prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Grun-dorsaken är ju inte att folk tycker att danskt eller tysktöl är godare utan helt enkelt att skattenivån är en heltannan och mycket lägre i de länderna. Man har enannan syn på alkoholpolitik där.Ett annat sådant område som påverkar oss ärenergiskatterna. Företrädare för harskrivit på ett avtal 1992 i som säger attvi skall hjälpas åt att komma till rätta med de storaglobala miljöproblemen. Det kräver bl.a. att vi dras-tiskt minskar utsläppen av koldioxid till atmosfären.Annars stiger värmen och vi får översvämningar,ökenspridning och annat. Detta skulle man kunnaåstadkomma bl.a. genom att höja koldioxidskatten.Det är då inte möjligt för att göra det inågon särskilt stor omfattning, därför att man i andraländer i EU inte har denna koldioxidskatt och inteheller vill ha den.Ytterligare ett aktuellt exempel som diskuterasjust nu är moms på kultur och utbildning. Det har viinte haft tidigare. Det talas om körkortsutbildningensom kommer att bli dyrare på grund av att vi förmod-ligen kommer att lägga moms på den utbild-ningen. Det är också ett exempel på en anpassningoch harmonisering till de regler som gäller i unionen.De regler som vi tvingas överta har en påverkan påvår handlingsfrihet när det gäller att använda skatte-politiken för att styra samhället i den riktning vi vill.Jag vill också peka på det som vi själva kan be-stämma om och som har bestämts om, nämligen denkommunala skatten. Ungefär en fjärdedel av all skattsom tas in i samhället tas in av kommunerna. harvi en regel som säger att kommunerna inte får lov atthöja skatten, för i så fall tar staten tillbaka en del avden. Detta är ett ingrepp i det kommunala självstyret -återigen ett regelverk som påverkar vårt handlingsut-rymme när det gäller att använda skatten som ett sty-rinstrument.Fru talman! Jag skall beröra två huvudområden förvilka vi tycker att det är viktigt att använda skattepo-litiken. Det ena är hur vi påverkar inkomstfördelning-en i samhället och det andra är hur vi styr resursför-brukningen.Låt mig börja med inkomstfördelningen. Jag kaninte låta bli att börja med fastighetsskatten, som allaandra också har berört här. Den har diskuteratsmycket och ofta, men sällan berör man själva grun-dorsaken till att vi nu har sådana bekymmer medfastighetsskatten. Varför har det inte varit det förut?Själva grundorsaken till fastighetsskatteproblemen äratt fastighetsskatten är en fullständigt galen skatt. Dentas ut på ett fiktivt värde, ett gissat värde om man såvill, ett värde på någonting som man inte har, ett vär-de som bestäms av vad andra människor har fått närde har gjort sig av med sina fastigheter. Om grannarnasäljer sina hus jättedyrt stiger min skatt. Var och enbegriper att detta är ett system som man inte kan fort-sätta med.Nu finns det ett förslag om att man skall se överfastighetsskatten. Det har vi väntat på . Mentyvärr är det tekniken för att fördela inom detta sys-tem som man skall se över, och inte ta sig an självagrundorsaken och se om det finns något annat sätt attgöra detta. Från kräver vi att man avveck-lar fastighetsskatten och växlar ut den mot någontingannat. Vi har lagt fram ett förslag om att man bordetillsätta en parlamentarisk utredning som såg över hurdetta skulle kunna gå till i en ordnad form. Det ärnämligen inte omöjligt, utan relativt lätt. Vi pumpar inganska mycket skattemedel i bostadssektorn och se-dan tar vi tillbaka dem med hjälp av fastighetsskatt.Ett sätt, som vi har lagt fram förslag om redan till1997 års budget, är att man avskaffar den sänkning avstämpelskatten som är beslutat om och i stället sänkerfastighetsskatten. Då kan man sänka fas-tighetsskatten från de beslutade till . Detskulle mildra för ganska många just i de utsatta områ-dena.Som ett led i en skatteväxling skulle man kunnalägga skatt på energi i stället för att lägga skatt påägandet och det fiktiva värdet. Det skulle gynna ettmiljöriktigt beteende, dvs. sparar jag energi så sänkerjag min skatt. är det tvärtom: