prot · GK0939 · 1996-12-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:39Torsdagen den 5 decemberKl. 12.00 - 17.5919.00 - 20.56Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 november.2 § Meddelande om anmälan till debatternavecka 51Talmannen meddelade att för planeringen av de-batterna skulle de ledamöter och statsråd som villedelta i debatterna vecka 51 anmäla sig till kammar-kansliet kl. 17.00.3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 4 decemberKU4 Den regionala samhällsorganisationenMom. 2 (avslag på propositionens förslag avseendeinförande av regionförbund i län m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:229 för utskottet73 för res. 147 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 c, 20 fp, 18 v, 15 mp, 12 kdFör res. 1: 72 m, 1 fpFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 5 (försöksverksamhet i och Kalmarlän)1. utskottet2. 3 (v, mp)3. utskottets hemställan med den ändring som följdesav bifall till mot. 2 (kd)Förberedande votering:36 för res. 312 för mot.255 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:189 för utskottet32 för res. 381 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 3 m, 22 c, 21 fp,För res. 3: 17 v, 15 mpAvstod: 69 m, 12 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 3 kdMom. 9 (fördelningen av kulturpolitiska medel)1. utskottet2. 6 (fp, m)Votering:196 för utskottet88 för res. 617 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 22 c, 1 fp, 15 v, 1 mp, 12 kdFör res. 6: 68 m, 20 fpAvstod: 2 m, 1 v, 14 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMargit () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Elisa () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 12 (utgångspunkter för det fortsatta utveck-lingsarbetet)Yrkanden:1. utskottet2. K12 yrk.1 (kd)Votering:220 för utskottet12 för mot.71 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 2 m, 22 c, 21 fp, 17 v, 15 mpFör mot. : 12 kdAvstod: 70 m, 1 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 14 (en samlad strategi för regionaliseringen avstatliga verk och myndigheter)1. utskottet2. 7 (c)Votering:280 för utskottet22 för res. 72 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 21 fp, 18 v, 15 mp, 12 kdFör res. 7: 22 cAvstod: 2 mFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 16 (inrättande av länsparlament m.m.)1. utskottet2. 8 (c, mp)Votering:191 för utskottet39 för res. 873 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 21 fp, 15 v, 12 kdFör res. 8: 22 c, 2 v, 15 mpAvstod: 72 m, 1 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 18 (vidgad samordnad länsförvaltning i )1. utskottet2. 9 (fp, v)Votering:192 för utskottet39 för res. 973 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 21 c, 15 mp, 12 kdFör res. 9: 21 fp, 18 vAvstod: 72 m, 1 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 19 (länsstyrelsernas uppgifter och ledning iförsökslänen)1. utskottet2. 10 (v)Votering:215 för utskottet18 för res. 1071 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 22 c, 21 fp, 15 mp, 12 kdFör res. 10: 18 vAvstod: 71 mFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 21 (länsexpertfunktionens ställning)1. utskottet2. 11 (fp, c, v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU12 Allmänna pensionsfondens verksamhet år1995Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 1 (v)Votering:282 för utskottet20 för res. 11 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 22 c, 20 fp, 14 mp, 11 kdFör res. 1: 1 fp, 18 v, 1 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 3 kdMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 (m, fp,kd)Votering:199 för utskottet105 för res. 245 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 18 v, 15 mpFör res. 2: 72 m, 21 fp, 12 kdFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdBoU6 