prot · GK0925 · 1996-11-06 00:00:00 — Nivån är densamma.Däremot, , ser utskottsmajoritetendet så att en utökning av servicen utöver denna nivåinte vara rimlig med hänsyn till de avstånd och dekostnader som en sådan utökning skulle medföra.Kärnverksamheten för Posten bör även i framtideninriktas på den svenska marknaden. Men i framtidenkan även annan verksamhet bedrivas, . Det är verksamhet som kompletterar kärnverk-samheten, som bidrar till lönsamhet och som kan skeunder rimligt risktagande.Även internationell verksamhet kan enligt dettatillåtas. Av förslaget framgår att Posten Brev påmarknaden för fysisk brevbefordran ges möjlighet attutöka hemmamarknaden till att omfatta de Nordiskaländerna och . ges dess-utom möjlighet att expandera internationellt i taktmed att den Europeiska marknaden liberaliseras. Detkan också bli aktuellt med delägarskap och allianser.Därmed borde det vara möjligt för att delsutveckla sin affärsverksamhet och att följa med kun-dernas behov av internationella posttjänster.Det förslag till postlag som jag nu redovisat gerförutsättningar för en väl fungerande post- och kassa-service i hela landet. Det ger förutsättningar för rimli-ga priser på postbefordran och gör att staten kan ut-öva ett aktivt statligt ägarskap av . Detkommer också även i fortsättningen innebära en kon-kurrensutsatt postmarknad.Förslaget lägger en grund för regional balans ochger förutsättningar för postkundernas förtroende förden postala verksamheten.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till hemställani betänkandet och avslag på samtliga reservationerAnf. 137 PER () replik:Fru talman! Konkurrens på lika villkor är bra.Från Postens sida har man ju klart och entydigt mar-kerat att man kunnat sänka sina kostnader - ochkommer att göra - med upptill , bl.a. till följd av konkurrensenoch åtföljande rationaliseringar.Jag förstår inte varför man vill reglera och försvå-ra uppkomsten av andra konkurrenter, när de som haruppkommit enligt Postens ledning har varit till förmånför Postens agerande och effektivisering.Där konkurrens har uppkommit har man gjortmycket stora prissänkningar, medan man har höjt påde områden där inga alternativ finns för dagen. Detförefaller mig korrekt att slagit nedpå just detta, ifrågasatt och begärt ytterligare infor-mation, som man dock inte har fått av Posten.Jag har också väldigt svårt att förstå att man ånyoskall föra in paket på upp till i en form av mereller mindre reglerad marknad. Det finns en funge-rande konkurrens med olika typer av paketbefordran , både genom och genom olikalastbilsföretag. Detta luktar som ett sätt attförsöka ge subventioner till Posten Lättgods, som harvarit mindre framgångsrikt i konkurrensen på dettaområde.Det är bra att Per klart markeraratt lönsamhetsproblem kanske egentligen intehar att göra med konkurrensen, som de själva uttrycktvarit bra, utan snarare med minskande brevvolymerberoende på de nya tekniker som har kommit fram.Jag tycker dock att det vore bra om Per ErikGranström här klart markerade att han tycker att Pos-ten skall respektera och lagstift-ningen och också vara beredd att ge dem insyn i verk-samheten så att bra beslut kan fattas.Anf. 138 PER () re-plik:Fru talman! Jag anser att detutvidgade ansvaret för postlagen inte handlar om attsätta upp hinder för konkurrenter. Här handlar detverkligen om att se till att Posten fungerar i hela lan-det och att försäkra hushåll på landsbygden och före-tag som försöker bedriva verksamhet i områden sominte är så tätbefolkade att de skall få sina paket ochbrev levererade till rimliga priser.Visst skall Posten följa lagstiftningen. Posten gördet också rätt så bra, såvitt jag kan se.Under debatten har det antytts att det skulle finnasnågra fällande domar mot Posten. Jag känner inte tillnågra sådana. Däremot finns det utslag från , men enligt den definition jag arbetar medär inte någon domstol utan utgör enannan typ av myndighet. Posten har anpassat sig ochförändrat sitt agerande utifrån Konkurrensverketsutslag.När det gäller