prot · GK0949 · 1996-12-19 00:00:00 — Det är en organisation som arbetarför att främja och föra ut konst till ovana grupper, tillmänniskor som i vanliga fall inte går på gallerier ochkonstutställningar för att de skall kunna möta konst påett nytt sätt. håller man på att bygga upp sin dik-striktsorganisation för att kunna arbeta vidare. Jag troratt Konstfrämjandet är ett av de bästa instrumentenför att nå nya grupper. Det är glädjande att vi i utskot-tet har kunnat enas om en omfördelning av resurser såatt Konstfrämjandet kan fortsätta att bedriva sitt arbe-te med uppsökande verksamhet.Anf. 163 ():Värderade talman! aktualise-rade frågan om konstnärsnämndens styrelse skalltillsättas med fasta platser för ett antal organisationer.Jag behöver därför inte nämna det ytterligare.Jag vill bara säga att detta hör till det som jag harsvårast att förstå när det gäller socialdemokraterna.Man har så lätt för att låta organisationer och grupperha inflytande i stället för att se till den enskilda indi-viden. Det är ju inte säkert att man får sämre represen-tanter i styrelsen om en organisation tillsätter den,men jag tycker ändå att det är de enskilda människor-nas kvaliteter som är avgörande, inte vilken organisa-tion de tillhör. Det har socialdemokraterna missat.I vårt särskilda yttrande nämner vi också utställ-ningsersättningen. Vi föreslår att man skall ge ut-ställningsersättning för konstnärer, inte bara till konst-föreningar utan även till gallerier. Det är orättvist atten konstnär som ställer ut på galleri inte skall kunnafå utställningsersättning, medan en konstnär somställer ut via en förening får det.Vi har avhänt oss möjligheten att göra något åtdetta genom att ramarna redan är beslutade. Men jagvill ändå nämna det.Detta blir de enda markeringar jag gör på det häravsnittet i betänkandet.Anf. 164 ():Herr talman! Konstnärspolitiken är ett av funda-menten i hela vår kulturpolitik. Kulturarbetarnas eko-nomiska villkor har successivt försämrats. Det är enföljd av att hela arbetsmarknaden har försämrats ochatt arrangörer har mindre möjlighet att efterfråga ochbetala för uppdrag på kulturområdet.Nationella beslut har även inneburit att vi utökatutbildningsinsatserna inom de konstnärliga och este-tiska områdena. Satsningarna står inte riktigt i pro-portion till efterfrågan eller möjligheterna för kultur-arbetarna att försörja sig på det de är utbildade för.Det har sagts mig att antalet kulturarbetare harökat . Det äralltså många fler kulturarbetare än på 1970-talet.Vänsterpartiet delar i huvudsak regeringens upp-fattning att konstnärernas försörjning i största möjligautsträckning skall baseras på ersättning direkt i an-slutning till deras arbete. Men det är svårt . Detförutsätter att kommuner och landsting, folkrörelseroch föreningsliv har ekonomiska möjligheter att an-vända sig av kultur.I den ekonomiska politiken skiljer sig Vänsterpar-tiet från regeringens och ekonomiska uppgö-relse. Vi hade velat ge mer pengar till kommuner ochlandsting. De pengarna skulle givetvis i stor omfatt-ning gått till att gynna kulturarbetare, och också fram-för allt kvinnor i offentlig sektor.Vänsterpartiet har föreslagit att egenföretagareskattebefrias för de första av sininkomst. Vi har också föreslagit ett höjt grundavdragför låginkomsttagare. Det är förslag som skulle gesärskilt konstnärerna en rejäl möjlighet att fortsättamed sitt skapande.Vänsterpartiet har försökt ge förslag på bredalösningar som vänder sig till dem med låga inkomster.Vi överlämnar med varm hand förslagen till ut-redningen om den konstnärliga arbetsmarknaden,utredningen om möjligheterna att korrigera de eko-nomiska belastningar som berör egenföretagandekonstnärer, utredningen om den konstnärliga arbets-marknaden och utredningen om arbetsmarknadspoli-tiken i förhållande till de