Handelsändamålet i detaljplan, m.m.Mom. 1 (lagförslaget i vad det avser möjligheten attprecisera handelsändamålet i detaljplan)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:198 för utskottet105 för res. 11 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 20 c, 1 fp, 18 v, 15 mpFör res. 1: 72 m, 1 c, 20 fp, 12 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdKerstin Warnerbring (c) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 2 (beaktande av miljöskäl m.m. vid handelse-tableringar)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:174 för utskottet34 för res. 396 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 22 c, 6 fp, 1 kdFör res. 3: 1 fp, 18 v, 15 mpAvstod: 71 m, 14 fp, 11 kdFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMargitta () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (vissa utredningsinsatser m.m. avseendestormarknadsetableringar)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av motive-ringen i res. 4 (m, fp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering med acklamationMom. 4Kammaren biföll utskottets hemställan.4 § Svensk migrationspolitik i globalt perspek-tivFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1996/97:SfU5Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop.1996/97:25, skr. 1996/97:24 delvis)Anf. 1 (m):Fru talman! Det vi skall besluta om ärsvensk migrationspolitik. Det är en helhet, ett total-perspektiv, vi nu skall diskutera. Det gäller flykting-politik, invandringspolitik, mottagande, återvändande.Men det gäller också utrikes-, säkerhets-, handels-och biståndspolitik, mänskliga rättigheter och demo-krati. Allt hör samman. Det är så vi har sett det frånmoderat horisont när vi deltagit i utredningar ochdiskuterat migrationspolitiken.Regeringens förslag till ny och utvecklad migra-tionspolitik överensstämmer i allt väsentligt med våraåsikter, och vi kan därför ge vårt stöd till den inrikt-ning och till de förslag som regeringen utformat.Vi anser att migrationspolitiken, särskilt invand-ringspolitiken, inte lämpar sig för enkel partipolitiskträta över blockgränsen. Med dagens beslut, somriksdagen inbjuds att ta, får politiken en rejäl förank-ring både här i och också förhoppningsvisute i landet bland människorna. Ju bredare och djupa-re legitimitet politiken får på detta område, ju mindrerisk för förenklade och populistiska budskap. Vi somvar med förra mandatperioden och tog strid med ny-demokraterna vet att denna risk alltid finns.Fru talman! Flyktingpolitiken är viktigare än in-vandringspolitiken, sett i ett globalt perspektiv. Flyk-tingpolitiska insatser berör långt fler människor iflyktingarnas egna hemländer och närområden.Etnisk nationalism, förföljelse, förtrampning avdemokratiska och mänskliga rättigheter, lokala kon-flikter, fattigdom och allmänt elände samt ekologiskakatastrofer driver människor från hus och hem, frånhembygd och hemland för att frivilligt eller ofrivilligtsöka skydd eller ett bättre liv någon annanstans.UNHCR, som är , sörjer förtryggheten för över 25 miljoner flyktingar, och likamånga beräknas vara s.k. internflyktingar. Långt flerhar lämnat sina länder för att arbeta eller vistas i and-ra länder, legalt eller illegalt. UNHCR har en budgetsom inte avsevärt skiljer sig från de belopp vi i Sveri-ge lägger ned på vår flyktinginvandring. är biståndsgivare till UNHCR och skall förhopp-ningsvis så förbli.Det är viktigt att vi nu mer och mer medvetet an-lägger ett migrationspolitiskt perspektiv på våra gö-randen och låtanden i det internationella samarbetet.Utgångspunkten måste vara att varje människa har rättatt under fria och trygga former leva och verka i sitthemland. Alla internationella ansträngningar måsteinriktas mot detta mål. Det svenska engagemanget ärvälkänt och uppskattat och har också resulterat i attSverige