frågan om att lämna ekonomiskaupplysningar glömmer Per att han satt iden regering som bolagiserade Posten. Det var ettbeslut som av den då sittande oppositionen, Social-demokraterna, uttrycktes vara hafsigt och ogenom-tänkt. skulle vi kunna säga: Vad var det vi sade?Men vi kanske i stället skall säga: får vi göra omdet här och göra det bättre.Jag vill markera för Per att Posten ly-der under aktiebolagslagen och inte verksförordning-en.Anf. 139 PER () replik:Fru talman! Först vill jag markera att ett bolag ly-der under lagen och under ägaren, Per . Ägaren har full rätt att ge ägardirektiv till denstyrelse som sitter, antingen på bolagsstämma eller påannat sätt via sin representation i styrelsen.Jag vill också högst påtagligt markera att jag ärnågot förvånad över att man tycker att Posten välrespekterar utslaget. Det finns två fastslagna domar ihögsta instans och ett stort antal i process i olikaöverklagandeskeden. Detta är svenskt rekord - heltoutstanding. Jag tycker också att det är mycket märk-ligt att ett helstatligt bolag vägrar samarbeta och ge utinformation för att kunna få en riktig tillämpning avgällande lag. Jag känner egentligen inte till någraandra bolag som har vägrat att samarbeta på det sättet.Det är också uppseendeväckande att man inte frånriksdagsmajoritetens sida är beredd att ge - vårt eget revisionsorgan - full insyn iPosten för att kunna reda ut begreppen och därmed fåklarhet i var någonstans man förlorar respektive vin-ner pengar. Vi är ju eniga om att vi skall ha en rimlig,rikstäckande post- och kassaservice till någorlundaenhetliga priser.Anf. 140 PER () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att Posten lyder underatiebolagslagen och har att ta vederbörlig hänsyn tilllagen som sådan, Per i ett aktiebolag skall göra sina affärs-mässiga bedömningar utifrån detta, och underrättaägaren när man bedömer att man inte kan uppfyllaägardirektiven. Så har också Posten AB:s styrelsegjort i det senast uppkomna fallet. Därmed menar jagatt man på Posten såväl visat respekt för lagstiftning-en som vänt sig till ägaren när vissa situationer upp-kommer.När det gäller de många prövningarna hos kan jag bara konstatera att de flestaanmälningarna om faktiskt gjordes innanSocialdemokraterna tillträdde 1994.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Efter Per inläggframstår det som mer än tydligt att såväl "väl funge-rande" som "vad som kan anses vara rimligt" är yt-terst subjektiva begrepp. Konsekvenserna kommer attbli därefter.Inte heller lämnar han några som helst lugnandebesked vad gäller prishöjningar och tillägg, som jaginte alls tycker har att göra med enhetliga och rimligapriser. Det finns heller ingen säkerhet när det gällerförsämrad utdelning just därför att Per tillämpar argumentet att tilläggsservice heltplötsligt kan komma att uppstå därför att det innebären merkostnad att genomföra vissa saker. Just dettaargument om tilläggservice, avstånd och kostnader ärett argument för att helt enkelt avfolka i storadrag. Det är klart att vi kan ha en merkostnad, menom vi vill ha fasta målsättningar skall riks-dag självfallet leva upp till dem genom politiska be-slut. Det uppfattar jag inte att man gör i och med denhär lagen.Anf. 142 PER () re-plik:Fru talman! Vad gäller tan-kegångar beträffande prishöjningar trodde jag att vivar överens om att det var bra med ett pristak sominnebär en möjlighet att tillförsäkra de glesbygdsbo-ende att kostnaden för befordran inte överstiger detsom händer i övrigt med prisnivåerna i samhället.Det jag sade om tilläggsservice handlar om attPosten har tillämpat regler för hur postlådorna skallvara placerade. Detta är en tillämpning som har gälltända . Det finns de som önskar andraplaceringar av postlådorna. Det finns också förhållan-den där boendedelen förändras på ett så dramatisktsätt att även lantbrevbärarservicen kommer att föränd-ras. Det är i dessa fall Posten har gått ut och erbjuditdenna tilläggsservice. Det är fråga om en tilläggser-vice, utöver vad tidigare gällande