i en delolika medier kunnat läsa att regeringen sågar kommit-téns förslag. Jag vet inte hur mycket sanning somligger i det.I juni förra året lade samma kommitté fram ettdelbetänkande med olika förslag för att i någon månjämställa invandrare och svenskar på arbetsmarkna-den, och det remissbehandlades . Trots flerapåtryckningar på regeringen har det inte hänt någon-ting. Det är faktiskt ett oerhört stort problem, och detvet jag att statsrådet inser. Det ärganska tråkigt att det händer så litet på detta område.Jag har ställt frågorna förut, men jag frågar än engång: När kommer förslag som motverkar invandrar-nas arbetslöshet? När kommer övriga förslag för attunderlätta invandrarnas integration i det svenskasamhället?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Proposition är tänkt att läggas på riks-dagens bord . När vi fick delbetänkan-det från kommittén ansåg vi att det var bättre att in-vänta hela betänkandet för att få en samlad bild avvad som skulle vara möjligt att genomföra. Remissbe-handlingen är som redan sagts avslutad, och vi är ifull gång med att förbereda genomgången av remiss-svaren, men också innehållet i en tänkt kommandeproposition.Jag vill gärna understryka att det inte är så, attinga åtgärder sätts in i syfte att underlätta invandraresinträde på arbetsmarknaden. Alla människor i dettasamhälle är föremål för insatser och åtgärder somsyftar till att göra dem bättre redo för ett intåg påarbetsmarknaden via vår arbetsmarknadspolitik, viavår utbildningspolitik osv. Det har gjorts en hel delockså i de avseendena.Anf. 88 ():Fru talman! De förslag till åtgärder som är särskiltinriktade på invandrare och som finns i delbetänkan-det skulle lika väl kunna göras generella; detta för attinte särbehandla invandrare. I alla fall på det områdethar det nog inte hänt särskilt mycket. Jag tycker fak-tiskt, med tanke på de problem som invandrare har påarbetsmarknaden, att en väldigt förflutit sedandelbetänkandet lades fram.Kommittén föreslår i sitt, skulle jag vilja säga, sto-ra betänkande särskilda aktionsplaner för att avhjälpaden akuta situationen med särskild inriktning på t.ex.invandrartäta förorter och särskilt invandrartäta områ-den.Jag undrar hur regeringen tänker hantera detta. Jagtycker att det är att vänta ända till mars nästaår.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har under innevarande åravsatt bl.a. för arbete i hårt seg-regerade områden i åtta kommuner. Vi har ocksåavsatt en motsvarande summa för det kommande året.Tanken är att vi då skall se om vi kan hitta nya meto-der och nya medel för att åstadkomma bättre förut-sättningar för människor med en annan etnisk bak-grund än svensk från början att komma in på arbets-marknaden. I de här områdena skall vi på olika sättförsöka organisera frivilligorganisationer och andratyper av folkrörelser i detta arbete, som pågår förfullt.En annan aktivitet som pågår är Projekt 2000, somhar bildats mellan ett antal företag och organisationer.Också staten är medlem. Man jobbar just i syfte attmedvetandegöra arbetsgivare inom olika områdensamt organisationer, kommuner, landsting, stat ochprivata arbetsgivare om den kvalitetshöjning som mankan få i sin verksamhet om hela det utbud av arbets-kraft som finns på arbetsmarknaden tas i anspråk ochmänniskor med annat etniskt ursprung än svenskt interäknas bort. Det är också en viktig insats. Listanskulle kunna göras mycket längre.VapenhandelAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller en vapenaffär ,då ett svenskt statligt vapenhandelsbolag såldes till denumera svartlistade vapenhandlarna ochGrundberg.Finns det några mekanismer för att förhindra ensådan här situation, dvs. att åtgärder inte vidtas förränsituationen drivits till sin spets? Om det inte finnssådana mekanismer som kan hindra den här typen avhandelsrelationer, avser statsrådet i så fall att ta ini-tiativ till en översyn av handelsrelationer just inomvapenbranschen, som är en känslig bransch? Vidareundrar jag om sådana mekanismer, om de finns idagsläget, är tillfredsställande, så att vi kan vara säkrapå att den här situationen inte uppstår igen.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! I den mån det här företaget ägnar sigåt export av vapen finns det rigorösa reg-ler för registrering av företaget. Det handlar också omtillsyn, diskussioner om marknadsplaner och annat.Såvitt jag vet finns det där alla möjligheter som be-hövs för att se till att det fungerar väl. Om det inte gördet, är jag beredd att föreslå skärpningar.När det däremot gäller inrikes handel med vapenfår jag, tyvärr, rekommendera er att fråga justitiemi-nistern om det. Jag är, tyvärr, inte särskilt väloriente-rad om det.Anf. 92 ():Fru talman! Frågan gäller alltså inte bara vilkaregler som gäller utan också, och framför allt, vilkamekanismer som finns i branschen och vilken attity-den är till vapenhandel. Jag tror att det faller understatsrådets område.Det gäller alltså hur man skall förhindra att i dagsvartlistade personer med väldigt konstiga politiskaåsikter kan ge sig in i en så känslig bransch.