Sätter jag in envärmepump som spar energi, ja då ökar min fastig-hetsskatt, för då ökar värdet på huset. Man skulleockså kunna finansiera detta genom att minska av-dragsrätten för de bolåneräntor som de flesta betalar.Man skulle också kunna lägga om hela systemet så i stället för att gynna bolånande gynnar bospa-rande. Man skulle alltså kunna subventionera demsom sparar till sin egen bostad. Det här är naturligtvisen åtgärd på . Man kan också leka medtanken att man höjer realisationsvinstskatten i stället,därför att då vet man hur mycket man fick betalt försin fastighet, och då kan man också gå med på attbetala litet mer skatt.Det finns andra åtgärder man kan vidta på kortsikt. Det skulle vara intressant att höra från regerings-partiet, och kanske senare från skatteministern, omman är beredd att för en gångs skull på allvar diskute-ra det galna i fastighetsskatten utan att vi får de vanli-ga harangerna i halsen om att man måste ha in skatte-pengar för att sanera budgeten. Detta har vi och allaandra partier också förstått. Vi har för övrigt en skat-tenivå och en inkomstnivå som är precis densammasom regeringens, men vi har andra fördelningar.När det gäller tjänstebilsbeskattningen är det full-ständigt makalöst hur man kan försämra någonting såmycket med så enkla medel. Man minskar alltså skat-teintäkterna för tjänstebilar med 1 miljard - det är vaddet kostar. ökar man utsläppen från bilar,eftersom det här rimligtvis kommer att leda till att flerkör bil. Det kommer nämligen att löna sig att ta bilentill jobbet i stället för att åka kollektivt. Det är vadreglerna innebär. Man får alltså både ökade utsläppoch mindre skatteintäkter. Egentligen var det vältvärtom man borde göra om det skulle vara riktigt.Det finns också andra avgifter och skatter som på-verkar inkomstfördelningen negativt. Det gäller t.ex.egenavgifterna, som påverkar människor med lågainkomster mer. Det är alltså dålig fördelningspolitikatt lägga egenavgifter på inkomster. Det urholkardessutom kommunernas ekonomi.Det finns en sak till som jag vill ta upp när detgäller inkomstfördelningen. Vi har följt debatten omhur människor som vill öka sitt inflytande och sinsjälvtillit i bostadsområden genom att ta aktiv del iskötseln av husen har fått lägre hyra som tack. Genastär vi där och beskattar dem för detta och kallar det fören förmån. Det här är naturligtvis fullständigt galet urfördelningssynpunkt. Det är ofta de människor somhar lägst inkomster, kanske inga inkomster alls, somkan delta i detta. Har man ingen inkomst alls är det ioch för sig inget skatteproblem, men så fort man skaf-far sig ett jobb och fortsätter med det här får manskatta bort det. Det är alltså en broms för att överhuvud taget göra någonting.Det vore kanske rimligt att fundera över om manskulle ha en skattefri zon för människor som sysslarmed det vi kallar självtillit, att hjälpa till och skötasina bostäder i hyreshusområden. Vi föreslår ett halvtbasbelopp - - som enrimlig nivå, till att börja med, för att klara detta. Ävenfolk som sparar resurser genom bytesringar skullekunna få del av detta.Sedan vill jag ta upp något som handlar om resurs-förbrukningen. Vi talar om skatteväxling, grön skatte-växling. tas av all skatt ut på arbete ochungefär på energi och utsläpp. sitter visserli-gen några av oss i en kommitté och diskuterar hurdetta skall gå till, och vi har naturligtvis stora för-hoppningar om ett positivt resultat av kommittén.Men dagens energiskattesystem är mycket otympligt,som ett enda stort lapptäcke, och måste reformeras.Vi har lagt fram en rad förslag när det gäller ener-giområdet som gör att hela skattesystemet blir mermiljörelaterat. Det här skall givetvis matchas med sänker skatten på arbete i stället.Man kan tala om nivåer och hastighet för en sådanhär skatteväxling. Vi har föreslagit att under de när-maste tre åren byta 25 miljarder av skatteinkomsternafrån arbete mot inkomster från energi. På en skulle man kunna växla i storleksordningen100 miljarder. Det här är naturligtvis