avtal har avsett.Men detta har tyvärr uppfattats som negativt. För minegen del skulle jag uppfatta det som positivt om jagkunde välja mellan standardservice och att köpa etttillägg.Anf. 143 ()replik:Fru talman! Extra avgifter har ingenting att göramed vare sig enhetliga eller rimliga priser. Tvärtombör detta inbegripas i den allmänna bilden av vad somavses med prishöjningar. Efter hand kommer vi nogatt notera att fler och fler tjänster blir tilläggstjänster.Då kan vi prata så lagom mycket om valfrihet.Konkurrens kan innebära mångfald men i dettafall riskerar det att innebära tumskruvar - dels förPosten, dess anställda och den verksamhet de försökerdriva under rimliga villkor, dels för dem som boravsides till och behöver utnyttja Postens service, mensom måste betala extra. Det är ingen extra serviceeller valfrihet, Per . Det är att bli avmed någonting och att behöva betala för att få ha detkvar.Anf. 144 PER () re-plik:Fru talman! Den postlag vi kommer att ta ställningtill här klargör kraven på vad som menas med endaglig postservice. Den tydliggör den punkten. Detinnebär att det måste göras en ändring av lagen omman skall dra ned på de krav som ställs i lagstiftning-en. Det innebär också att det som inte kan komma att ske med mindre än attriksdagen fattar ett annat beslut, och jag kan ju intestå här och förespegla vad kan komma attgöra senare.Visst kan det bli fler och fler tilläggstjänster omkundefterfrågan är sådan. Men att vi skall hålla denstandard som postlagen föreskriver - det fastslårriksdagen med dagens beslut.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Lantbrevbärarservicen är faktiskt ing-en tilläggsservice, Per . Som SivertCarlsson också var inne på handlar det här om männi-skor som har bott på samma ställe i hela sitt liv. Dehar haft sin postservice i . Heltplötsligt kommer man nu från Posten med ett färdig-skrivet avtal och säger att om de skall fortsätta att fådenna service får de betala eller flytta sinpostlåda.Dessa människor har då ställt frågan: Vad händerom vi inte skriver under avtalet, inte betalar 1 500 kroch vägrar att flytta postlådan? har mandå svarat att de i så fall inte kommer att dela ut någonpost. Man frågar sig då vad som händer med posten.Jo, den får ligga på postkontoret i upp till två veckor.Sedan skickas den tillbaka till avsändarna, i de fallderas namn finns.Detta har ingenting med den nuvarande postlagenatt göra, utan det är ett problem som vi vänsterpartis-ter har reserverat oss emot därför att det i den nyalagtexten inte är klart och tydligt skrivet vad det härinnebär. Det är alltså inte fråga om någon ny tilläggs-service där man kan välja mellan olika saker - det ärfråga om människor som har fått sin post hemburenunder . Det är skrämmande att vissa region-chefer kan bedöma en postlag på detta sätt. Enligt dengamla postlagen har de inte haft någon laglig rätt tilldetta, och har det inte heller nu efter vad jag ser. Än-då har detta gjorts i vissa regioner. Därför tycker jag,som vi har skrivit i reservationen, att det bör markeraspå ett tydligare sätt att man inte kan bära sig åt så här.I så fall måste fatta ett beslut om att dennamöjlighet skall finnas.Anf. 146 PER () re-plik:Fru talman! Vi pratar nu om en fråga som med allsannolikhet kommer att bli föremål för senare diskus-sioner. Jag säger detta utifrån att ifrån ett i och för sig rådande förhållande, menett rådande förhållande som grundar sig på en stan-dard på postservicen som har varit högre än det tidi-gare avtalet anger.Men den reaktion som har uppstått har föranlettPosten att tillsätta en utredning om landsbygdsservice.I avvaktan på resultatet av utredningen kommer maninte att träffa några nya avtal om avgifter för servicesom går utöver nu gällande riktlinjer.Jag tycker att det är bra att det blir ett stopp. Detförenklar naturligtvis det fortsatta hanterandet. Mendet kan också vara en nackdel. Om någon vill till-komma och köpa ytterligare en tilläggstjänst går intedet som detta memorandum pågår.