kulturpolitiska målen. Det ärsom sagt många utredningar som är tillsatta för attse över konstnärernas situation på arbetsmarknaden.Herr talman! röstade vi om försäm-ringar i fråga om ändrad arbetsrätt. Förslagen om a-kassereglerna är tillbaka-dragna, men kommer tillbaka i en ny proposition i vårsom bygger på ARBOM-utredningen.Ett argument som förs fram i debatten är att vimåste ha en flexiblare arbetsmarknad. Då får vi flersom anställer, säger man. Inom kulturområdet finnsredan denna flexiblare arbetsmarknad. Förslagen iARBOM-utredningen är ett dråpslag för kulturarbe-tarna. har på sig att, ide utredningar som jag tidigare nämnde, utreda kul-turarbetarnas situation vad gäller trygghetssystemen.Min fråga till socialdemokraterna och Centerpar-tiet är då: Hinner man få med sina förslag i proposi-tionen i vår? Vilka lösningar har man för att garanteratrygghet för kulturarbetarna? Om inte ett trygghetssys-tem finns kommer största delen av kulturarbetarna attsöka sig andra jobb. Deras flexibla arbetssituationkräver faktiskt ett stabilt trygghetssystem. Som kul-turarbetare kan man inte ta andra anställningar mellanolika engagemang. Om man skall fortsätta att varakvar som kulturarbetare krävs det att man hela tidentränar inom sitt område. Som konsthantverkare måsteman ju också kunna leva dåman producerar nya verk och inte får något sålt. Detär inte ens säkert att man får något sålt. Man kan varainkomstlös, men som kulturarbetare är man inte ar-betslös.Hur har regeringspartiet tänkt sig att använda re-spittiden tills den nya propositionen kommer i vår?Även dansarnas situation har debatterats här ikammaren i och med arbetsmarknadsut-skottets betänkande. De har en speciell situation. Manbörjar ofta som åttaåring och är slut som 30-35-åring.Det är omöjligt att dansa tills man är 65.Motionen från och fickinte någon riktig behandling i arbetsmarknadsutskot-tet. Avser regeringen att återkomma med förslag vadgäller dansarnas situation? När de i slutskedet av sittyrkesliv skall byta yrke skulle jag gärna se att vi frånstatsmakternas sida faktiskt värnade om att hjälpadem att byta. Annars riskerar vi att inte få några dan-sare i framtiden.Herr talman! Satsningen på länskonstnärerna ärockså en positiv satsning i propositionen, vilket vistöder. Vi stöder den individuella visningsersättning-en. Vi tycker också att den möjlighet som KLYSkommer att få angående nominering till Bildkonst-närsfonden och är bra. Det ärviktigt att konstnärerna får inflytande i verksamheten.Anf. 165 ():Herr talman! Vi fortsätter med tentamen av två årskulturpolitik och arbete i kulturutskottet. Jag vill börjamed några ord om arkitektur.Stadens offentliga rum har for-mats medvetet. Jag läser ur : Te-gelbackseländet liksom omdaningen av nedre Norr-malm här i är liksom många städer offerför ett teknokratiskt tänkande. Nybyggda bostadsom-råden har tillåtits att bli bostadskaserner på sterilaöppna ytor där närmiljön inte inbjuder till samtal ellermänsklig samvaro.Den balansgång en arkitekt har att utföra kansymboliseras av de tre krav som den romerske arki-tekten Vitruvius formulerade redan i början av vårtideräkning.Firmitas, commoditas et venustas. På svenska blirdetta: beständighet, bekvämlighet och skönhet.Herr talman! Dagens bygge satsar på commoditas,alltså bekvämlighet, medan både beständighet ochskönhet förvisas eller underordnas.Vi föreslår nu i betänkandet, när vi följer uppKulturutredningens kraftfulla beskrivning av arkitek-turens betydelse, en politik som återuppväcker skön-het och beständighet som bärare av kvalitetskrav samtfortsatt fördjupning av bekvämligheten, medan densociala ambition som karakteriserat svenskt byggandenär det har varit som bäst får vara ledstjärnan.Men, herr talman, om vi skall lyckas med att få ettsnävt ekonomiskt teknokratiskt tänkande att