prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — Med enÖresundsbro uppnår man snabba, effektiva och säkraförbindelser i regionen mellan , , och , något som man inte har i dag.Den dynamik som skapas genom tillkomsten av ensådan förbindelse kommer att spela en oerhört storroll för en positiv utveckling av regionen.Jag tror att det var som sadeatt en bro inte kommer att spela någon roll för trafikenmed kontinenten. Nej, kanske en mindre roll för trafi-ken med kontinenten men en större roll för regionensutveckling som sådan. Om Fehmarn kom-mer till - och det tror jag -kommer naturligtvis också kommunikationerna medkontinenten att få en helt annan betydelse i Öresunds-broperspektivet.Något som jag tycker att ni bortser ifrån i debattenär att är en mycket stor kollek-tivtrafiksatsning. Det är en satsning på kollektivtrafikatt binda samman pendeltågförbindelserna i regionen.Det är där som den stora resandeströmmen kommeratt finnas. Den lilla biltrafik om 10 000 bilar per dygnsom kalkylen bygger på kommer att subventioneratågtrafiken och att möjliggöra projektet ekonomiskt,något som inte hade varit möjligt att realisera eko-nomiskt med tunnelalternativet.När man talar om miljöpåverkan får man väljavilket ben man skall stå på, kan inte å ena sidan säga att miljöpåverkanvia luftutsläpp blir gigantisk till följd av Öresundsbronoch å andra sidan säga att det inte är några bilar somkommer att åka på bron för transportföretag väljerandra vägar. Man får välja argumentation i diskussio-nen.Det är fråga om 10 000 bilar . MellanMalmö och går det 30 000 bilar per dygn.Mellan och , motorvägen, färdas varjedygn 100 000 bilar. Vi måste inse proportionerna.Framför allt innebär när det gällerluftutsläppen en kraftigt mindre påverkan än dennuvarande färjetrafiken.Jag blir något upprörd när att vi som utgör majoriteten i den här frågan ärförda bakom ljuset. Jag respekterar uppfattning att hon är motståndare till . Jag tycker att det finns anledning förKerstin Warnerbring att fundera om hon inte skallacceptera vår uppfattning och vår tro på att är ett bra projekt för regionen och Sveri-ge och inte kasta ifrån sig påståenden som att vårtställningstagande baseras på att vi är förda bakomljuset. Det finns ingen fråga av den här digniteten somär så utredd som Öresundsbrofrågan, både ekono-miskt, i förhållande till tunnelalternativet och framförallt miljömässigt. Jag är övertygad om att projektetstår på en fast grund både ekonomiskt och miljömäs-sigt.Anf. 124 ()Fru talman! säger mycket riktigtatt det är ett faktum att beslut om denna bro har fat-tats. Sedan räknar han upp en mängd olika beslut. Javisst har det fattats beslut, men jag förstår inte varförhan är förvånad över debatten. Den skrivelse som videbatterar har på flera olika sätt visat att det ärtveksamt om vi kommer att klara ekonomin omkringden här förbindelsen. Det är därför som harbegärt att med jämna mellanrum få in en skrivelsefrån regeringen där man redovisar de ekonomiskaförhållandena. Det är precis det vi debatterar.Vi anser att det är ytterst tveksamt om man kanklara av finansieringen, som enligt avtalet skall klarasmed bilavgifter. Det är därför vi debatterar ,skrivelsen visar man alltså att projektet har blivitdyrare t.o.m. innan bygget har påbörjats ordentligt -det har inte påbörjats . Man visar att planeringen iMalmöregionen över huvud taget inte är färdig och attdet med största sannolikhet kommer att bli mycketdyrare än de 1,9 miljarder som man räknat med iavtalet. Det torde väl snarare komma upp i 10 miljar-der innan det här är färdigt. Det visar sig i skrivelsenatt saneringen av Lernacken blir betydligt mycketdyrare än man har trott, osv. Det är därför vi debatte-rar, sedan gäller att kommer atträdda kollektivtrafiken i på ett miljömässigtoch ekonomiskt synnerligen bra sätt tycker jag attLars-Erik skall läsa igenom i min motion, såkan han få en helt annan insikt i den frågan.Anf. 125 ()Fru talman! Jag hävdar att det i skrivelsen intefinns någonting som visar att inte projektet hållerekonomiskt eller miljömässigt. Det har blivit litetdyrare framför allt på grund av de ytterligare sats-ningar som man fått göra för att garantera miljöhän-synen i projektet. Men projektet står fortfarande på enfast ekonomisk grund, med en avskrivningstid enligtkalkylen . Det är enligt min bestämda upp-fattning ett projekt som både ur miljösynpunkt ochekonomisk synpunktstår väl i överensstämmelse medbåde beslut och regeringens tillståndsgiv-ning.De årliga skrivelserna är till för att visa