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Det är bra att det stopp som Per ErikGranström talar om kommer till stånd och att mantillsätter en utredning. Det har jag inte heller kritise-rat. Jag ville bara kommentera att vissa regioner intehar brytt sig om det här. Det är synd att man inte bryrsig om vad Posten säger. Därför menade jag att detkanske behövs en uppsträckning bland vissa region-chefer så att de följer vad man diskuterar inom Postencentralt.Åtminstone vi som har reserverat oss hoppas inte hittar på några sådana här dumheter om skall ta ut en oskälig kostnad för dem som harhaft service . Det är ju inte fråga om män-niskor som har flyttat utan att vara medvetna om vadsom kunde hända med deras postservice. Det ärmänniskor som har bott på landsbygden . Heltplötsligt hittar man på, som jag tycker, tokiga reglerför att straffa de människor som vill bo kvar i gles-bygden. De har kanske inte möjlighet att vare sig säljasin fastighet eller flytta någon annanstans.Jag hade en fråga till som jag glömde bort i minförra replik. När det gäller finansiella tjänster står detpå s. 21 i trafikutskottets betänkande att man "ivissa fall" kan gå in som delägare i andra ländersbetalningsförmedlingsföretag. Det skulle vara roligtatt veta vad "i vissa fall" egentligen betyder.Anf. 148 PER () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja säga så här: Man väl-jer ibland att skriva något otydligt. Det kan bli enöppning för att pröva i vilka fall man skall gå in. Menmed de begränsningar av Postens avvikelser frånkärnverksamheten som jag redovisade tolkar jag denhär skrivningen så att när man går in i den här typenav verksamhet skall den vara närbesläktad med kärn-verksamheten.Jag skulle också vilja nämna en annan sak somKarl-Erik tog upp i sitt anförande. Han me-nade att postlagen skulle kunna stå över konkur-renslagen. Jag gör den distinktionen att eftersom viinte i själva lagtexten i postlagen, men väl i betänkan-det har skrivit in att Posten skall ges möjlighet tillpriskonkurrens kan man i det här fallet inte hävda attpostlagen tar över konkurrenslagen.Anf. 149 () replik:Fru talman! De här frågorna handlar inte bara omekonomi och konkurrens. De handlar även om regio-nalpolitik, och givetvis har de dessutom en socialdimension. Det har vi märkt allesammans.Jag läste upp delar av ett brev i mitt anförandefrån en 76-årig man någonstans i . Han varinte ensam om att vilja ha ett råd. Han frågade: Skalljag betala eller inte? Skall jag flytta brevlå-dan eller inte? Mannen hade definitivt inte fått någontilläggstjänst, Per - inte alls. Brevlå-dan hade funnits . Så det var inte någontilläggstjänst.Det är klart att det här är ett sätt att täcka andraluckor. Postlagens första paragraf har följandelydelse: I landet skall det finnas en rikstäckande post-service som innebär att brev och paket kan nå allaoavsett adressort.Det ställer jag upp på till . Det tycker jag ärbra. Det ställer säkert också upppå.Men när börjar prata omtilläggstjänster måste jag ändå få ställa en fråga.Tycker Per att det godtyckliga av-giftsuttaget, som är , utom på någraställen där det är en annan summa - det har ju sprittsig även till - står i överensstämmelse medpostlagens första paragraf och därmed också ? Jag hoppas att det gör det.Följdfrågor skall man självklart försöka undvika,men den här går det att svara kort på: Vad skall visvara den 76-årige mannen? Skall han betala 1 500 kreller skall han ta ned lådan?Anf. 150 PER () re-plik:Fru talman! bör efter dagens be-slut tala om för den 76-årige mannen att det inte blirnågon förändring. Det blir inte någon ny avgift förränden utredning som har tillsatts säger sitt och nya be-slut eventuellt tas utifrån det.Huruvida förslagen till avgifter är godtyckliga el-ler huruvida det görs godtyckliga avgiftsuttag kan intejag bedöma eftersom jag själv inte har insyn i vilkakrav som ställs. Däremot vill jag återigen åberopa dekontakter jag har haft beträffande reglerna. Följerman de regler som har gällt är avtalen och avgifternainte godtyckliga. Då gäller den