stå tillba-ka för kvalitets- och skönhetsaspekter i allt byggande,ombyggande och tillvaratagande av det som vi redanhar gjort, behövs det en lagstiftning. Det är inte lätt attförändra byggbranschen.Detta har man insett i , där den 1 januarinästa år en ny lagstiftning börjar gälla. Jag och Miljö-partiet tror att den norska modellen är en lämplig vägockså här i . Vi vill därför att skallge regeringen till känna att denna skall återkomma tillriksdagen med förslag om ett tillägg till plan- ochbygglagen som innebär att kommunen kan stoppa hussom inte är vackra nog.Så, herr talman, några ord om konstnärernas eko-nomiska situation. Kulturministern sade i ett inlägg attregeringen valt att satsa på två områden, det ena bo-ken och det andra upphovsrättsfrågor och selektivainsatser för konstnärer. Det är bra. väntarnu på de generella insatserna för kulturutövarna.Vi menar att kulturutövarna inom områdena film,musik, scen och bildkonst skall få en ekonomiskgrundtrygghet. Vi vill att den kommande utredningenom förhållandet mellan kultur- och arbetsmarknads-politiken får i uppdrag att utforma ett generellt konst-närstillägg, och vi ser gärna att tillägget låter sig in-spireras av den modell som studerats i Kulturutred-ningen. Stödet kan finansieras genom att medel försöver till kulturområdet från anslaget till arbetsmark-nadspolitiska åtgärder. anser att dettakommer att stärka fler konstnärers förutsättningar påarbetsmarknaden än , när man sysselsätter ettfåtal i åtgärdsprogram som de inte själva har bestämt.Avslutningsvis, herr talman, över till fördelningenav pengar. Jag och anser inte att intresse-föreningar eller andra organisationer skall fördela denindividuella visningsersättningen. Det är egentligensjälvklart att en neutral instans med statlig insyn skallsköta det, nämligen . är en myndighet, krävs ingen lagändring förgenomförandet.Jag yrkar bifall till reservation 14, mom. 27 och28.Allra sist några ord om förslagsrätt till styrelser.Vi i tycker att det är självklart att allaorganisationer och enskilda skall ha förslagsrätt ochatt regeringen skall vara suverän att utse styrelserna.Inte endast vissa organisationer skall ha förslagsrätt,som här föreslås. Även en syndikalist skall kunna förafram sitt förslag. Det får inte finnas minsta tvivel omatt en styrelse inte skulle vara obunden eller inteskulle vara opåverkad av intresseorganisationer.Jag yrkar också bifall till reservation 15, mom. 29.Anf. 166 ():Herr talman! Vi behandlar framtidens kul-turpolitik, och det är viktigt att i detta sammanhangpåpeka att grunden för själva kulturen är att vi harverksamma konstnärer. Det avsnitt som vi nu debatte-rar handlar om konst och konstnärernas villkor. Re-geringen lyfter i kulturpropositionen fram att statensinsatser för konstnärerna bl.a. syftar till att skapaförutsättningar för ett aktivt kulturliv, som ger arbeteoch försörjning åt konstnärerna och rika kulturupple-velser för medborgarna, samt att skapa sådana villkorför de professionella konstnärerna att de kan baserasin försörjning på ersättning för utfört konstnärligtarbete.Det är viktigt att konstnärerna har bra ekonomiskavillkor. Debatten har handlat om hu-ruvida stödet skall vara generellt eller selektivt. År1990 kom utredningen om egenavgiftsfond, och behandlade ett förslag till konstnär-stillägg. konstaterade att det varsvårigheter med bägge förslagen och avvisade dem.Egenavgiftsfonden gynnar de konstnärer som är egnaföretagare. Däremot kan den leda till problem gente-mot dem som är anställda konstnärer.Konstnärstilläggets stora problem var avgräns-ningen, möjligheterna att från objektiva utgångspunk-ter yrkesmässigt skilja ut vilka som skall få stödet.Den budget som vi tar ställning till innebären förstärkning av det stöd som går till konstnärernamed ca . Det är bl.a. en ökning