prot · GK0937 · 1996-12-03 00:00:00 — Jag vill tacka förde senaste orden. Jag uppskattar att socialministernför ut en positiv inställning till alternativ vård. Jagtror att det är oerhört viktigt. Då kan också de somägnar sig åt alternativ vård våga satsa.Vi måste hushålla med de resurser vi har. Sjuk-vården är tyvärr oerhört hierarkiskt organiserad. Jaghar besökt olika sjukhus och sett hur man på klinikergenom att platta till organisationen faktiskt har lyckatsatt ta itu med problemen på ett mycket kostnadseffek-tivt sätt. Jag tror att det är viktigt att Socialdeparte-mentet ser till detta. Det här ligger på Landstingsför-bundet, men det är ändå viktigt att Socialdepartemen-tet följer med och trycker på i utvecklingenav sjukvården.Jag har också en fråga angående äldreomsorgen.Där finns ju glapp på mer än 10 miljarder fram till år2010 - av dagens kostnad. Man skulleinom äldreomsorgen t.ex. kunna upphandla all äldre-omsorg via konkurrens, så att offentliga och privataalternativ får komma med anbud på lika villkor. Detskulle vara ett sätt att faktiskt få samma standard iäldreomsorgen, men till en lägre kostnad. Min frågaär därför:Skulle socialministern vara beredd att sända ut ensignal som faktiskt driver fram att man gör en upp-handling i konkurrens inom äldreomsorgen - på ettkonstruktivt sätt, så att det verkligen händer någon-ting?Anf. 45 Socialminister ():Fru talman! Tyvärr finns det inte bara goda exem-pel från just ett sådant system som nu förespråkar. Det finns också en del av-skräckande exempel på hur det kan gå när man upp-handlar sådana tjänster.Men jag vill hellre kommentera detta med rigiditetoch hierarkier inom hälso- och sjukvården. Det är enviktig fråga, och det finns stora sådana problem. Jagär själv ganska förvånad över att det är såmycket av revirstrider och av ett hierarkiskt sätt attartbeta inom hälso- och sjukvården. Detta tar ocksåmycket energi och mycket tid och kraft av olika per-sonalgrupper. Det har också gjort att parterna i Dag-maröverenskommelsen faktiskt lyfte fram behovet avverksamhetsutveckling. Sammanlagt 115 miljoner haravsatts för att stimulera utvecklingsinsatser på natio-nell nivå, för att bryta hierarkier och revirtänkandeoch för att utveckla arbetsorganisationen så att med-arbetarnas kompetens tas till vara. Den största delenav pengarna som förs över till sjukvårdshuvudmännengår till just detta. Här finns också många goda exem-pel att följa.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1996/97:75 om so-cialbidragsnormAnf. 46 Socialminister ():Fru talman! de har frå-gat mig hur jag avser att agera för att en ny social-tjänstlag inte skall bli ytterligare försenad på grund avden nu föreslagna samordningen av flera stora ochtunga regelverk, samt om jag är beredd att avstå frånsamordning av socialbidragsnivåerna och låta kom-munpolitikerna själva bestämma ersättningsnivån.Låt mig först konstatera att socialbidragssystemetär en viktig del av det svenska välfärdssystemet. So-cialbidraget utgör det yttersta skyddsnätet för enskildaeller familjer som av olika skäl inte kan klara sinförsörjning. Det är olyckligt att socialbidraget i alltstörre utsträckning kommit att bli en vanlig försörj-ningsform för allt fler människor. För att komma tillrätta med denna utveckling krävs främst en återgångtill ett samhälle med full sysselsättning. Regeringenför därför också en samlad politik vars mål är atthalvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Andra frågor med nära anknytning till socialbidra-get bereds inom . Det är bl.a. förslagtill ny arbetslöshetsförsäkring och nytt förtidspen-sionssystem. Inom det sociala området pågår ellerplaneras således en rad förändringar. För att bättrekunna överblicka konsekvenserna av det pågåendeförändringsarbetet har regeringen beslutat att skjutapå tidpunkten för propositionen om en ny socialtjänst-lag. En proposition kommer dock att överlämnas tillriksdagen . Tidpunkten för ikraftträ-dandet skall inte ändras utan den nya lagen skall somplanerat börja fungera från den 1 januari 1998.Vad gäller frågan om regelsystemets närmare ut-formning vill jag framhålla att det vore synnerligenolämpligt av mig att här i kammaren föregå regering-ens kommande beslut i frågan. Naturligtvis övervägsockså frågor som rör det kommunala inflytandet inomramen för det pågående arbetet med propositionen.Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka socialmi-nistern för svaret, även om jag inte tycker att jag rik-tigt har fått svar på mina frågor. Men vi kanske kom-mer svaren litet närmare under debatten.Min första fråga var, precis som socialministernläste upp: Hur avser socialministern att agera för atten ny socialtjänstlag inte skall bli ytterligare försenadpå grund av den nu föreslagna samordningen av flerastora och tunga regelverk?Socialministern svarar bara att det kommer attläggas fram en proposition . Det är egent-ligen det svaret jag får.Då måste jag fråga: Vad är det som är annorlundanu? Varför skall jag tro på att det kommer en propo-sition ? Jag har faktiskt fått samma svartidigare. Jag har riktat en skriftlig fråga till socialmi-nistern och en muntlig fråga under frågestunden. Jagblev då lovad att det skulle komma en propositionunder hösten. Vi vet att det har varit utlovat bramycket tidigare av f.d. socialministern.Orsaken till förseningen är den s.k. samordningenmed en del andra ganska tunga frågor. Det är somsocialministern tar upp bl.a. arbetslöshetsförsäkringenoch förtidspensionssystemet. Vad jag förstår skallman även titta på ungdomar och på vad man skallgöra med äldre invandrare. Det är litet svårt för migatt tro att de frågorna skulle göra att man klarar av allttill mars. Därför frågar jag nu socialministern hur hontänker agera för att det inte skall bli en ytterligareförsening.Vi har ju sett att en hel del förslag har kommit ochgått, och när det väl har kommit fram till beslut harman dragit tillbaka dem eller ändrat sig och upphävtredan fattade beslut. Med tanke på alla de stora frågorsom skall lösas som socialtjänstlagen kanman då undra om det verkligen är trovärdigt att sägaatt man hinner detta till mars.Frågan om samordning är inte ny. Redan hösten1995 tog den förra socialministern uppatt man måste se över behovet av samordning.Min andra fråga var om socialministern kundetänka sig att låta kommunalpolitikerna besluta omnivån för socialbidragsnormen. Där har jag inte fåttnågot svar eftersom det bereds. Indirekt tolkar jagdock det som att man inte kommer att ge kommunal-politikerna denna frihet. I så fall hade man ju kunnatlägga fram denna del av socialtjänstlagen redan nu -att kommunpolitikerna får besluta om nivån på soci-albidrag.Vi vet att socialbidragskostnaderna ökar. Även omdet senaste är att de just nu inte ökar längre räknarman med att kommunernas socialbidragskostnader för1996 kommer att vara ungefär 12 miljarder kronor.Ungefär en halv miljard kronors ökning beror på sänkt ersättningsnivåerna i socialförsäkring till75 %. Det är alltså ganska stora ökningar. Ändå inte ge kommunalpolitikerna friheten att beslutaom nivån.Min uppfattning är att kommunalpolitikerna fak-tiskt är bättre skickade än vi riksdagspolitiker att fattabeslut om nivån. De är nära människorna, och de kanse till de olika lokala förhållanden som finns. Inteminst tycker jag att det är den som betalar för social-bidraget, dvs. kommunens invånare och kommunal-politikerna, som skall besluta om detta. Den sombetalar skall också besluta. blir det väldigt kons-tigt om skall besluta och kommunerna fort-farande betala.Anf. 48 Socialminister ():Fru talman! Det är ohyggligt trist att behövakomma till eller gå ut i ett pressmeddelandeoch meddela att en proposition blir försenad, särskiltnär det är en lång lidandes historia med denna pro-position. Jag kan också känna det på mina medarbeta-re i - vi hade alla önskat att vikunnat komma loss med detta som detvar tänkt.