nuvarande postlagen.Anf. 151 () replik:Fru talman! Tack för det konkreta svaret! Dethänder ingenting förrän utredningen säger sitt - menvad händer då? Accepterar Per då denhär typen av extrauttag på landsbygden när det gäller40 år gamla brevlådor?Verkligheten stämmer inte alltid överens med detsom sägs och skrivs. Den här mannen bodde mellan300 och från brevlådan. Posten har ett avtalom , så även det skiftar ibland.En sista fråga. Det gäller en situation som jagtycker är jobbig. Om Posten i det här läget bevisligeninte vill diskutera, samarbeta eller plocka fram uppgif-ter för att nå vettiga lösningar framöver i samverkan,kommer ni då i utredningsarbetet att medverka till attposten får en annan samarbetsattityd? Kommer ni attmedverka till att Posten villigt lägger fram de siffrorsom behövs för att få jämförbara grunder beträffandekonkurrensneutralitet och konkurrens på lika villkor?Anf. 152 PER () re-plik:Fru talman! Det är alldeles rätt som säger att vi inte vet vad som händer när utred-ningen väl ligger på bordet. Jag kan inte i riks-dagens kammare spå eller sia om framtiden. Även jagtvingas konstatera att jag får lov att avvakta det somutredningen kan komma fram till.Vad gäller postens agerande har jag fått informa-tionen att postens hantering av sin ekonomiska redo-visning enligt revisorerna är korrekt. Det är också mininformation att posten inte har nekat Konkurrensver-ket att ta del av postens underlag.Däremot har Posten inte varit villig att lämna un-derlag som har blivit offentliga för Post- och telesty-relsen, eftersom det kan tänkas att Post- och telesty-relsen sedermera skulle kunna komma i en upphand-lingssituation gentemot Posten. Det kan naturligtvisvara fel av konkurrensskäl att lämna uppgifter till enupphandlare. Jag tror att det kan vara orsaken tillagerandet. Men om vi, , skall kunnaupprätthålla vårt sociala mål om att postdistributionskall ske över hela landet på likvärdiga villkor måstevi också upprätthålla en rättvis konkurrens i landet.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag är kritisk mot att utskottsmajorite-ten har lurats av Postens taktik att skrämmas medförsämrad glesbygdsservice. Eller har majoriteten iutskottet fått en inblick i just Postens kostnader förglesbygdsservice som vi andra inte har fått och somKonkurrensverket uppenbarligen inte heller har fått?Det är alldeles klart att den undfallenhet som tra-fikutskottets majoritet har visat ger ettklart försteg i förhandlingarna med staten och även idispyten med Konkurrensverket.Anf. 154 PER () re-plik:Fru talman! Jag vet egentligen inte vad TorstenGavelin menar med att vi på något sätt skulle ha blivituppskrämda. Man måste ha klart för sig att postdistri-bution handlar om många led. Det handlar om upp-samling, sortering och distribution. De olika ledendrar skilda kostnader beroende på hur de läggs upp.Den debatt som vi nu för om priser och gles-bygdsdistribution är intressant. I den proposition somframlades 1993/94, då vi hade en borgerlig regering,står det nämligen att vissa delar av dagens postverk-samhet, framför allt distribution av brev till mottagarei glesbygd, inte är lönsamma. Jag undrar om det harinträffat någonting sedan den propositionen skrevssom gör att de borgerliga i den här debatten agerarsom de gör.Om ingenting har hänt sedan den propositionenskrevs, vill jag vända mig till medföljande fråga: Är beredd att äventy-ra postservicen i , och ,orter som han torde veta också är betjänta av post-service?Anf. 155 () replik:Fru talman! Det är klart att vi tycker att ni harblivit uppskrämda av Posten, när ni somvi i kammaren skall fatta beslut med anledning av ettbetänkande drar tillbaka detta betänkande. Då harman väl blivit uppskrämd.Det är uppenbart att det finns ett problem medägarrollen och myndighetsrollen. Staten äger PostenAB men har också att tillse att postlagens bestämmel-ser följs. Dessa båda roller kolliderar i det här ären-det. Det har i en av de handlingar som vi haft tillförfogande i utskottet antytts att det kanske