öppenhetkring projektet och för att skall få möjlighetatt ta del av hur projektet fortskrider. Det vore att ta iväl mycket att ta den skrivelse som ligger på riks-dagens bord som intäkt för att man skall avbryta ettprojekt som redan är igångsatt och när det inte finnsnågra direkta sakliga skäl som talar för ett sådantavbrytande av projektet.När det gäller kollektivtrafikplaneringen är detriktigt att framför allt en fråga ännu inte är fullstän-digt löst. Det är citytunnelprojektet, som kom in väl-digt sent i planeringen och som inte var med i denursprungliga överenskommelsen med . Mendet finns en klar vilja i regionen, både från Malmössida och från regionen i övrigt, att hitta en finansie-ring för citytunnelprojektet. ärstrategiskt viktigt inte bara för utan för ut-vecklingen av kollektivtrafiken i hela sydvästra . 126 ()Fru talman! Låt mig om igen, jag vet inte för vil-ken gång i ordningen, få visa på det faktum att detinte finns någonting när det gäller trafiken i som är löst. Planerna är lösa, men det äringenting som är löst.När påstår att det bara är ci-tytunnelprojektet som är ofärdigt vill jag upprepa detjag sagt. har uppenbarligeninte varit här och lyssnat men har ändå åsikter om vadman har sagt. , , yttrespåret, den eventuella rangerbangården syd osv. -ingenting av detta är planlagt och fär-digt. Man vet inte hur man skall lösa problemen.Framför allt finns det inga som helst lösningar förnäringslivets problem med transporter över till konti-nenten. Det är icke färdigt.När det gäller fördyringarna i projektet - jag tala-de alldeles om vad som står i skrivelsen - kanjag också påminna om att av upphandlingar-na ännu så länge inte är gjorda. Vi vet inte vad dekommer att sluta med.På grund av allt detta har jag alltså i mitt anföran-de ansett att det fortfarande finns tid att stannaupp för att se på en totallösning av landanslutningarnapå den svenska sidan och se hur finansieringen kanlösas utan att riskera att statsgarantier löses ut. Detsenare skulle vara förödande för kommande genera-tioner. Det tycker jag att vi också skall tänka på ochnu medan tid finns stanna upp , för detfar inte bron illa av.Anf. 127 ()Fru talman! Till är Öresundsförbindelsernaupphandlade. Det återstår , och det är den del därrisken är som minst. Det visar väl att beräkningsun-derlaget, som redovisas i skrivelsen, står på en ganskafast grund. Något annat är det svårt att tolka ut.När det gäller landförbindelserna i Malmöregio-nen ligger planeringen långt framme. Vi vet i Malmöhur vi vill ha anslutningsförbindelserna i regionen.Det som återstår är att finna den slutliga finansiering-en för citytunnelprojektet. Vi är beredda från regio-nens sida att medverka långt när det gäller finansie-ringen. Jag är fullkomligt övertygad om att vi relativtsnart också kommer i hamn med en lösning för finan-sieringen av den delen. Vi vet hur vi vill ha det, och viskall klara också finansieringen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU10 De ekonomiska villkoren för det sent bygg-da bostadsbeståndet, m.m.Mom. 2 (finansieringen av skattelättnaden)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:289 för utskottet15 för res. 11 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 12 kdsFör res. 1: 1 m, 14 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsElisa () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 3 (hanteringen av fastighetsskattefrågan)1. utskottet2. 2 (v)Votering:287 för utskottet19 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 15 mp, 12 kdsFör res. 2: 19 vFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 4 (bostadsbeskattningen i allmänhet)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 4 (fp, kds)Förberedande votering:71 för res. 336 för res. 4198 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:202 för utskottet69 för res. 335 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 22 c, 19 v, 15 mpFör res. 3: 69 mAvstod: 23 fp, 12 kdsFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 5 (bostadsfinansieringsreglerna på )1. utskottet2. 5 (v)Votering:285 för utskottet19 för res. 545 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 15 mp, 12 kdsFör res. 5: 19 vFrånvarande: 18 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 11 (förhållandena på bostadsmarknaden)1. utskottet2. 8 (v)Votering:284 för utskottet19 för res. 846 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 21 c, 23 fp, 15 mp, 12 kdsFör res. 8: 19 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 6 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU11 Nya regler för bostadsbidragMom. 