Å andra sidan tänker inte jag som socialministergå fram med ett förslag som jag känner inte är till-räckligt förberett. När jag inte tycker att vi har någotbra att komma med i en proposition väljer jag hellreatt vänta än att det blir så att man måste dra tillbakaförslaget eller backa i en mängd avseenden.Vi har också kunnat konstatera att en del av detsom fanns i förslag redan harsprungits förbi av en mycket snabb utveckling i sam-hället, inte minst en ekonomisk, vilket gör att vi fårbörja litet grand från början eller tänka om på någraområden. I de fall där vi kommer med litet störrestrukturella förändringar vill vi gärna hinna bearbetadet så grundligt som det över huvud taget är möjligt.Det går inte att svara på fråga på annat sätt än att det är bara att jobbapå ordentligt på departementet, tillsammans med minamedarbetare. Det finns nu ett slutdatum, och det är detsom gäller. Det är den inriktning vi har, och även omvi får jobba hårt under julhelgen skall vi förstås klaraav det.När det gäller i övrigt håller jag stenhårtpå det: Låt oss nu få jobba med den här frågan ochbereda den ordentligt, så kommer det i propositionen!Anf. 49 ():Fru talman! Ja, det har varit ett långt lidande. tillsattes egentligen inte av denborgerliga regeringen utan av den förra socialdemo-kratiska regeringen. Den har alltså hållit på ganskalänge. Man kan förstås säga att den borgerliga rege-ringen kunde ha lagt fram förslag. Den lade framförslag om vissa bitar, men det blev aldrig något för-slag om just själva normen.Jag vill återkomma till principen, även om jagförstår att socialministern inte vill diskutera. Kansocialministern förklara för mig varför regeringen ochSocialdemokraterna tror på kommunalpolitikerna närdet gäller friskolorna - de är bra skickade att fattabeslut om bidragen till friskolorna - men inte när detgäller att fatta beslut om nivån på socialbidragsnor-men?Jag blir heller inte riktigt lugnad när jag hör soci-alministern tala om hur man skall hinna med detta tillvåren. skall man nästan börja om från början ivissa frågor, låter det som. Det låter väldigt oroande.Slutdatum har vi fått tidigare. Då var jag nästan iro-nisk och frågade om det var . kanman nästan fråga igen: Är det eller mars1998? Även om det är väldigt svårt för en politiker attgarantera skulle jag vilja höra hur socialministernverkligen kan se till att det här kommer fram undervåren.När det gäller svaret håller jag med socialminis-tern på en punkt: Socialbidrag var aldrig tänkt som enförsörjning, vilket det har blivit för väldigt många.Det var egentligen tänkt som en tillfällig hjälp. Jaghåller med om att man måste göra någonting för attkomma till rätta med det.Men återigen: Hur tänker socialministern agera såatt det inte blir försenat? Svaret jag fick för någraminuter sedan gjorde mig absolut inte lugnare.Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Först kan jag tala om att den borgerli-ga regeringen trots att den hade chansen inte ladefram ett enda förslag, vad jag kan påminna mig. kom med ligger alldeles obe-arbetat. Men det hade den alltså haft chans att göra.Vi har faktiskt skrivit en hel del och har mångatexter klara, så de behövernog inte vara så oroad. Sedan har jag ingen skyldighetatt tala om exakt hur vi arbetar på departementet. Dethandlar om att jobba med det här, att skriva ochkomma loss. Dessutom behöver det skickas till och annat. Det är alltså ett sedvanligt departe-mentsarbete som pågår.Anf. 51 ():Fru talman! Socialministern valde att inte svara påmin principiella fråga om tilltron till kommunalpoliti-kerna. Det är något man har ibland när ändamålethelgar medlen, som jag upplever det, men inte alltid.Jag hade hoppats få svaret att man har tilltro till poli-tikerna även när det gäller socialpolitiken. Det ärfaktiskt en väldigt viktig fråga. Oavsett vilket partikommunalpolitikerna tillhör har de nog uppfattningenatt om kommunen betalar är det också kommunensom skall besluta.Det har varit ganska tydligt, i alla fall från den för-ra socialministern , att om man skulleinföra en riksnorm skulle kommunerna inte få merpengar. kan man egentligen säga att finansiering-sprincipen är satt ur spel, eftersom socialbidragenkostar kommunerna så mycket mer på grund av attstaten har sänkt ersättningsnivåerna. Sänkningen aversättningsnivåerna måste ju ändå innebära att rege-ringen tror att man kan leva på den nivån, och då ärdet konstigt att socialbidragen inte får bestämmas avkommunalpolitikerna. Egentligen behövs det ju ingensamordning över huvud taget av socialbidragsnormenom man låter kommunalpolitikerna få ansvaret attbestämma över det som de faktiskt är bäst skickadeatt bestämma över.