vorelämpligt att dela upp ägarrollen och myndighetsrollenpå olika departement, och det är måhända något atttänka på.Det är vidare självklart att jag slår vakt om post-servicen i glesbygden. Denna service garanteras ocksåi postlagen. Om inte Posten anser sig kunna utföraden, får vi upphandla den från någon annan aktör påpostmarknaden.Anf. 156 PER () re-plik:Fru talman! säger att postlagengaranterar postservice. Postlagen bär inga brev. Post-lagen går inte ut med kassor. Det är fysisk postbeford-ran och kassaverksamhet ute i bygderna som vi behö-ver, och detta vill vi slå vakt om. Det var skälet till attvi som trafikutskottets betänkande TU3skulle behandlas i kammaren förordade en återremiss.Jag hade efter de överläggningar som jag hademed övriga partiföreträdare i utskottet en känsla av attvi var överens om återremissen. Jag trodde inte attåterremissen skulle användas som ett slagträ i den härdebatten. Skälet till återremissen var att vi ville göraregeringen uppmärksam på den uppkomna situationenoch ge den en möjlighet att återkomma till riksdagenmed kompletterande förslag som garanterar att post-servicen även framgent kommer att fungera i helalandet.Anf. 157 ():Fru talman! har ju ingen ordi-narie ledamot i trafikutskottet och har av det skäletinte kunnat vara med i beredningen av det här ärendet.Däremot har vi gemensamt med moderater och folk-partister väckt en motion, T63, som har behandlats iutskottet, bl.a. av ledamöter som står som underteck-nare av den. Jag har fullt förtroende för att de haragerat på ett bra sätt när det gällt att föra fram motio-nens förslag.Vi står från sida naturligtvisbakom denna motion och även bakom de reservatio-ner som den har föranlett. Jag nöjer mig med att yrkabifall till reservationerna nr 3 och nr 12, som det härredan har yrkats bifall till. Jag vill bara från kristde-mokraternas sida kort markera att vi naturligtvis anserdet mycket angeläget med en god postservice förmedborgarna, oberoende av var de bor i vårt land. Detgäller såväl för brev och paket som för kassaservice.Intentionerna i postlagen, inte minst i dess 1 §,måste naturligtvis uppfyllas på ett fullgott sätt. Tyvärrfår man från många håll höra att det råder miss-nöje med Postens service. Det upplevs på många hållatt Posten försämrar servicen. Postkontor försvinner,postterminaler läggs ned, det tas ut avgifter för lant-brevbäring osv. Man kan ibland fundera över omsådant här stämmer överens med postlagens portalpa-ragraf.Denna utveckling är naturligtvis oacceptabel.Postservicen måste garanteras, inte minst för sjuka,handikappade och äldre, och det är viktigt att man sertill att detta fungerar i framtiden.Något som varit bra har varit samordningsformersom bl.a. närpost och post i butik. När man kommerfram till den typen av samordningsmodeller är detviktigt att de har en långsiktig uppläggning. De skallinte ha en så kortvarig karaktär att det blir en ryckig-het.Torsten och har pekat påPostens agerande i konkurrensfrågor. Också vi tyckeratt det är viktigt med den allmänna normsättningen.Staten skall inte tillåta sitt eget bolag att bryta motlagstiftningen. Det är något som vi behöver se uppmed och som Posten behöver ta till sig.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservatio-nerna nr 3 och 12.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU3 Lag om statsbudgetenMom. 3 (avskaffande av förslaganslagen)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:25 för res. 215 för res. 3258 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Marie Wilén (c) anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:261 för utskottet20 för res. 215 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 72 m, 20 c, 17 fp, 12 kdFör res. 2: 1 fp, 19 vAvstod: 1 c, 14 mpFrånvarande: 21 s, 8 m, 6 c, 8 fp, 3 v, 4 mp, 3 kdMom. 4 (rätten att avstå från att använda anslagsme-del)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:263 för utskottet34 för res. 41 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 20 c, 18 fp, 12 kdFör res.