iantalet långtidsstipendier från 57 till 102, 6miljoner kronor mer i bidrag till konstnärer samt enökning av visningsersättningen med 5 miljoner kro-nor.Regeringen aviserar också ett antal utredningar,som bl.a. skall gå igenom förhållandet mellan kultur-politiken och arbetsmarknadspolitiken. En utredningskall se över de ekonomiska belastningar som beröregenföretagande konstnärer.I reservation 12 tar upp frågan omgenerellt konstnärstillägg. vill att utred-ningen om förhållandet mellan kultur- och arbets-marknadspolitiken skall få i uppdrag att utforma ettgenerellt konstnärstillägg. Att här i kammaren i dagbesluta om utredningens slutgiltiga förslag innanutredningen ens påbörjat sitt arbete är något märkligt.Jag tycker att det är viktigt att utredningen får arbeta ilugn och ro för att hitta ett system för stöd i framtiden.Herr talman! Staten avsätter medel somersättning till bild- och formkonstnärer för att derasverk i offentlig ägo visas för allmänheten eller an-vänds på annat allmännyttigt sätt - den s.k. vis-ningsersättningen. Dessa medel tillförs , som finns under Konstnärsnämnden.Mellan åren 1987/88 och 1992/93 fördelades en delav dessa medel som individuell visningsersättning.Konstnärernas organisationer har varit kritiska till attdenna ersättning tagits bort och menar att även omersättningen endast var per konstnär och år,fungerade den som ett erkännande av den enskildekonstnärens konstnärskap.Nu föreslås att den individuella visningsersätt-ningen skall återinföras och att Bildkonst Upphovsrätti , BUS, skall fördela ersättningen. Genomdetta system ges upphovsmännen själva tillåtelse attstyra över fördelningen av sina ersättningspengar.I reservation 14 avstyrks förslaget om att BUSskall fördela pengarna, och reservanternas uppfattningär att de i stället borde fördelas av en neutral instans.Det framhålls att alla verksamma konstnärer somuppfyller rimliga kvalitetskrav skall kunna komma ifråga för den individuella visningsersättningen. Efter-som det handlar om en ersättning som kan kopplasihop med upphovsrätten, bör konstnärer som är upp-hovsmän kunna tilldelas visningsersättning.Om BUS får fördela denna ersättning är det natur-ligtvis viktigt att det ställs krav på kvalitet på motta-garna. Alla konstnärer som uppfyller dessa krav skallkunna få individuell visningsersättning. Den indivi-duella visningsersättningen skall inte på något sättvara kopplad till medlemskap i någon speciell konst-närsorganisation utan skall kunna tillfalla alla.Jag blev därför något förvånad när jag läste attMiljöpartiet ställde sig bakom reservationen. Förknappt , , hade vi en motionfrån om just denna fråga uppe till be-handling. I betänkandet och i debatten framhölls attdet är viktigt att en individuell visningsersättninginförs och att denna fördelas av BUS. Det är sammaförslag som vi tar ställning till.Min fråga till är: Vad har förändratsunder som gör att ni inte ställer erbakom det förslag som faktiskt var ert eget för mindreän ?Herr talman! I reservation 15 tas förslagsrätten tillKonstnärsnämnden och Bildkonstnärsfondens styrel-ser upp. I kulturpropositionen föreslås att Konstnärli-ga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd,KLYS, får förslagsrätt till fem ledamöter i och att konstnärsorganisationerna får för-slagsrätt till Bildkonstnärsfonden.Vi anser att det är viktigt att det råder ett samför-stånd mellan , som fördelar er-sättningar till konstnärer, och de konstnärliga yrkes-utövarnas organisationer. har storbetydelse för konstnärerna, och då är det viktigt attdet finns ett förtroende för nämndens arbete. Detförtroendet tror vi skapas genom att konstnärerna fårinsyn i verksamheten. Reservanterna menar att leda-möterna endast skall tillsättas utifrån sin kunskap ochkompetens. Vi har förtroende för att de nomineringarsom kommer