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 1996/97:58 omBotniabananAnf. 52 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att ta initiativ till byggande av Botnia-banan och att prioritera som ett TEN-projekt.Den särskilda utredare som på regeringens upp-drag analyserat förutsättningarna för en utbyggnad avBotniabanan och som redovisade sitt uppdrag den 14juni 1996 har gjort bedömningen att Botniabananssamhällsekonomiska nytta är ungefär lika stor somdess kostnad. hävdar dock att Botniaba-nans samhällsekonomiska lönsamhet är större än vadden särskilda utredaren redovisat. Vidare har utreda-ren konstaterat att anläggningskostnaden är ca 10miljarder kronor och att det först när ärutbyggd i sin helhet mellan och somden får en avgörande betydelse för regionens trafik-försörjning.Väl fungerande järnvägskommunikationer i Norr-land är en viktig förutsättning bl.a. för att näringsliveti norra skall kunna vara konkurrenskraftigt påden internationella marknaden. Avsaknaden av enjärnväg längs relativt tätbefolkade kust-sträckor begränsar möjligheterna till en effektiv tra-fikförsörjning.Botniabanan medför betydligt kortare restider medtåg mellan orterna längs , och nä-ringslivet ges möjligheten till effektivare godstrans-porter. En utbyggnad av innebär attkapaciteten för godstransporter på järnväg mer änfördubblas jämfört med och att känsligheten förstörningar i järnvägstransporterna i övre Norrlandminskar. Genom möjligheterna till dagpendling förboende längs banan vidgas arbetsmarkanden ochtillgängligheten till t.ex. högre utbildning. Botniaba-nan möjliggör en restid mellan exempelvis ochStockholm och med snabbtåg.Trots den enligt utredaren låga samhällsekono-miska lönsamheten finns det därför faktorer som talarför ett genomförande av . En första ut-byggnadsetapp mellan och ingåri den av regeringen fastställda stomnätsplanen.EU har antagit riktlinjer för utbyggnad av transeu-ropeiskt nätverk för transporter, TEN. I detta nätverkingår bl.a. vissa av viktigaste befintliga ochplanerade järnvägar fram . Botniabananingår inte i detta nätverk, eftersom den endast till endel ingår i de nuvarande långsiktiga utbyggnadspla-nerna. Det ekonomiska bidraget från EU uppgår tillmaximalt för utredningar och maximalt 10 %för investeringar. Möjligheterna att erhålla EU-bidragär dock begränsade beroende på knappa resurser iEU:s budget. avsätts medleninom EU främst för utredningar av 14 prioriteradeprojekt, däribland den s.k. nordiska triangeln mellanKöpenhamn, , och Helsingfors.Regeringen kommer att lägga fram enproposition med förslag till inriktning av infrastruk-turinvesteringar . En av ut-gångspunkterna för denna proposition är en miljöan-passning av transportsystemet. En annan utgångs-punkt är Europaperspektivet. Närmare riktlinjer förvilka investeringar som skall genomföras i det natio-nella järnvägsnätet kommer att presenteras i proposi-tionen.Anf. 53 ():Fru talman! Först ber jag att få tacka kommunika-tionsministern för svaret på min interpellation. I ochmed det svenska och även det finska medlemskapet iEU har en nordlig dimension adderats till den europe-iska unionen. Det gäller här en del av som ärmycket glesbefolkad och som har långa transport-sträckor, och därför har dessa områden också särskil-da problem. Det finns därmed särskilda skäl att ut-veckla kommunikationssystemet, inte minst järnvägs-systemet, i denna del av . Därför