prot · GK0945 · 1996-12-13 00:00:00 — Jagtycker att man väl kunde ha startat det arbetet för litetdrygt , , om detta hadevarit så angeläget, då man hade den majoritet sombehövdes för att klara detta.Jag vill till ändå säga att den de-batt som han för om att vi inte har diskuterat försvars-politiken är mig totalt främmande. Under hela förraåret sammanträdde försvarsutskottet sammanlagt 53timmar. har försvarsutskottet sammanträtt 57timmar. Vad har vi gjort under dessa ominte diskuterat, debatterat, fått föredragningar och gåttigenom underlag och bearbetat dem. Men vilka för-slag är det som har tagit fram vidutskottets sammanträden som har vägrats debatt? Dettror jag är en svår fråga för att svarapå. Däremot tror jag att det är så att mycket besviken över att hans vilja att bibehållat.ex. F 15 inte fick gehör av en majoritet. Det har jagförståelse för. Men säg inte att vi inte har debatteratoch diskuterat, för det har vi gjort, närmare bestämt i57 timmar protokollförd sammanträdestid och dess-utom vid andra tillfällen.Anf. 22 () replik:Herr talman! Om det är så som fram-håller här, att ert problem med det förra försvarsbeslu-tet var att ni var beroende av era samarbetspartner,vilket gjorde att ni inte kunde gå längre, så får jag vältolka det som ett svar, i och för sig tacknämligt, frånBritt , att om ni inte varit bunden av samarbetetmed hade ni på sakliga grunder kunnatgå betydligt mer till mötets. Det är ju etterkännande som åtminstone lovar en del för framti-den, även om så mycket av förutsättningar för framti-dens försvar förstörs med dagens försvarsbeslut.Det förslag som vi har att diskutera kom från re-geringen , . Det haringenting att göra med den debatt som fördes förraåret. Som bekant har inte Försvarsmakten och för-svarsberedningen, vare sig den förra eller den nuva-rande, tagit fram något annat underlag än det somligger till grund för regeringens förslag.Britt hänvisar till dessa . Manskall visserligen inte återge vad som sker i interntutskottsarbete, men vet ju att av dessa 57timmar är det inte ens i ett tiotal som vi har behandlatoch diskuterat förslagen. Det mesta av tiden har gåttåt till uppvaktningar som har kritiserat det totalt un-dermåliga beslutsunderlag som har förelegat.Sedan var det detta med diskussion och debatt.Snälla , vad har vi fått för motargumentannat än att lagt förslag ligger?Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag har aldrig sagt att varett problem i den förra regeringen, vet jag inget. Jag vet att hela regeringen var ettproblem, men jag känner inte till om varspecifika.Jag vill fråga : Anser Folkpartietatt det förra försvarsbeslutet var bättre än det här? Detär en fråga som kräver sitt svar. Det var bättre att ha16 brigader än vad det är att ha 13brigader . Det är en märklig beräkning, men jagförstår att det finns någon folkpartistisk logik i detta.Jag skulle vilja fråga ytterligareen sak. Det är sista gången jag gör det . Vilka för-slag har lyft fram i utskottsarbetetsom han har förvägrats att diskutera eller som inte harbehandlats och bearbetats i utskottet? Jag skulle bragärna vilja veta vilka förslag det kan vara. Jag önskaratt vi kunde vara konkreta. Jag är trött på att bli be-skylld för diffusa konstigheter som inte har fog försig.Anf. 24 () replik:Herr talman! Varje partis försvarspolitik innehål-ler såväl dagskrav som långsiktig inriktning samtdelar som är under debatt och förändring. Det hoppasjag gäller för alla.Britt undrar vad det är som gör att vi harett förslag i vår lösning till krigsorganisation somenligt innehåller tveksamma inslag. Jagär beredd att när som helst diskutera dessa. Om vigemensamt kan hitta en bättre lösning, är jag defini-tivt inte emot det. Däremot är det Vänsterpartietsuppgift att inför ett sådant här beslut ta ansvar för densäkerhetspolitiska synen och vilka förändringar denmedger i Försvarsmaktens organisation. Att dessaförändringar sedan kan ifrågasättas av andra i detpolitiska livet är en naturlig del i det politiska samta-let.Vårt förslag ger inte mycket pengar i närtid. Det ärdetta som är problemet. Detta är ett förhållande somdet finns en viss automatik i. Därför finns det ingenanledning att raljera över att vår försvarspolitik, somhar inriktningen på en radikal nedrustning, inte ger såmycket pengar , . Det är ingaproblem att förklara den delen här i kammaren ellerinom partiet.