från konstnärernas organisationer ärgjorda på grundval just av kompetens och kunskap.Jag kan förstå att de borgerliga partierna har re-serverat sig i denna fråga. De tycks alltid mena attkompetens och kunskap kommer från någon annan ände nämnda organisationerna. Däremot är jag mycketförvånad över agerande i denna fråga. Imotion 1994/95:Kr262 angående konstnärsfond avPer står det följande: "Vi föreslår att och dess fördelningsgrupper till-sätts av regeringen på förslag från Konstnärliga ochlitterära yrkesutövare samarbetsnämnd (KLYS)." Idebatten lyfte representant upp frågan och sade att förslag varatt regeringen skulle följa förslaget från KLYS. Den-na motion är även undertecknad av Miljöpartietsrepresentant i kulturutskottet, jag ställer mig blir densamma som i fråganom den individuella visningsersättningen. Vad, EwaLarsson, har ändrats så radikalt att ni inte kan stödjadet förslag som kom från er själva för mindre än tvåår sedan?Jag vill avslutningsvis säga, att utan yrkesverk-samma konstnärer blir det ingen kultur. Därför är densatsning som regeringen och gör för attstärka de ekonomiska villkoren för konstnärernamycket viktiga.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet och avslag på reservationernasom berör detta område.Anf. 167 () replik:Herr talman! Jag skall börja med att tala om vadsom har förändrats. Jo, vi i har lärt ossmycket mer än vi kunde . Vi har sattoss in i frågan ordentligt, och det hade vi inte gjort då.Så är det. Det är en komplicerad fråga, och när vi harsatt oss in i frågan tycker vi att det är helt naturligt atten neutral organisation fördelar medlen och inte enintresseorganisation. I har vi aldrig varitför korporativism.I mitt anförande sade jag att jag hoppades att ut-redningen låter sig inspireras av det förslag till gene-rellt konstnärstillägg som finns beskrivet i . Har någonting emot attutredningen låter sig inspireras av det förslaget?Anf. 168 () replik:Herr talman! Utredningen kommer säkert att inspi-reras av flera olika förslag. Jag tycker att det är fel atti dag säga att ett generellt konstnärsstöd skall se utexakt så här. I kulturpropositionen har man skrivit attregeringen anser att det generella stödet kompletterardet selektiva stödet. Därför har man tillsatt utredning-en. har vi haft oerhörda diskus-sioner, där deltagit, och sagt att vi skallutreda förutsättningslöst. Det gäller i flera frågor ochäven den här.Vi har haft egenavgiftsfond och generellt konst-närstillägg, och vi har arbetat med detta i både och andra utredningar. Jag tycker att vinu skall låta denna utredning arbeta. Man kommersäkert att hitta ett system - kanske ett nytt system somvarken eller jag kommit fram till.Om konstnärerna skall ha förtroende för och Bildkonstnärsfondens verksamhetär det viktigt att de har insyn och att det finns kompe-tens. Jag beklagar verkligen att ochMiljöpartiet har ändrat sig i den här frågan. Derasuppfattning tidigare var mycket bättre.Anf. 169 () replik:Herr talman! Det kan vara så att lärt sig mer och också kommer att ändrauppfattning. Då kanske tycker att detär självklart att alla organisationer skall ha sammarättigheter och skyldigheter och att inte vissa skallväljas ut.Jag frågade om har något emot låter sig inspireras av ge-nomarbetade förslag. Jag tycker, precis som AnnikaNilsson, att en utredning skall arbeta förutsättnings-löst. Men har ni någonting emot att man låter siginspireras av det förslag som en kulturutredning hararbetat med ? Finns det något skäl till attdet socialdemokratiska partiet inte med ett ord kannämna just det generella konstnärstillägget?Anf. 170 () replik:Herr talman! Vi har en utredning som skalljobba förutsättningslöst med det generella konstnär-stillägget. Jag tror faktiskt att man i det arbetet kom-mer att titta på de förslag som kommit från men