har Botnia-banan en stor betydelse för människorna i den delenav landet.Som kommunikationsministern kan notera är detflera företrädare för den norra delen av landet, frånolika partier, som är engagerade i debatten här i kväll.Projektet är utomordentligt viktigtför transporterna till och från den norra delen av lan-det. har utretts och diskuterats undermånga år. Det har ibland varit många negativa be-sked, andra har varit positivare, men när man ser påremissvaren på den senaste utredningen ser man attnågra tunga remissinstanser säger att ärav stor betydelse och bör byggas. Från SJ uttalasockså att en utbyggnad av tågtrafiken kommer att blikonkurrenskraftig och rationell, som manmed skulle kunna lösa kapacitets-problem i denna del av landet.Botniabanan brukar betecknas som den bandelsom sträcker sig upp till , men kommunika-tionsministern, som har läst geografi, vet att det finnsen del av också norr om . Det är viktigtatt ha en vision för som innefattar delennorr om , nämligen att länka samman den del avjärnvägssystemet som finns i i övrigt ochi . kan slutgiltigt kompletterasmed det järnvägssystem som börjar i ochHaparanda.Jag ser en utveckling av som ettförsta steg på vägen mot att underlätta den gränsöver-skridande Finlandstrafiken. Den påbörjade upprust-ningen av Haparandabanan måste ses som en del i attskapa ett sammanhängande järnvägssystem från denfinska gränsen, längs hela osv.Det är också viktigt att det här projektet blir etts.k. TEN-projekt, och jag hoppas att regeringen viakommunikationsministern i förhandlingar med EUkan lyfta fram detta som ett viktigt projekt. De tidiga-re angivna 14 projekten har ju företrädesvis en lokali-sering söder om . Det finns faktiskt enbygd norr därom.Genomförs , som jag hoppas, och dendessutom kan länkas samman med det finska och ävenmed det nordryska järnvägssystemet, finns det möj-ligheter att få en betydande kapacitet för transporterfrån den norra delen av , bl.a. från Kolahalvön.Det finns också ett mycket stort intresse från dendelen av att förlägga järnvägstransporter ge-nom Sverige.Fru talman! Jag hoppas att kommunikationsminis-tern aktivt medverkar till att och Ost-kustbanan kan genomföras. Om så sker kommer Gun-nar idé , då han talade om ensammanhållen ostkustbana från den finsk-svenskagränsen och ned längs hela , att bliförverkligad. Det skulle dessutom också glädja män-niskorna i den del av landet som är betjänt av detta.Anf. 54 ():Fru talman! En satsning på byggandet av Botnia-banan är en satsning på miljön och . I daghar Stambanan mellan framför allt och Bräckeen standard som gör att banans kapacitet har nått sittmaximum. Redan när banan byggdes för snart 100 årsedan beslöt man att bygga med en lägre standard.Orsaken var den att man visserligen ansågs projektetvara viktigt men tyvärr inte hade tillräckligt medpengar för att bygga med den högre standard som manönskade.Nu står vi inför samma strategiska vägval, som in-nebär litet av att vinna eller försvinna för Norrland.Vi som bor i tror och är där-med beredda att arbeta för den. En viktig strategisksatsning för att klara detta är byggandet av Botniaba-nan, bl.a. för att trygga godstransporterna.Utan ett godtagbart järnvägssystem för Norrlandhämmas nationellt sett viktiga utvecklingsfrågor. Vårtexportintensiva näringsliv kan inte uppfylla regering-ens uttalade ambitioner att öka takten i förädlingen avvåra råvaror. Därmed förlorar landet möjligheter tillökade exportintäkter och flera arbetstillfällen, och denlångsiktiga konkurrenskraften hotas. Investeringsvil-jan går ned, och nyinvesteringar och expansion riske-rar att i betydande del hamna utanför landet.Den ekonomiska och miljömässiga hållbarhetenäventyras allvarligt när miljökraven och naturresurs-hushållningskraven höjs. Transportkostnaderna ökar,och därmed försämras exportindustrins konkurrens-kraft. Möjligheterna till en positiv utveckling i Ba-rentsområdet hämmas liksom möjligheter attdra nytta av sitt fördelaktiga läge i förhållande till