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det var inte min avsikt att raljeramed politik, inte alls. Det var mera ettifrågasättande av dess innebörd och uppgift.Jag har en fråga som nog ändå bordeklargöra för kammaren mot bakgrund av att vi äröverens om att internationella insatser är en huvud-uppgift för totalförsvaret. Är det fortfarande Vänster-partiets uppfattning att det är så? Är Partnerskap förfred att betrakta som en internationell uppgift somskall ingå i detta som en huvuddel? Det är det ena.Det andra är att när vi nu tar ställning till denlångsiktiga inriktningen för Försvarsmakten är detintressant att veta vilka avvägningar som ligger bak-om att ert parti så ensidigt lyfter fram de sjö-stridskrafternas roll och tonar ned arméns, luftförsva-rets och flygvapnets resurser över huvud taget. Det ärintressant att veta vilka tankegångar som ligger bak-om detta. Jag känner inte igen att vi vid något tillfällehar diskuterat just den frågan tidigare.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag tror att vi har en stor samsynmellan och majoriteten när det gällerde internationella insatserna. Det finns - det tillstårjag livligt - vissa inkonsistenser i mitt eget partisdebatt. Men jag tänker inte använda talarstolen i riks-dagen för att driva debatten inom partiet. Jag står föratt bör delta i det nuvarande samarbetet inomramen för PFF, om det fanns någon tveksamhet vadgäller min inställning.Marinen lämnas relativt orörd i vårt förslag, sägerBritt . Det finns gränser för hur stora ingreppman kan göra i en organisation under en begränsadtidsrymd. Så är det. Jag anser att krafter har betydelse för möjligheter att uppfylla ettav målen, nämligen att hävda den nationella integrite-ten. Den delen kan vi ha olika uppfattningar om. Jagvälkomnar en debatt i det stycket, men detta är denståndpunkt som vi har intagit inför det här försvars-beslutet.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag är ledsen att behöva konstateraatt svar inte gjorde mig så värst mycketklokare. Jag förstår inte riktigt varför det skulle varasvårare att reducera antalet ytstridsfartyg än att görareduktioner av flygdivisioner och armébrigader somju ändå har en helt annan organisatorisk struktur somman måste beakta när man gör nedläggningar.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Det känns faktiskt litet märkligt attbli angripen för att spara för litet på försvaret, speci-ellt av ett parti som tycker att det är rimligt att be-myndiga ett beställningsbemyndigande på 66,7 mil-jarder och anser att det är rimligt med en JAS-ram på70 miljarder osv.Men det hela beror på att vi är seriösa i vår mål-sättning med vår försvarspolitik. Därigenom är viockså seriösa när det gäller hur vi skall vandra vägenfram till målet. Mycket av Försvarsmaktens pengar äruppbundna i kontrakt på långsiktiga beställningar ochinvesteringar som man inte bryter hur som helst. Dåkan man hamna i den situationen att det blir kontra-produktivt, dvs. att det kostar mer pengar att brytakontrakt än att låta dem löpa vidare. Det är därförsom vi bl.a. säger nej till beställningsbemyndigandetför att ge ökad makt över vilka beställning-ar vi skall göra. Därigenom kommer vi också in påhur vi formar krigsorganisationen och vadsom skall ingå i den.Jag är positiv till säkerhetspolitiska kontrollstatio-ner, även om målsättningen på lång sikt är att rustaom försvaret till ett civilt försvar. Det är jag därför attsäkerhetspolitik är att räkna stridsvagnaroch att göra motsvarande investeringar i militärt ma-terial på den militära sidan. Säkerhetspolitik är såmycket mer, och det tror jag att jag har redogjort för imina tidigare repliker och anföranden.Vi i säger nej till en yrkesarmé. Vivill ha en frivillig värntjänst och inte anställd perso-nal. Det skall bli en merit att ha genomfört värntjäns-ten. Man genomför den därför att man utbildas mot ettreellt hot. Sedan finns det mycket annat att tillägga.Jag hoppas att jag kan återkomma i nästa replikskifte.