inga exaktasiffror, men de ger ändå en uppfattning om vad viskulle kunna åstadkomma. Det här skapar nya jobb,och det ger inte någon försämring av statsfinanserna.Det viktigaste att komma ihåg är att detta ger inci-tament för investeringar och förändringar, och det ärju det vi vill ha. Det är det som skapar jobb. Det ärdessa prisrelationer, förändringen mellan priser, somger den här effekten. De strukturförändringar som kanuppkomma, och som kommer att uppkomma, kan vihantera genom att vara förberedda på dem och genomomfördelningar.Avslutningsvis vill jag säga att det viktigaste föratt kunna skapa ett ekologiskt och socialt hållbartsamhälle, som vi ser det, är att använda skattepoliti-ken och genomföra en ekologisk och social skattere-form.Anf. 95 ():Fru talman! Jag kommer i mitt anförande att pekapå en ekonomisk ekvation, en ekonomisk logik, somjag hoppas att och skatteministernsedan vid tillfälle vill kommentera.Det är varje regerings viktigaste uppgift att nåbudgetbalans. Först den dag då vi har ett budgetöver-skott minskar räntekostnaderna i budgeten. Då kan viförsiktigt förbättra transfereringar och öka konsum-tionen.Budgetbalans, eller ännu hellre budgetöverskott,når vi huvudsakligen genom minskade utgifter - an-tingen minskade transfereringar eller minskad offent-lig konsumtion - eller genom höjda skatter, dvs. Enligt vår mening är skattehöjning densämsta vägen för att gå, eftersom den harlångtgående problem i släptåg. Höga skatter driverupp produktionskostnader och skapar därmed dyrareprodukter och tjänster. Dyrare produkter minskarförsäljning och produktion på såväl hemmamarknadsom exportmarknad. På exportmarknaden försämrasvår konkurrensförmåga radikalt.Den socialdemokratiska regeringen, stödd avCentern, har höjt svenska skatter med ca 67miljarder netto. Dessa kostnadsdrivande skattehöj-ningar ökar arbetslösheten , dag för dag.Under korta tid som statsminister haröver 80 000 personer förlorat sitt jobb.Fru talman! Mot denna bakgrund föreslår vi krist-demokrater i vår skattemotion att det totala skatte-trycket skall sänkas, just därför att det är kostnadsdri-vande och arbetslöshetsdrivande. Vi föreslår ensänkning med 4,3 miljarder , med 5,2 miljarder1998 och med 4,5 miljarder . Vår målsättning äratt det totala skattetrycket, som tar bort produktionoch skapar arbetslöshet, skall sänkas från dagens52 % av BNP till för att den här trendenskall kunna vändas.Vi föreslår minskade transfereringar med bl.a. yt-terligare en karensdag, en ny beräkningsgrund för SGIoch slopad förtidspension - allt för att kunna undvikadessa skatter, som genererar arbetslöshet. Vår budgetär finansierad till sista kronan.I den kärva budgetsituation som befinnersig i vill vi kristdemokrater prioritera vård och om-sorg om barn, äldre och sjuka. Det framgår myckettydligt i vårt budgetförslag. För att skall kun-na åstadkomma en etiskt godtagbar vård och omsorgför dessa grupper måste vårt näringsliv få lägre kost-nader och därmed luft under vingarna. Det kan dåskapa jobb och utkomstmöjligheter för betydligt flermedborgare än . Staten kan sänka kostnadernagenom lägre skatter och avgifter.Fru talman! Jag har många goda vänner i den s.k.arbetarrörelsen. Jag har också konstaterat att man därinte bekymrar sig särskilt mycket för skattehöjningar.Skattehöjningar uppfattas av många som ett bra sättatt låta de rika betala - de har ju råd. Ja, detta låterbestickande, men så enkelt är det väl ändå inte.Nog är det ändå så att skattehöjningar är kost-nadsdrivande och därmed minskar sysselsättningsåväl i som på exportmarknaden. Det högaskattetrycket slår tillbaka och minskar antalet jobb påarbetsmarknaden. Därmed är det de arbetslösa somdrabbas och inte de rika.Herr minister! Höjda skatter och egenavgifterminskar såväl det privata som det offentliga konsum-tionsutrymmet. driver skatterna upp priser-na på produkter och tjänster. Därmed stryps den eko-nomiska aktiviteten från två håll, och arbetslöshetenbara ökar.Fru talman! Jag är en enkel kristdemokrat, somfaktiskt