fått en plats i . Svenskaregeringen skall ha en eloge för sin framgång härvid-lag.För att skapa trygghet och säkerhet i vår världkrävs oändliga ansträngningar. Det är en process därsjälva processen är målet. Att involvera så många sommöjligt är avgörande för en lyckosam process. Sam-verkan med andra länder är helt nödvändig. FN,och , för att nämna några interna-tionella organ, har olika roller och gör sina viktigainsatser när folkrätten kränks och konflikter uppstår.NATO är den mest potenta aktören på utförarsidanoch kan ge kraft och eftertryck när ord och sanktionerinte förslår.Sveriges nya roll som alliansfri men ändå aktivtmedverkande part i samband med fredsbevarandeinsatser upplevs av många som värdefull. Vi har ingaegna intressen annat än just fred och säkerhet. Insat-serna kan variera i inriktning och omfattning, fråndiplomati, övervakning och observation till militärainsatser t.o.m. under NATO.Ensamma kan vi inte åstadkomma så mycket. VårtEU-medlemskap ger oss nya och mycket intressantamöjligheter att påverka. EU behärskar andra instru-ment än andra organisationer. Med hjälp av associa-tionsavtal eller inom ramen för den s.k. Lomékonven-tionen kan konstruktiva dialoger upprättas med olikaländer i syfte att åstadkomma mänskliga rättigheter,utveckling, marknadsekonomi, ökad handel och inves-teringar.Fru talman! Konflikter uppstår ju ändå bevisligen,trots förebyggande insatser eller på grund av otill-räckliga sådana. En genomtänkt hållning när konflik-ter inträffar och flyktingströmmar uppstår är nödvän-dig, och UNHCR har också formulerat en sådan. Denskulle schematiskt och förenklat innebära följande.Om tidiga insatser av preventiv art inte har räckttill bör säkra zoner och korridorer upprättas inomlandet med hjälp av insatser från det internationellasamfundet.Om flyktingar passerar gränser till grannländerbör flyktingmottagande upprättas regionalt. I vissa fallkan överföring av flyktingar ske åtminstone tillfäl-ligtvis till tredje länder.Utgångspunkten är att alla har rätt till sitt hemlandoch att ett återvändande därför är ett överordnat måloch skall genomföras . Skyddskall ges, och i massflyktssituationer blir det fråga omen kvantitativ insats; skydd skall ges till så mångasom möjligt som har behov av det.Sverige bör ha samma hållning och aktivt bidra tillatt uppnå de mål som världssamfundet funnit vara derelevanta. Därför är det bra att regeringsförslagetinnehåller en väsentligt ökad möjlighet till tillfälligauppehållstillstånd vid massflyktssituationer, och där-för är det bra att regeringen lyfter fram återvändar-perspektivet på ett tydligt sätt.Som jag nämnt skall aktivt verka ivärlden för att underlätta för flyktingar. Vi skall sam-arbeta med andra för att förverkliga de mål jag nyssbeskrev. Vi skall också ha en genomtänkt invand-ringspolitik, som anknyter till vår generella syn påflyktingpolitiken.Vår invandringspolitik har länge framstått somomodern och otydlig. Skyddsbehovet har inte varittillräckligt prioriterat och preciserat. Omvärlden harupplevt som ett land vars regelsystem varitoklart och givit möjligheter till uppehållstillstånd ävennär asylskäl har fattats.Under senare år har också de flesta uppehållstill-stånd givits på andra grunder än rena skyddsbehov.Över tiden har människor behandlats olika. En delhar i efterhand fått stanna trots avvisningsbeslut, ochandra har fogat sig i myndigheternas beslut och av-rest.Sammantaget har tagit emotoch gett uppehållstillstånd till ett par hundra tusenpersoner, varav de flesta varit asylsökande och derasfamiljer. Inget annat land i väst har i förhållande tillfolkmängden tagit emot tillnärmelsevis så många. Setti detta perspektiv är det i sig nonsens att tala om attSverige har en restriktiv invandringspolitik.En invandringslagstiftning måste förena fleraprinciper . Den måste grundas på