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag har inte angripit för att spara för litet, men jag tycker fortfarandeatt det är mycket märkligt att man är beredd att kastabort av skattebetalarnassurt förvärvade kronor om man inte vill ha ett militärtförsvar. Det tycker jag är konstigt.När vi går in på området kontraproduktivitet måstejag säga en sak. Om man bestämmer sig för att manvill ha åtta JAS-divisioner i det svenska flygvapnetoch säger att man inte vill köpa en endadetalj som kan kallas krigsmateriel från någon och attden svenska försvarsindustrin skall vara borta , hur länge tror att dessa åtta flyg-divisionerna kommer att vara i luften? Eller skall destå där som museala föremål, som man från Miljöpar-tiet kan peka på och säga: Så där var det en gång itiden, när vi hade en försvarsmakt.Vad gäller yrkesarmén: Vad är det som skall ersät-ta vårt pliktsystem? Vad är det som skall få alla detusentals unga männen och kvinnorna att vilja dra påsig grönkläderna - oavsett om det är för en miljö-värnstjänst eller en militär tjänstgöring - och dra i vägtill , och vad det kan vara och avståfrån sina utbildningar, sina jobb och sina löner? TrorMiljöpartiet verkligen på den här idén?Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Vad gäller de 29 miljarderna per årvill vi inte lägga ut mer pengar för att dra ned på ensnabbare takt. Man måste därvidlag hitta en avväg-ning. Jag håller med om att det är många avvägningarsom måste göras. Tyvärr har jag inte till mitt förfo-gande vare sig ett regeringskansli eller ett högkvartersom kan göra beräkningar bara åt mig om detta. Meninsikten är klar: Vi får inte komma i den situationenatt det kostar mer att lägga ned snabbare än att fasa uti en takt som är rimlig och trovärdig.Beträffande de åtta JAS-divisionerna: Planen stårdär eller är i varje fall på väg till de aktuella divisio-nerna. De är redan beställda. Vi säger nej till delserie3. Detta skall ses som en helhet i politik.Man kan inte ta bort vissa delar av den och säga: Detdär håller inte. Man måste se vår politik som en hel-het. Vår långsiktiga målsättning är klar, och den kän-ner till. Den är att ställa om från ettstarkt militärt försvar till ett starkt civilt försvar.I frågan om varför ungdomar skulle vilja göraMiljöpartiets värntjänst är jag helt övertygad om attdet inte är med tvång som man får ungdomar att ställaupp. Jag tycker att det är en förlegad syn på dessautbildningsfrågor. Det handlar om att man skall fåmeriter, civil dokumentation på vad man lär sig. Dethandlar om tilläggspoäng till högskolestudier. Dethandlar som jag ser det framför allt om att man kän-ner att man utbildas för att möta en hotbild som mantycker är verklig.För många ungdomar , även för många kvin-nor - det vill jag speciellt påpeka - är det de icke-militära hoten som känns relevanta. Jag tror att dethos de svenska ungdomarna, kvinnor och män, fak-tiskt finns en stor vilja att investera sin tid och sinkraft på att möta hot som man anser är reella i dag.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag trodde faktiskt att vid sina många förbandsbesök hade fått sammaintryck som jag av hur de allra flesta värnpliktigauppfattar sin grundutbildning. Jag har den bestämdasynen att de har en mycket positiv inställning till attden militära grundutbildningen fungerar väl. Det är såför de allra flesta.Jag kan hålla med om att det vore bra om vi kundehitta någon sorts dokumentation som visar att degrundutbildade gör en värdefull insats och att de kanha nytta av den senare i livet. Men jag vill ändå påståatt vi aldrig skulle kunna få så många människor somkrävs att frivilligt avstå av sitt liv för en uppgiftsom kanske dessutom är något diffus.Jag frågade tidigare om det iMiljöpartiet finns intentioner att göra en avveck-lingsplan för det militära försvaret. Det finnspersoner som har sagt det. En sådan avveckling måsteställas mot den metod som vi andra väljer, nämligenatt följa hur säkerhetspolitiken utvecklas och på dengrunden bestämma hur totalförsvaret skall se ut. Jagtycker nog att det är en litet klokare väg att gå. Jagvill gärna få ett besked om detta från . 