vill föra en ärlig och uppriktig skattedebatt.Som civilekonom har jag ägnat mig åt såväl nationa-lekonomi och företagsekonomi som skatterätt. Jag harockså i ledande befattningar inom nä-ringslivet erfarit vad kostnadsdrivande skatter ochavgifter innebär för att skapa en minskad försäljning,en minskad produktion och därmed en minskad sys-selsättning.Herr skatteminister! Om jag har fel i min analys,om de höga skatternas konsekvenser för sysselsätt-ningen, är jag tacksam om ni vill rätta till det jag härhar anfört när ni kommer upp i talarstolen. Om jag harrätt borde medverka till enfolkbildning som korrekt upplyser medborgarna omsambandet mellan alltför höga skatter och arbetslös-het. Allt annat är ohederligt.Sedan må vi ägna dagar här i åt att de-battera vilka grupper av medborgare som av rättvise-skäl skall bära den oundvikliga skattebördan. Det ären annan fråga, en fördelningspolitisk fråga, som ärnog så angelägen för oss alla att diskutera. Men allskattepolitik är inte fördelningspolitik.Vid skatteutskottets resa till och ibörjan på september gjorde vi intressanta iaktta-gelser. I följer myndigheterna kontinuerligtden amerikanska skatte- och kostnadsutvecklingen,detta för att man inte skall tappa i konkurrens till USAoch därmed förlora sina arbetstillfällen. I , därman har haft presidentkampanj , kunde vikonstatera att den stora politiska frågan var de alltförhöga skatterna. Deras skatter ligger på mellan 35 och37 %.Är det då intressant att diskutera just detta i ensvensk skattedebatt? Vi är väl ändå inte ute efter attkopiera den amerikanska ekonomiska modellen? Nej,det är vi verkligen inte, men vi måste konstatera attvarje annan nation som vi konkurrerar med påvärldsmarknaden pressar ned sina kostnader och där-ibland skatter för att slå vakt om sina arbetstillfällen.Därför måste vi ta upp kampen om jobben för att intebli ännu mera arbetslösa i . Vår förmåga att taansvar för barn, äldre och sjuka är direkt beroende avvår förmåga att skapa arbetstillfällen genom exporte-rade produkter och tjänster.Fru talman! I vår skattepolitiska motion lägger vikristdemokrater förslag till en sänkning av det totalaskattetrycket men också till en helt annan inriktningpå skattepolitiken än den regeringen har lagt. Krist-demokraternas skattepolitik går huvudsakligen ut påatt reducera de kostnadsdrivande skatter som leder tillökad arbetslöshet.Låt mig mycket översiktligt redovisa dem här:1. Beskattningen av riskvilligt kapital bör sänkas.2. Dubbelbeskattningen bör tas bort.3. Skatten på royalty bör vara fri några år.4. Öka företagens likviditet genom att återgå tilltidigare momsredovisningsprinciper.5. Försök stimulera tjänstesektorn med den dans-ka modellen.6. Tillåt skattereduktion på byggnadsarbete ochROT-sektorn.7. Skattebefrielse för individuella kompetensut-vecklingskonton.8. Skatteväxling genom mindre skatt på arbets-kraft och högre skatt på energi och miljöfarligautsläpp, bl.a. avfallsskatt och kärnkraftsskatt.9. Ta bort värnskatten och slopa i stället grun-davdraget på den statliga inkomstbeskattning-en. Avstå från höjd marginalskatt, eftersomhöjd marginalskatt leder till höga och kost-nadsdrivande bruttolöner, som i sig leder tillarbetslöshet - precis som höga skatter.10. Avstå från egenavgiftshöjningen, som stramaråt kommunerna ytterligare med 7 miljarder.11. Ge svenska yrkesfiskare samma konkurrenssi-tuation som norska och danska fiskare.12. Lindra fastighetsskattens konsekvenser, så attfolk slipper flytta från sina villor.Fru talman! Utöver dessa tolv punkter, som direkteller indirekt skulle medverka till ökad sysselsättning,har vi kristdemokrater i vår motion flera intressantaförslag för att förbättra den privata kapitalbeskatt-ningen och förslag om ändringar i punktbeskattningenpå tobak, alkohol, bensin, m.m. Vidare har vi avsattextra resurser till effektivare skatteindrivning ochökad kamp mot ekonomisk brottslighet.Den kristdemokratiska skatte- och finanspolitikenär självfallet finansierad till , och därför är detmin