humanitäraprinciper och internationella konventioner. Den måstestå i samklang med den flyktingpolitik vi vill medver-ka till på internationell nivå. Skydd och återvändandeär nyckelorden.Vidare måste asylprocessen vara rättssäker, snabboch noggrann - en nog så svår avvägning.Invandringspolitiken måste vidare vara begripligoch ge entydiga signaler, till dem som är asylsökande,till myndigheterna som har att besluta i enskilda ären-den, till allmänheten som har rätt att kräva tydlighetmen också till de organisatörer av illegal männi-skosmuggling som noggrant håller reda på de olikaländernas lagstiftning och mottagningsförhållanden.I dag finns det en helt uppenbar oro över att da-gens lagstiftning inte håller måttet. Av många fram-förs en amper kritik mot vissa inslag i utlänningslag-stiftningen - också av tillämpning av nuvarande lag.Från en del håll hörs även krav på att vi skall avregle-ra invandringen.Det finns också en oro på annat håll i samhälletsom vi måste lyssna noggrant på och väga in. Rätteller fel, ställer sig många människor oförstående tillatt tagit emot så många invandrare som vi fått dåliga statsfinanser,skurit ned förmåner och kämpar med en hög arbets-löshet. Denna oro får kanske inte genomslag såmycket i massmedierna men kommer många av osstill del på annat sätt.I många kommuner konkurrerar ökade socialbi-dragskostnader med anslag till skola, barnomsorg ochäldrevård. Enligt Invandrarpolitiska kommitténs be-räkningar kostar invandringen netto mellan 17 och 22miljarder.En invandringspolitik och utlänningslagstiftningmåste ta hänsyn både till den humanitära aspekten ochtill våra möjligheter att med begränsade resurser klaraett mottagande. En sammanvägning av alla omstän-digheter och faktorer måste ske. En legitimitet hoshela folket måste finnas för den förda politiken. Rea-lism och humanism måste förenas.Det internationella perspektivet måste också vägasin. I längden går det inte att vi i har en tydligtannorlunda invandringspolitik jämfört med våragrannländer och övriga EU-länder. Vi måste samord-na oss och fördela flyktinginvandringen, s.k. burden-sharing.Fru talman! Den mycket kraftiga kritik som riktatsmot invandrarmyndigheterna harvarit djupt orättvis och överdriven. De personligapåhoppen på och Utlänningsnämn-dens chefer och personal är otillständig och kränkan-de. De som på olika nivåer arbetar på dessa verkgenomför liksom polisen sina mycketotacksamma uppgifter på ett förtjänstfullt sätt och harrätt att mötas med respekt. Jag förutsätter att invand-rarministern med övertygelse delar min uppfattninghärvidlag.Det är faktiskt vi politiker här i och re-geringen som har ansvaret. I den mån jag är kritisk såär det mot lagstiftningen och de politiska riktlinjerna.Därför har jag som moderat representant efter bästaförmåga arbetat aktivt i flera utredningar och i andrasammanhang för att åstadkomma förändringar ochförbättringar.Fru talman! Förslaget till ny invandringslagstift-ning är ett steg framåt. Utlänningslagen förtydligasoch anpassas till internationella förhållanden. Rättssä-kerheten och likabehandlingen över tiden förbättras.Asylrätten är grundläggande, och vi välkomnar därförde preciseringar som föreslås. Skyddsparagraferna fårnu en klarare och mer förutsägbar utformning.Jag välkomnar också att får ettgenomslag i lagstiftningen.