32 ():Herr talman! har samarbetat med re-geringen om såväl etapp 1 som etapp 2 av försvars-beslutet. Det har varit en lång process och mångamöten med människor runt om i landet. Vi har tagittid på oss. Alla som hört av sig har fått tillfälle attframföra sina synpunkter. Vi har lyssnat och efterbästa förmåga prövat argumenten.Utgångspunkten för och regeringenär att skapa ett modernt totalförsvar byggt på engrundlig säkerhetspolitisk analys. Det är nödvändigtatt våga genomföra förändringar. Etapp 2 av försvars-beslutet kännetecknas av detta. Jag vill inledningsvisyrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Sveriges militära alliansfrihet förutsätter en egenbetryggande försvarsförmåga. Föreliggande förslaginnebär att detta krav uppfylls. Men osäkerheten omden framtida utvecklingen i vår omvärld finns där.Därför är de säkerhetspolitiska kontrollstationerna avavgörande betydelse - inte minst för att vi skall kunnatillämpa anpassningsfilosofin.Det vidgade säkerhetspolitiska synsättet skall varastyrande för totalförsvaret. En helhetssyn skall präglasamhällets hantering av hot och risker i fred och ikrig. På kort sikt bestäms kraven av behovet att hävdaden territoriella integriteten, men också av behovet attförebygga och möta svåra påfrestningar och risker ifred. Det vidgade säkerhetsbegreppet motiverar sats-ningen på civila beredskapsstyrkor, långsiktigt dimensionerande uppgiften förbliratt möta ett väpnat angrepp. Denna uppgift har detavgörande inflytandet på uppbyggnaden av resurserför totalförsvaret. Försvarets förmåga att återta sinkrigsduglighet säkerställs som mer långsik-tiga förändringar av krigsorganisationen planeras.Detta är anpassningsfilosofin.För att säkerställa den långsiktiga anpassningenkrävs ytterligare planeringsarbete. På några nyck-elområden avsätts resurser för en bättre tillväxtförmå-ga. Exempelvis skall Försvarsmakten ha kvar ca 300officerare utöver vad som krävs för nuvarande krigs-organisation och materiel ställas i förråd för att an-vändas vid tillväxt. Ett ökat samarbete i påförsvarsmaterielområdet förbättrar också våra möjlig-heter till tillväxt om hotbilden mörknar i framtiden.Därtill kommer satsningen på materiell förnyelse.Exempelvis beställs delserie 3 av JAS 39 Gripen.Under överskådlig tid behövs internationellafredsfrämjande och humanitära insatser. Sverigesaktiva deltagande i detta arbete får också tydligt ge-nomslag i försvarsbeslutet. Vi vill vidareutvecklaPartnerskap för fred och förbättra förmågan att sam-verka med trupp från andra länder. Ett internationelltkommando bildas och en snabbinsatsstyrka organise-ras.Det säkerhetspolitiska läget medger en sänkningav försvarsutgifterna . Sänkningen genom-förs stegvis och skall vara uppnådd till utgången av år2001. beslut från behöverinte ändras. fullföljer sitt sanerings-ansvar men också vår långsiktiga försvarspolitik. Videklarerade redan före valet att en besparing om4 miljarder borde göras inom försvarsanslaget, om detsäkerhetspolitiska läget tillåter detta. harinför väljarna redovisat denna inriktning, och vi full-följer vår politik.Debatten med anledning av propositionen har in-nehållit en hel del märkliga inslag. Bl.a. har det på-ståtts att regeringen och kört över Över-befälhavaren. Detta är en grov vrångbild. Förändring-arna gäller huvudsakligen lokaliseringen av olikafredsförband. Sådant väcker stort intresse i debattenmen har begränsad betydelse för försvarets förmåga iform av värnkraft.Det centrala - nämligen den framtida krigsorgani-sationen - avviker inte från ÖB:s förslag. Syftet medkrigsorganisationen är att hela skall försvaras.13 armébrigader och lika många stridsflygsdivisionerär