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! I den mån dessa handelsföretag villhandla med utlandet kan jag vara helt överens medfrågeställaren om att den granskningen skall varamycket noggrann när det gäller de handlandes vandeloch seriösa avsikter på olika sätt.Inrikes handel med vapen vet jag, tyvärr, ingen-ting om.AssistansersättningAnf. 94 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialminis-tern. beslutade om vissabesparingar inom den statliga assistansersättningen.Besparingarna skulle uppnås i huvudsak genom entydligare gränsdragning mellan det kommunala ochdet statliga huvudmannaskapet och genom att i lag-stiftningen förtydliga detta så att det blir en meraenhetlig bedömning över landet.Under de senaste veckorna har jag fått flera brevoch telefonsamtal från brukare och intresseorganisa-tioner som berättar om hur de nu upplever situationen.Deras berättelse är sådan att jag inte riktigt kännerigen vare sig regeringens förslag eller riksdagensbeslut.Ett exempel är att en funktionshindrad har fåttantalet assistanstimmar som vederbörande är i behovav minskat från 230 . Med anledningav detta vill jag fråga socialministern vilka åtgärderhon vill vidta för att assistansersättningen inte skallutarmas och för att de svårast funktionshindrade inteskall tvingas tillbaka till isolering och ett fattigare livsocialt sett.Anf. 95 Socialminister ():Fru talman! Det här är en mycket viktig fråga. Detär inte bara som har fått brev och tele-fonsamtal eller synpunkter på detta. Naturligtvis fårockså vi på det.Det är självklart så att utgångspunkten och detsom gäller här är beslut, och det skallföljas. Vi har naturligtvis haft kontakt med . Vi diskuterar med dem hur man följerupp det här på ett bra sätt och om hanteringen avdessa ärenden sker i enlighet med beslut.Socialstyrelsen gör gemensamt med och en särskild studieav de här omprövningsfallen. Man följer alltså mycketnoga upp dessa och ser hur de behandlas. Vad man såhär långt vet är att antalet personer med assistansfortsätter att öka, om än försiktigt. Också det genom-snittliga antalet assistanstimmar per person ökar.En sak vill jag mycket klart och tydligt understry-ka. Det gäller bemötandet. Utgångspunkten här måstevara att man visar respekt för människors integritetoch självbestämmande. Det budskapet vill jag skall nåut till alla som hanterar de här frågorna.Anf. 96 HANS ():Fru talman! Det är ett utmärkt svar jag här fått. Jagvill bara ställa en kompletterande fråga: Hur snart kanden här utvärderingen vara klar?Anf. 97 Socialminister ():Fru talman! Jag tog med mig ett papper om detta,eftersom jag väntade just en sådan fråga. Socialstyrel-sen skall avrapportera studien tilloss på . Men självklart kommervi att följa de här frågorna och under hand ha kontak-ter med alla inblandade parter, om det behövs, för attse till att detta sker på det sätt som vi önskar.Anf. 98 ():Fru talman! Som socialministern markerat tyckerockså jag att det här är en oerhört viktig fråga. Jag villbara höra hur socialministern ser på just samverkanmellan socialförsäkringen och kommunerna i den härfrågan. Det sägs väldigt tydligt i betänkandet, och detges också exempel på, hur man kan gå till väga för attsamverka så att den enskilda familjen eller den en-skilda människan inte drabbas. Hur ser socialminis-tern på det?Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! Återigen: Det är riksdagsbeslutet somskall tjäna som vägledning för hur man skall hanterade här frågorna i fortsättningen. Vad jag kan göra äratt jag alltid när jag träffar representanter för t.ex.Riksförsäkringsverket frågar hur man hanterar dettaoch vad som händer ute på fältet. Vi har också bett attfå ett antal fallstudier från några olika försäkringskas-sor. Frågan är hur man nu hanterar detta. Jag har hörtatt man utarbetar riktlinjer också internt som skall gåut till personal.Självklart utgår också beslutsfattare från att mannu samverkar. Det är ju på det sättet man både kanspara resurser och få ett bättre resultat. Framför alltgäller det bemötandet, som inte nog kan understrykas.SysselsättningspolitikenAnf. 100 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja återvända till det somtogs upp i inledningen av denna frågestund, nämligenkampen mot arbetslösheten.Den första diskussionen gav ett intryck av att detär bidrag från staten till kommunerna som skapar flerriktiga arbeten, vilket är, skulle jag vilja säga, alldelesupp i tok. Om det var så att staten plötsligt hadepengar över, hade man möjligen kunnat överväga attgöra någonting för att främja tillväxten i företagen.Jag var i går i och åhörde - detta som ettannat exempel på regeringens upp-i-tok-åtgärder -arbetsmarknadsministern.