Även om asylprocessen redan nu förbättras medföreliggande förslag är det inte tillräckligt. Vi väl-komnar därför att regeringen aviserar en parlamenta-risk utredning som skall se över rättsprocessen. Vimoderater har önskat detta. Det är viktigt attvi utvecklar mer domstolsliknande former i asylpro-cessen. Då kan vi få en ökad legitimitet för de beslutom uppehållstillstånd som även fortsättningsvis måstetas.Fru talman! Det finns de som vill att vi skall ha enavreglering av invandringen, en fri invandring. Friinvandring är orealistisk, och de som förespråkar ensådan har inte gjort någon trovärdig konsekvensana-lys. Så som världen ser ut och givet de nuvarandeförutsättningarna i måste vi ha en regleradinvandring som grundas på humanism och på rättentill skydd.Men internationalismen är viktig för oss modera-ter. Vi är pådrivande när det gäller Europasamarbetet.Ett utan gränser närmar sig stadigt. Efter enEU-utvidgning, som vi starkt förespråkar, kommer400 miljoner människor eller fler att fritt kunna rörasig och arbeta inom en avreglerad marknad, allt dettatack vare det unika samarbete som sker inom EU.Fru talman! Vi moderater anser också att invand-rare själva liksom alla övriga svenskar måste få ta ettstörre ansvar för sin försörjning, och det är tragiskt attSverige inte tillräckligt bejakar mångfald och egetansvarstagande. Den omhändertagandekultur som haretablerats gör människor passiva, människor som frånbörjan kommer resursstarka. Den förda politiken ledertill att människor, både invandrare och infödda svens-kar, görs beroende av bidrag och annat samhällsstöd.En moderat politik för tillväxt och företagande ärockså positiv för invandrare eftersom dynamik, mång-fald och eget ansvarstagande ger fler jobb och därmedfler chanser att förverkliga drömmar och livsprojekt.Jag har avstått helt från att kommentera de olikaförslag som lagts fram av andra partier och enskildaledamöter. Jag har full respekt för de framlagda för-slagen och menar att det är viktigt att debatten omdessa frågor ständigt förs. För egen del har jag velat ikorthet lyfta fram helheten i migrationspolitiken ochmotivera varför här i kammaren kommeratt stödja regeringens förslag med några smärre un-dantag.Vi har i ett motionsyrkande föreslagit att regering-en bör pröva möjligheterna till ett ökat försörjnings-ansvar vid anhöriginvandring. är nog bland demycket få länder som inte har ett sådant. Även en delfrivilligorganisationer har pekat på denna möjlighet.Jag är medveten om för- och nackdelar och svårighe-ter, men menar att regeringen bör utreda möjligheter-na. Om ett ökat försörjningsansvar kan etableras bor-de anhöriginvandringen kunna bli något mer generös.Jag vill med dessa ord, fru talman, yrka bifall tillvår reservation i mom. 28.Anf. 2 ():Fru talman! Det finns tydliga samband mellan un-derutveckling i länder och flyktingproblem. Växandeklyftor mellan världens rika och fattiga länder skaparkonflikter som leder till att fattiga söker sig till ländermed bättre social, ekonomisk, demokratisk och eko-logisk utveckling. Den kraftiga befolkningsutveck-lingen i tredje världens länder fortsätter medan åkera-realen i tredje världen minskar.Svårigheter att klara försörjningen för landets be-folkning uppstår. För att förhindra detta krävs insatserpå plats. Bättre levnadsvillkor måste till och ökadutbildning krävs. Inte minst gäller detta flickorna.Sker detta innebär det en ökad möjlighet för dem attge sina barn en bättre start. Arbete och tillgång tillhälso- och sjukvård måste till, liksom en infrastruktursom gör det möjligt att kommunicera, frakta varor ochöppna för nya impulser.Krig och konflikter skapar stora flyktingströmmar.Det vi ser i och är bara en påmin-nelse om de ständiga krigens vansinne. Barnen offrasför de vuxnas självpåtagna rätt att förinta sina lands-män. Alltfler inomnationella konflikter skapar dessaflyktingströmmar. har under de senaste årenstått som mottagare av stora flyktingströmmar frånforna . Oroshärdar flammar ständigt upp.Etniska och kulturella motsättningar återuppstår ochpåverkar migrationsströmmarna.Konfliktlösande och konfliktförebyggande arbetemåste prioriteras i det internationella arbetet. Sverigesmöjligheter att erbjuda utbildad personal att ingå idessa styrkor måste fortsätta och utökas. Det fredsbe-varande arbetet måste ske på alla nivåer. Inte minstfrivilligorganisationerna