i enlighet med ÖB:s förslag. Materielprioritering-arna överensstämmer, antalet ytstridsfartyg och ubåtarlikaså. Regeringen och fullföljer ocksåÖB:s förslag i syfte att säkerställa förmågan till an-passning av krigsorganisationen.Det är fullt normalt att regering och riksdag i vissaavseenden förändrar ÖB:s förslag. Det har skett ocksåvid tidigare försvarsbeslut. Följande har varit styrandevid förändringar av ÖB:s förslag:1. Det är viktigt att roll i Östersjöområdetunderstöds av en tydlig militär närvaro på Got-land, på grund av dess operativa betydelse.2. De garnisoner som behålls måste ha goda utveck-lingsmöjligheter. De skall kunna expandera i ut-bildningsvolym och övningsområden och medgeförändringar i taktik och stridsteknik.3. Nyinvesteringar till följd av omlokaliseringar börundvikas. Flyttningar av förband är en ekonomisktosäker åtgärd och något som dessutom kan skapalåsningar för framtiden.4. ÖB:s önskemål om fler vinterutbildade brigadertillgodoses.5. Slutligen har behovet av den folkliga förankringengivits större genomslag.Självfallet har de försvarspolitiska aspekterna haftden avgörande betydelsen.Genom regeringens och förslag spa-ras ca jämfört med ÖB:sförslag till grundorganisation. Dessa pengar användsbättre genom en ytterligare satsning på utveckling avförsvarsmateriel. Totalt satsas 550 miljoner kronorårligen för detta ändamål.Försvarsutskottets studier av olika lokaliseringsal-ternativ visar att propositionens överväganden ärriktiga. Alternativet framför IB 15 i Boråsoch Lv 4 i uppvisar en bättre totalekonomi.Därom är utskottsmajoriteten, regeringen och ÖBöverens. ÖB konstaterade också att utbildningsförut-sättningarna för mekaniserade förband är bättre iHalmstad än i . Slutligen är en godutgångsgruppering för att operativt kunna verka isåväl Göteborgs- som . Också dettamarkerade ÖB i sin försvarsmaktsplan.Ett ytterligare skäl till att kalkylen talade för attbehålla garnison är beslutet att inte genom-föra flytten av K 3 från till som ÖBförespråkade.Herr talman!Jag vill särskilt understryka att jag utgår ifrån attverksamheten i kommer att ha den omfatt-ning som det skapas förutsättningar för i propositio-nen. Om verksamheten tunnas ut ytterligare där för-sämras givetvis kostnadsffektiviteten.ÖB ville flytta IB 4 i till i Bo-rensberg. Han föreslog vidare avveckling av NB 13 iFalun och NB 5 i . Socialdemokraterna ochCenterpartiet förespråkar en annan lösning. Flyttning-en av IB 4 ut till kräver omfattande investe-ringar. Dessutom behöver Försvarsmakten, enligt ÖB,en ökad andel vinterutbildade förband. Detta avgjordei valet mellan och Falun.Valet att behålla Fältjägarbrigaden i Östersundframför NB 20 i gjordes med hänsyn till möj-ligheterna att skapa en rationell garnison medflyg- och arméförband.Gotlands läge som ett naturligt centrum i är av strategisk betydelse. Om detta är allaöverens. är en naturlig bas varifrån Sverigekan värna sin territoriella integritet i fred. Allt talarför att bör behålla sina multifunktionellautbildningsförband. Dagens ställningstagande innebäratt luftvärns- och kustförsvarsförband även fortsätt-ningsvis utbildas vid luftvärnskår och Fårö-sunds marinbrigad.I kommer militär grundutbildning attbedrivas även framgent. Vid marinbrigadskall amfibieförband utbildas. Detta följer av Göte-borgsområdets betydelse. , ochinloppet till behöver - i fred och kris - ettmarint fredsförband med värnpliktsutbildning. Jag villmarkera att detta är ett långsiktigt åtagande.När det gäller finns vidare anledningatt beröra helikopterdivisionen på . Inrättandet aven gemensam helikopterflottilj på Malmen i Linkö-ping innebär inte något ställningstagande i fråga ombasering av de samlade helikopterresurserna i övrigt.Regeringen skall återkomma till i dennafråga. I utskottsbetänkandet ges en tydlig fingervis-ning åt regeringen, vars förslag skall vara en helhets-lösning som beaktar uppgifterna i såväl krig som fred.Utskottet skriver att härvid bör samhällets möjligheteratt utnyttja de militära helikopterresurserna i fred inteförsämras.Herr talman! Nedläggningsbeslut är aldrig enkla.Jag medger för egen del att vissa av de nedläggnings-beslut som vi fattar är svårare än andra. Detgäller framför allt valet mellan att lägga ned iÄngelholm eller F 15 i samt flyttningenav den grundläggande flygutbildningen från F 5 iLjungbyhed till Ängelholm.Flygvapenchefen initierade enalternativgranskning där han ställde i Ängelholmmot F 15 i . Med stöd av denna granskningförespråkade sedan överbefälhavaren att flottiljen iÄngelholm bör behållas framför den i Söderhamn.