3 (individuella inkomstgränser)1. utskottet2. 1 (kds)Votering:266 för utskottet23 för res. 112 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 54 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 4 mpFör res. 1: 1 m, 10 mp, 12 kdsAvstod: 12 mFrånvarande: 17 s, 13 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdsElisa () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (bostadsbidragen till hushåll med låga in-komster där båda arbetar)1. utskottet2. 2 (v)Votering:286 för utskottet19 för res. 244 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 15 mp, 12 kdsFör res. 2: 19 vFrånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 6 (förmögenhet i egnahem och bostadsrätter)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:290 för utskottet16 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 18 v, 12 kdsFör res. 3: 1 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 8 (den bostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagare)1. utskottet2. 4 (kds)Votering:294 för utskottet12 för res. 443 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 15 mpFör res. 4: 12 kdsFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 10 (höjning av det särskilda bidraget)1. utskottet2. 5 (v)Votering:286 för utskottet19 för res. 544 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 1 v, 14 mp, 12kdsFör res. 5: 18 v, 1 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 11 (bostadsbidragen till ungdomar )1. utskottet2. 6 (m)3. res. 7 (fp, kds)Förberedande votering:73 för res. 635 för res. 7198 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:201 för utskottet70 för res. 634 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 19 v, 15 mpFör res. 6: 70 mAvstod: 22 fp, 12 kdsFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 12 (den högsta bidragsgrundande bostadsytan)1. utskottet2. 9 (fp, kds)Votering:195 för utskottet35 för res. 972 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 18 c, 17 v, 15 mpFör res. 9: 23 fp, 12 kdsAvstod: 69 m, 3 cFrånvarande: 17 s, 10 m, 6 c, 3 fp, 5 v, 3 mp, 3 kdsMom. 13 (minsta ytgräns m.m. för bostadsbidrag tillhushåll med enbart umgängesrättsbarn)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:292 för utskottet14 för res. 1043 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 19 v, 1 mp, 12kdsFör res. 10: 14 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 15 (kretsen av bidragsberättigade)1. utskottet2. 11 (m, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 19 (analyser av förslagens ekonomiska konsek-venser)1. utskottet2. 12 (v, kds)Votering:262 för utskottet42 för res. 1245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 4 mpFör res. 12: 19 v, 11 mp, 12 kdsFrånvarande: 18 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 20 (skattesystemet och bostadsbidragen)1. utskottet2. 13 (v)Votering:287 för utskottet19 för res. 1343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fp, 15 mp, 12 kdsFör res. 13: 19 vFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU17 ÖresundsförbindelsenMom. 1 (Öresundsförbindelsens genomförande)1. utskottet2. 1 (c, v, mp)Votering:246 för utskottet57 för res. 12 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 1 c, 19 fp, 11 kdsFör res. 1: 21 c, 1 fp, 19 v, 15 mp, 1 kdsAvstod: 2 fpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsPer-Ola () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (projektuppföljning)1. utskottet2. 2 (c, v, mp)Votering:246 för utskottet58 för res. 22 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 20 fp, 11 kdsFör res. 2: 22 c, 1 fp, 19 v, 15 mp, 1 kdsAvstod: 2 fpFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdsMom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringKammaren medgav på förslag av talmannen atttrafikutskottets betänkande TU18 och justitieutskot-tets betänkanden JuU19 och JuU20 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.8 § sektorsansvar inom vägtrans-portsystemet m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1995/96:TU18Vägverkets sektorsansvar inom vägtransportsystemetm.m. 1995/96:131)Anf. 128 ()Fru talman! har allt sedan början av1990-talet fått utökade arbetsuppgifter som rör väg-transportsystemet som helhet. Det har skett genom attvissa myndigheter har lagts ned eller genom att nyaarbetsuppgifter har lagts på verket.Detta betänkande är en sammanfattning och ettklargörande av roll och ansvar. Man kansäga att myndighetsroll klargörs ochstärks