förhoppning att den utgör en intressant läsningför herrar finans- och skatteministrar.Anf. 96 ():Fru talman! Ja, visst var det fantastiskt med desmå barnen och deras uppfinningar här på , . Visst är det ett uttryck för att detfinns glädje och kraft ute i samhället. Och nog är detlitet ledsamt att vi här, där vi skulle inspirera ochskapa glädje, ofta gnölar alldeles för mycket.K-G talade om allas vårt behov av trygg-het. 1993-1994 var skakat i grunden. JanBergqvist nämnde tidigare en ökad upplåning på ettenda år med , en kvarts biljon,med ökade räntekostnader, som riskerade att urholkahela grunden för välfärden.Det är lätt att glömma hur allvarligt det var, menvi var i en oerhört allvarlig situation, så allvarlig attt.ex. , som då lämnade posten som fi-nansminister, trodde att aldrig skulle klara utden situationen.Det är därför socialdemokratin har lagt så stor viktvid konsolideringsprogrammet. Det är därför vi är såtacksamma över att haft den politiskastyrkan och modet att våga stå upp för att pålång sikt skall vara stabilt och klara av att värna väl-färden.Konsolideringsprogrammet innebär stora an-strängningar för de svenska medborgarna. Hårdastkänns förändringarna för de människor som har desnävaste marginalerna, för de sjuka, för de arbetslösaoch för dem som på olika sätt har behov av stöd fråndet gemensamma. Värdet av gemensam verksamhetframstår tydligare än någonsin när för attvärna demokrati och välfärd in tvingasskära i dagens välfärdssystem.Ändå har riksdagsmajoriteten strävat efter att bör-dorna skall bäras rättvist. Den femtedel av befolk-ningen som har det bäst bidrar med avkostnaderna för programmet. Den femtedel som hardet sämst bidrar med 15 %.En rättfärdig fördelning av ansvaret för budgetsa-neringen förutsätter en väl avvägd kombination mel-lan skatter och utgiftssänkningar. Därför består pro-grammet till hälften av besparingar och till hälften avutgiftsminskningar. Skattehöjningarna träffar i förstahand dem som har bäst möjlighet att betala. Så bety-der t.ex. den höjda kapitalskatten, bibehållandet avförmögenhetsskatten, höjningen av avkastnings- ochreavinstskatterna och införandet av värnskatten attden som tjänar hyggligt, den som har goda tillgångar,är med och drar sitt strå till stacken för att sanera denoffentliga ekonomin.Därför blir K-G bild av dem som har detjobbigast så osann. Det var inte de skatter Moderater-na sänkte under den förra mandatperioden som hjälptedem som hade det jobbigast. De som har det jobbigastär allra mest beroende av att vi kan klara välfärdenoch ha goda trygghetssystem och en infrastruktur sompå lång sikt bidrar till jobb och styrka i Sverige.Den inkomstram som nu skall lägga fastbygger inte på stora förändringar av tidigare beslut.Däremot följer vi upp ett antal frågor som tidigarediskuterats här i i konkreta förslag i betän-kandet. Inkomstramen rymmer också angelägna nä-ringspolitiska satsningar.Skatteutskottet har efterlyst enförändring av förmånsvärderingen av tjänstebilar. Detnuvarande systemet, där drivmedelskostnaderna,alltså bensinen, har räknats in i förmånsvärdet ochden enskilde haft precis samma kostnad för sin bilvare sig han eller hon kört 1 000 eller 3 pri-vat, har inte varit bra. bryter vi ut drivmedelskost-naden ur förmånsvärdet. Den som har tjänstebil får påsamma sätt som alla andra känna av kostnaden förytterligare mil. Rörliga bensinkostnader också förtjänstebilarna har en viktig miljöpolitisk betydelse.Det förmånsvärde för tjänstebilen exklusive bensinsom nu läggs fast, bygger på det faktiska värdet avtjänstebilsförmånen.I den allmänna debatten, och också här i kamma-ren , har det sagts att de sänkta för-månsvärdena innebär en subvention av välavlönademän. Det är inte sant. När de gamla förmånsvärdenalades fast, var räntan . Det är vare sig hållbart eller rimligt att idagens läge beräkna förmånen av en tjänstebil påsamma grund som när räntan var . Det är därförförmånsvärdet för tjänstebilarna sänks.Det innebär en budgetmässig belastning för stats-kassan, men