har här stor kompetens ocherfarenhet. Svenskar har också i stor utsträckningarbetat med olika biståndsprojekt som gett mängderav erfarenheter som också bör utnyttjas i ett fredsbe-varande arbete. Trögheten hos FN och andra interna-tionella organ måste kunna förhindras. Inte minstSveriges plats i bör leda till ökadeffektivitet, mindre prestigetänkande och rationalise-ringar. Där finns stora summor pengar som gårtill en alltför stor administrativ kostym. Vi svenskarhar ju numera god erfarenhet av effektiviseringar ochbättre resursutnyttjande. Den erfarenheten borde vi tamed i arbetet i säkerhetsrådet för att effektiviseraFN:s arbetsformer. Jag är tyvärr väl medveten omvilka svårigheter som ligger i att förändra dennastruktur. Men det är väl värt ett försök.Regeringens förslag rörande en ny invandrings-politik och en ny utlänningslag kommer, när det nuskall genomföras, att innebära förändringar som tillviss del har varit efterfrågade i många motioner underde . Mycket av detta har varit uppgifterför de utredningar som arbetat under de senaste årenoch som regeringens förslag nu grundar sig på.Migrationspolitiken skall nu ses i ett globalt per-spektiv. inträde i EU har också delvis för-ändrat de förutsättningar vi tidigare hade. ligger fast, och hari den nya utlänningslagen beaktats på ett sätt som gerbarnen större rättstrygghet och ett bättre omhänderta-gande.Under de senaste tio åren har antalet flyktingarsom sökt skydd i varit extremt stort. Trotsförsök att klara alla de praktiska svårigheter de storaflyktingströmmarna fört med sig lyckades vi intesärskilt väl när antalet så snabbt ökade vid våra grän-ser.Långa handläggningstider, möjligheter till över-klagande och fruktan för utvisning har lett till mångatragiska flyktingöden. Att handla efter gällande lag-stiftning i en situation där också de medmänskligavärderingarna skall finnas med har inte alltid varitmöjligt. Den personal som på har haft att ombesörja utred-ningsarbete och beslut, information till asylsökandeoch alla andra kontakter har aldrig fått någon riktigarbetsro.Våra försök att placera flyktingar över hela landetväckte till att börja med motstånd, men när flykting-förläggningarna nu står tomma saknar många kom-muninvånare sina nyvunna vänner. flyttaralltfler flyktingar och invandrare till de stora städerna,vilket skapar nya problem. Detta sker i ett läge dåSverige befinner sig i lågkonjunktur och har en snabbtökande arbetslöshet.Visst skulle vi önska att förutsättningarna för ettvärdigt flyktingmottagande varit annorlunda, att det vii dag vet skulle ha varit känd kunskap när vi stod mitti den strida strömmen av hjälpsökande människor. Nusöker sig inte så många till vår gräns för att få skyddundan förföljelse, krig och tortyr. Då är det läge attanta en ny utlänningslag som grundar sig på de erfa-renheter vi gjort under de senaste åren.Centerpartiets förhoppning och krav är att vi skallfå ett flyktingmottagande med ett korrekt och snabbtomhändertagande och med beslut om uppehållstill-stånd beviljas eller ej i ett så tidigt stadium som möj-ligt. En lärdom vi kan dra av de gångna åren är viktenav att kunna ge ett besked. Att få flyktingskälensnabbt prövade och sedan kunna få stanna eller avvi-sas beroende på utredningens resultat är ett rimligtkrav för en större acceptans även från den asylsökan-des sida.Centerpartiet ställer i stort upp på regeringensförslag till ny utlänningslag. På vissa punkter ser vidock andra lösningar som bättre. Vi har i betänkan-dets reservation 2 tagit upp behovet av att regeringenäven fortsättningsvis skall kunna pröva vissa flyktin-gärenden. Detta för att kunna ge signaler till vår om-värld och till . Dessa bedömningarkan sedan ligga som grund för andra utredningar ochkan förkorta handläggningstiderna.Utlänningsnämnden kritiseras ofta i flyktingdebat-ten.