i och med det beslut som vi kommer attfatta.Inom ett av de områden som enligt betänkandetskall omfattas av sektorsansvar har vimoderater funnit anledning att reagera. Det gällerkollektivtrafikens konkurrenskraft. Vad som har fåttoss att reagera är inte att i sin plane-rings- och utredningsverksamhet för vägtrafiken sär-skilt skall beakta kollektivtrafik på väg eller att manskall förbättra förutsättningarna för kollektivtrafikmed tanke på dess roll för transportförsörjningen ochett miljöanpassat vägtransportsystem.Vad vi däremot vänder oss mot är regeringens synpå hur detta kan göras. Jag citerar:"bör i detta sammanhang och som endel i sin sektorsroll överväga hur ekonomiska styrme-del kan användas. "Fru talman! Att stärka busstrafikens konkurrens-kraft genom exempelvis subventioner kan leda till attekonomiskt och miljömässigt bättre transportalterna-tiv väljs bort av resenärerna. Det är inte vad vi önskar.Vägverkets mandat har i denna del således blivit förstarkt. Vi vill i stället eftersträva konkurrensneutralitetmellan de olika trafikslagen, och därför har vi fogaten reservation till betänkandet.I och med att, som jag sade inledningsvis, myndighetsroll genom dagens beslut ytterliga-re klargörs och stärks, aktualiseras åter frågan om attVägverkets produktionsdivision borde ges en själv-ständigare roll. Det är inte lyckligt som det är attproduktionsdivisionen och väg- ch trafikdivisionen ärsamma myndighet. Det innebär för ettundergrävande av trovärdigheten i myndighetsutöv-andet och stärker definitivt inte produktionsdivisio-nens konkurrenskraft och trovärdighet på entrepre-nadmarknaden.Under flera år har de statliga verken utvecklats iriktning mot ett tydligare och mera renodlat myndig-hetsansvar. Detta förändringsarbete har dock avstan-nat beträffande efter föregående års riks-dagsbeslut om att inte genomföra en bolagisering avverkets produktionsdivision. Det mest beklämmande idetta sammanhang är att det inte är omsorgen omproduktionsdivisionen och dess möjligheter att över-leva konkurrensutsättningen eller omsorgen om som myndighet med ett stort och brett ansvarinom hela vägtrafiksystemet som styr socialdemokra-terna. Det är ideologiska låsningar och partiinternastridigheter som har satt p för en logisk och nödvän-dig delning av Vägverket.I dag finns möjligheten att återställa ordningenoch rätta till det felaktiga beslutet . Det skerenklast genom att även Socialdemokraterna ställer sigbakom den gemensamma reservationen från m, fp ochc till detta betänkande.Därmed tänkte jag sluta, fru talman, och yrkar bi-fall till reservation 2.Anf. 129 ()Fru talman! Det är positivt att regeringen i pro-positionen visar en ambition att skapa bra ordninginom kontrollen av yrkestrafiken. Kontrollerna utförsinom polisen. Det är naturligt att det är en polisiäruppgift att genomföra kontrollerna. sek-torsansvar innebär dock ett orimligt kontaktarbetemed nuvarande polisorganisation eftersom avtal måsteträffas med varje länspolisdistrikt. För att kontroll-verksamheten skall fungera effektivt måste det skapasett centralt ansvar inom polisen. Det måste alltså liggainom polisens ansvar att ge allmänna råd och distribu-era rättspraxis för polisens egen verksamhet. Det ärinte rimligt att denna arbetsuppgift ankommer påVägverket, som då skulle gå förbi Rikspolisstyrelsen.Här behövs ett omtänkande inom polisens organisa-tion.Regeringen bör därför avväga en central ledningav polisens arbete med trafikövervakning, lämpligengenom att inrätta en särskild enhet för trafikövervak-ning inom . Denna enhet bör ges ettledningsansvar för all trafikövervakning, alltså intebara yrkestrafiken utan även flygande inspektion, dvs.teknisk fordonskontroll, nykterhetskontroller, hastig-hetskontroller m.m.Trafikövervakning är ett av de effektivaste sättenatt öka trafiksäkerheten. Därför är det naturligtvisviktigt att som sektorsmyndighet medver-kar i planering och uppläggning av olika övervak-ningsinsatser. Men det direkta ledningsansvaret måsteändå samlas på ett ställe, dvs. Rikspolisstyrelsen.Ett ytterligare argument för en centralisering är attdet finns vissa internationella överenskommelser omgemensamma gränsöverskridande trafikövervak-ningsinsatser, som får svårt att fungera om den ut-ländska myndigheten hänvisas till att diskutera medett stort antal lokala svenska polismyndigheter.Därför yrkar jag bifall till reservation 4, somhandlar om ledningsansvaret för övervakning av väg-trafiken.Ulla har redan talat om bolagisering avVägverkets produktionsdivision. Därför