den har varit nödvändig för att kunnahålla fast vid den grundläggande principen att deförmåner som arbetsgivaren erbjuder skall knyta antill förmånens värde - inte mindre, men inte hellermer, inte ens, fru talman, om det är en majoritet karlarsom berörs.Den konstruktion som läggs fast, som innebäratt en stor del av förmånsvärdet knyts an till den ak-tuella räntenivån, ger också det nya systemet en heltannan följsamhet gentemot kostnadsutvecklingen ändet tidigare systemet. Skulle olyckan vara framme såatt vi återigen fick en borgerlig regering och höjdaräntor, då kan jag försäkra kammaren att förmånsvär-det på bilarna skulle öka med det system vi i dagföreslår.I betänkandet förtydligas också ett antal tekniskafrågor i samband med att tosserierna med skattefrihetför de s.k. frequent fly-rabatterna upphör den 1 janu-ari 1997. Det är inte sant, , att det blirkrångligare eller dyrare för de småföretagare som villanvända möjligheten med frequent fly-rabatter i sinaföretag. Det blir det inte alls. Däremot blir det dyrareoch krångligare för och mig om viskulle göra ett antal tjänsteresor på be-kostnad och sedan som belöning av flygbolaget få friaresor med ungarna till som tack för att vi påarbetsgivarens bekostnad har rest med detta flygbo-lag. Vad finns det, , för anledning att haspeciella skattesubventioner för den typen av förmå-ner?Och som pratar om en så seriösföretagspolitik - vad är det för etik och moral med attden skall få skattefrihet som på sin arbetsgivares be-kostnad gör ett antal resor och av flygbolaget fårgratisresor för familjen? Det är väl ändå inte rimligtatt vi med skattepengar skall subventionera det ochgöra en speciell skatteavvikelse för den typen avtosserier? Det är väl varken sunt förnuft och ärligheteller etik och moral med det?Den s.k. brytpunkten för statsskatten behålls pådrygt . Det förstärker statsfinansernamed i förhållande till da-gens regler. Den förstärkningen behövs när inkoms-terna från tjänstebilarna minskar. Den innebär ocksåatt finansieringen av tjänstebilsförslaget får en rimligfördelningspolitisk profil.Utskottet har biträtt regeringens förslag om attlindra effekterna av den höjda fastighetsskatten för desmåhusägare som fått sitt basvärde höjt med minst40 % och ökat med ,dvs. de som fått fastighetsskatten ökad med mer än3 . De får skatten minskad på detöverskjutande beloppet , , ,respektive vid taxeringarna 1997-2001.Vi följer också upp regeringens förslag om enöversyn av fastighetstaxeringen genom ett tillkänna-givande med anledning av flera motioner från bl.a.Centerpartiet, Socialdemokraterna och Moderaterna.Fastighetsskatten är en viktig skattebas. Det är viktigtatt allmänheten kan känna tilltro till hur fastighetsvär-dena sätts. Därför bör graden av lekmannainflytande itaxeringen utredas.Man bör se över frågor som hur avstånd till kust-linje skall värderas, och se till att det inte bli orimlig-heter i underlaget. Man skall också granska andrafaktorer som har betydelse för hur basvärdena tasfram. Utredningen skall ske skyndsamt säger utskotteti sitt tillkännagivande, så att ett förslag kan läggasfram på bord i så god tid att förändringarkan träda i kraft redan fr.o.m. taxeringsåret 1998.Fastighetsskattefrågorna är svåra, och det är intealltid enkelt när det gäller enskilda människor. Därförblev jag litet förvånad när K-G tog upp ären-det med den kvinna vi mötte på skatteutskottet. Detfinns i vårt land många pensionärer, bl.a. ute i skär-gårdsområdena, som fått relativt höga, en del myckethöga, fastighetsvärden. Den kvinna som talade medoss sade att hon hade fått ett fastighetsvärde på 1miljon kronor. Det motsvarar ca i fas-tighetsskatt. Hon har säkert driftskostnader för runt15 . Har hon ingen annan förmögenhet änsin fastighet, är hon berättigad till bostadstillägg förpensionärer motsvarande av kostnaderna omhon är en pensionär som inte har ATP eller andragynnsamma pensioner eller inkomster utöver folk-pension och pensionstillskott.K-G talar i alla sammanhang illa om oli-ka bidrag.