ÖB har i sin avvägning vad avser den grundläggandeflygutbildningen också haft att beakta de frågeställ-ningar som en flyttning från F 5 till innebär.Utskottet har inte klarat att motbevisa ÖB:s förslagbeträffande F 15, och F 5.Det är nu viktigt att flygvapenledningen, berördaflottiljchefer och flyglärarkåren gemensamt finnerlösningar som skapar goda övningsbetingelser för dengrundläggande flygutbildningen i Ängelholm.Den civila trafikflyghögskolan skall inte längredrivas i militär regi. Någon annan än Försvarsmaktenbör vara huvudman för verksamheten. Det är emeller-tid viktigt att den civila pilotutbildningen kan levavidare.Lennart Rohdin faller in i kören som påstår att re-geringen och inte på allvar lyssnat på argu-ment trots löften om detta. Jag har redovisat Cen-terns skäl på några viktiga punkter till varför vi stårbakom betänkandet i dess helhet. ärkritisk, men redovisar inte sitt partis alternativ utompå några få punkter. På det sättet kostar det inte sär-skilt mycket att vara kritisk, är ett lands yttersta värn av frihetoch oberoende. Som sådant förlorar det mycket av sintrovärdighet om verksamheten medverkartill att förstöra livsbetingelserna i det land som skallförsvaras. Det systematiska miljöarbete som Försvar-smakten inlett är därför av stor betydelse. Det ekolo-giskt uthålliga försvaret är målet. När Försvarsmaktenlämnar anläggningar skall dessa saneras. Utsläppen avfossila bränslen och andra miljöskadliga ämnen skallbegränsas ytterligare. Principerna om kretslopp, omsubstitution och om försiktighet skall beaktas. Utred-ningen om dumpad ammunition skall slutföras.Försvarsutskottet har där det fanns oklarheter iskrivningarna i propositionen förtydligat dessa.Det gäller för det första enheten för krigsmedicin iLinköping. Propositionen berörde inte denna fråga.Utskottet gör klart att denna verksamhet skall gesförutsättningar att fortsätta trots att T 1 avvecklas.Det gäller för det andra frågan om hur övningsom-råden och skjutfält skall användas när förband knutnatill dessa avvecklas. Här är det viktigt att besinna sig.Alla känner talesättet om barnet och badvattnet. Ut-skottet uppmanar regeringen att överväga om det ärkostnadseffektivt eller från andra utgångspunkterlämpligt att behålla och utnyttja vissa anläggningaroch övningsområden.För det tredje och slutligen gäller det frågan omförsvarsområden och staber inom dessa.Propositionen är i och för sig inte otydlig i frågaom kopplingen mellan försvarets folkliga förankringoch Försvarsmaktens geografiska spridning. Viktenav att anpassa försvarsområdesstaberna till skiftandeförutsättningar markeras också. Däremot finns otyd-ligheten kvar i de fall då de nya försvarsområdenakommer att omfatta flera län. I propositionen fram-hålls endast korthugget att varje län skall innefattaminst en militär organisationsenhet. Detta resonemanghar utskottet konkretiserat i ett tillkännagivande.Inom oförändrad ekonomisk ram skall regeringenöverväga att organisera ett antal staber, utöver för-svarsområdesstaben, i respektive försvarsområde.Skälen för detta är behovet av samverkan med civilamyndigheter och frivilligorganisationernas behov avnärhet till en militär stab. Exempelvis bör en sådanlösning med understaber kunna tillämpas inom detsammanhållna "försvarsområde".Herr talman! De militära cheferna på olika nivåerinom Försvarsmakten har ett svårt arbete framför sig- ett arbete präglat av stort ansvar. Besvikelse ochfrustration behöver omvandlas till förnyelsekraft ochnytänkande.