nöjer jag migmed att instämma i bifallsyrkandet till reservation 2.Anf. 130 ()Fru talman! Det är viktigt att arbetet inom de stat-liga verken bedrivs med en så bred helhetssyn sommöjligt. Med anledning av den trafikpolitiska utveck-lingen blir det mer uppenbart att uppgifterberör flera områden som man rimligen bör få ansvarför, , när det blir möjligt. Miljöaspekterär ett sådant exempel på nya hänsyn som bör vägas ini arbete, och då inom ansvarför det statliga vägnätet.Regeringens förslag, som har utmynnat i en pro-position, är att verkets ansvarsområden skall utökas.Men vi hittar flera frågetecken som gör att vi inte kanstödja propositionen.Först och främst saknas det en tydlig preciseringav vad ansvar för miljöfrågorna skullebestå i och hur uppgifterna skulle fördelas mellanolika verk, myndigheter och nivåer. bedrivsmiljöfrågorna på trafikområdet inom flera myndighe-ter på olika nivåer. Det är naturligtvis viktigt att enmyndighet får ett övergripande ansvar. Men vilkakonsekvenser regeringens förslag skulle ge redovisasfaktiskt inte i propositionen som ligger till grund förbetänkandet.Det finns en risk för att det lokala och regionalaarbetet som redan påbörjats hamnar på efterkälken pågrund av ändrad resursfördelnig. Det lokala och regi-onala perspektivet är oerhört viktigt, inte minst medtanke på den kompetens som integreras genom ettfortlöpande arbete.Vidare måste det även påpekas att det i samhälletråder delade meningar om vad som avses med mil-jövänliga trafiklösningar. Ett exempel på detta är attVägverket förordat utbyggnad av motorvägar sommiljöförbättrande åtgärder, stick i stäv med vad andraorganisationer med hög trovärdighet men även Miljö-partiet har hävdat. finns enligt vår bedömningden största kompetensen på miljöområdet inte inomVägverket.Regeringen bör ytterligare precisera hur Vägver-kets miljöansvar skall utformas innan ett resonabeltbeslutsunderlag föreligger. I den preciseringen börregeringen även tala om hur man tänker sig att detlokala och regionala miljöarbetet skall fortlöpa inomdet här området och vilka uppgifter som skall flyttasfrån till Vägverket.I övrigt delar vi regeringens bedömning att aktivt bör verka för ett miljöanpassat vägtrans-portsystem, just i syfte att bidra till att de miljö- ochtrafikpolitiska målen uppnås.Kollektivtrafiken har en annan huvudman änVägverket. Vi instämmer även här i regeringens be-dömning att bör utveckla sin utrednings-kompetens inom kollektivtrafikområdet. Det är dockinte nödvändigt att det sker som man över-tar det övergripande ansvaret. Regeringens förslag omett centralt ansvar kan vara negativt för kollektivtrafi-kens utveckling.I pågår väldigt intressantaförsök beträffande kollektivtrafiklösningar. I Stock-holm kunde kollektivtrafikens konkurrenskraft hastärkts om utlovade medel hade utbetalats. Så har inteskett.Vi föreslår att ansvaret för kollektivtrafikens kon-kurrenskraft stärks genom att varje enskild huvudmanfår utveckla kollektivtrafiken i enlighet med behoveninom varje län.Vägverkets utökade sektorsansvar bör inte finansi-eras med medel från anslaget till drift och underhåll.De medel som finns inom det anslaget skall, bedömervi, oavkortat gå till vad de är ämnade för, om inte heltoförutsedda saker inträffar som på grund av samhäll-sintressen gör det befogat att ta medlen i anspråk ävennär det kan vara annan huvudman.Vidare saknas, har vi upptäckt, uppgifter i propo-sitionen om hur mycket mera medel kankomma att behöva inom anslaget för administrationför att täcka kostnaderna för ökade utgifter i sambandmed det utökade sektorsansvaret.Vi anser att bör bedriva sitt arbete i en-lighet med de trafik- och miljöpolitiska målen. Vitycker dock inte att som organisation skallexpandera alltför mycket kostnadsmässigt. Vägver-kets huvudansvar är, och bör i huvudsak vara, detstatliga vägnätet. I enlighet med den politik som viförespråkar bör ansvaret framför allt omfatta drift ochunderhåll. Det skall omfatta så litet nyutbyggnad sommöjligt.Vi anser att regeringen bör redovisa i vilken om-fattning kostnaderna på kan tänkas ökainnan man går till beslut. Vi menar också att justanslaget A 2 bör användas väldigt restriktivt för övri-ga ändamål.Vad gäller bidrag från Europeiska unionen anservi inte att regeringen skall bemyndigas att besluta omansökningar om Europeiska gemenskapens bidrag tillde svenska delarna av de transeuropeiska transport-nätverken. Den här medelstilldelningen skall genomgåsedvanlig demokratisk ordning och behandlas avrespektive beslutande församling.