dekraftigt växande marknaderna i öster.En fullt utbyggd Botniabana är det mest effektivasättet att vända dessa hot till möjligheter att mötaframtiden offensivt. ger dessutom starktförbättrade förutsättningar för en god samverkanderegional funktion. Det är viktigt att komma ihåg attNorrlandskusten har ca 800 000 invånare och ennationellt sett mycket hög exportintensitet.För att uppnå en av regeringsförklaringens mål-sättningar är det viktigt att vi får en ur miljösynpunktväl fungerande infrastruktur även i . Delarkommunikationsministern min uppfattning om Botni-abanan, och är ministern beredd att föreslå en fulltutbyggd Botniabana?Vid byggandet av uppstår förbätt-ringar av stor betydelse för godsflödena från det ex-portintensiva . är dessutom enförutsättning för regional och interregional tågtrafikunder som saknas. Delar av inlandetsviktiga råvaror når kustens industrier på ett effektiva-re och miljömässigt bättre sätt. Inlandet får dessutomspin-off-effekter av ett väl fungerande kuststråk.Investeringarna i är långsiktiga sats-ningar på att lösa dagens uppenbara brister i det na-tionella järnvägssystemet och skapar förutsättningarför regional utveckling. Ett positivt beslut nu är ut-omordentligt viktigt för att ge de rätta signalerna tillnäringslivet, såväl till stora som till små företag, omstatens ambitioner och om de långsiktiga förutsätt-ningarna för regionens utveckling.Att bygga nu är också att göra det irätt tid med utgångspunkt i den höga arbetslöshet sområder, inte minst i vår region. Jag ser med förväntanfram emot ett positivt beslut vad gäller utbyggnad avBotniabanan.Anf. 55 ():Fru talman! Det var bra att den här interpellatio-nen väcktes. Svaret är inte helt avvisande utan andasen viss positivitet inför det här projektet. Vi tyckernaturligtvis att det hade varit bättre med ett klart ja,men det kanske kommer så småningom.Jag har ingenting emot att man försöker att göraBotniabanan till ett TEN-projekt och att det drivs medkraft, men man må också vara realist och se på hurTEN-projektens fem, sex järnvägsprojekt har behand-lats av finansministrarna. Såvitt jag förstår har de istort sett dumpat dessa järnvägsprojekt och har kvarkanske nio projekt, som huvudsakligen är vägprojekt.De har haft hög prioritet tidigare, men finansminist-rarna i EU har skruvat ned förväntningarna på dem.Det förefaller som om man i EU liksom i mångamedlemsländer har en effektiv lobbyverksamhet föråkeribranschen och för vägtrafiken.Det är alltså risk för att möjligheterna att få till-gång till EU-pengar är begränsade, men naturligtvisskall vi driva den frågan. De får dock enligt min me-ning inte betraktas som en förutsättning för initiativoch för påbörjande av projektet. Vi får nog räkna medatt använda egna pengar på det här området.Blir det bättre ordning i och om handelnkan utvecklas - den börjar så smått att utvecklas, ochgodstrafiken via ökar - kommer det attfinnas ett avsevärt behov. Vi får komma ihåg att det iFinlands närområde bor bortåt 4 miljoner människor,som har ett stort behov av att bedriva handel över dethär området. Det är en handel som inte lätt kan bedri-vas med båttrafik, bl.a. på grund av isförhållandena.Vi satte tidigare upp viktiga trafikpolitiska mål häri : förbättrad miljö, höjd tillgänglighet, ökadsäkerhet, större effektivitet och bättre regional balans.Jag tycker att i samtliga dessa avseendenär positiv. Det är fullt klart att den kommer att ledatill kraftiga minskningar av koldioxidutsläppen, tillförkortningar av restider och till snabba dagtågsför-bindelser mellan städerna på Norrlandskusten.Vi kommer att kunna minska vägtrafiken medförmodligen per år.Transportkostnaderna för industrierna kommer attminska till följd av minskade avstånd, kortare tideroch högre tågvikter. Naturligtvis är det också positivtför den regionala balansen.Jag tycker också att man förutom de rent matema-tiska bedömningarna av ekonomin måste ta hänsyn tillden miljömässiga hållbarheten och sårbarheten i järn-vägssystemet.