även på tidigare förslag. Man kom-mer troligtvis att i sitt arbete inspireras både av EwaLarsson och av andra som jobbar med dessa frågor.När det gäller nomineringarna och organisationer-na skriver utskottet så här: "Utskottet utgår självfalletfrån att organisationerna, utifrån sina kunskaper omkonstnärerna, låter kompetensen vara en helt avgö-rande faktor vid nomineringarna. Det står givetvisregeringen fritt att, när den utser styrelserna, göra ensjälvständig bedömning av de nominerade. Utskottetförutsätter också att regeringen, när den utser styrel-serna, tar till vara den kunskap och kompetens somfinns hos konstnärer och andra även utanför de nomi-nerande organisationerna. "Utskottet säger här att det är viktigt att man äventar in den kunskap som finns utanför de organisatio-nerna. Jag tror att det är bra och att det uppfyller endel av önskningar.Anf. 171 ()replik:Herr talman! Vad är konstnärlig kompetens? Denfrågan är väldigt svår att svara på. Jag tror inte attAnnika kan svara på den. Jag kan inte bedö-ma det, det måste jag säga. Och det är just därför attdetta är så svårt som alla misstankar om någon sortsjäv, ensidigt gynnande av en organisation eller lik-nande måste undanröjas för att vi skall få ett bra kli-mat.Det finns ju faktiskt flera organisationer. En del avkonstnärslivet skall sätta upp kriterier för vad som ärkompetens och kanske - vad vet jag? - utesluta demsom är med i den andra organisationen. Vad är kom-petens? Handlar det om att man skall ha formell ut-bildning, eller kan möjligen någon konstnär somlyckats genom att gå en krokigare väg fram komma ifråga för att få visningsersättning eller annat stöd? Detär just detta som är så viktigt.Annika sade att de borgerliga partiernaalltid tycker att kunskap och kompetens alltid kommerfrån någon annan än från de organisationer som nuföreslås. Nej, så är det verkligen inte! Det tycker viinte. Men de skall inte ha monopol på att avgöra vadsom är kunskap och kompetens. Den förmågan finnsockså hos andra organisationer.När det nu bevisligen finns andra organisationertycker jag att de borde få vara med. Antingen skallalla organisationer vara med i styrelsen eller ocksåskall den utses helt opartiskt, utan någon medlem idessa organisationer.Jag har väldigt svårt att begripa argumentation. Jag tyckeratt det är väldigt synd att det skall behöva bli strid omdetta. Frågan är tillräckligt svår i alla fall, utan skall behöva strida från början.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag kan inte - och jag tror inteatt kan det heller - säga vad somär konstnärlig kompetens. Men jag tror faktiskt att desom har den allra bästa kompetensen och den allrabästa kunskapen om hur konstnärernas villkor ochekonomiska situation ser ut är konstnärernas egnaorganisationer. Det är där de arbetar, och det är denkunskap som finns där som jag tycker är viktig att hamed i arbetet med att sätta upp kriterier för stöd tillkonstnärerna. Därför tycker vi socialdemokrater attdet är viktigt att plocka in den kompetensen.Jag tror faktiskt inte att det ligger i konstnärsor-ganisationernas intresse att det skall bli jäv i nämn-dernas arbete. Jag tror att de är oerhört intresserade avatt uppfattningen som konstnärer har omKonstnärsnämnden är att den är en kunnig och kom-petent nämnd med en kunnig och kompetent styrelsesom utifrån kvalitet, kompetens och kunskap sätterupp sina kriterier. Det målet tror jag inte är någontingsom inte de konstnärliga organisationerna kan ställaupp på.Utskottet säger precis det jag läste upp för EwaLarsson - att regeringen även bör se om det finnsmänniskor och kunskap utanför organisationerna somkan knytas till nämnden. Detta önskemål i utskottetsskrivningar tycker jag redan är uppfyllt.Anf. 173 ()replik:Herr talman! Det är möjligt att det är konstnärernasjälva och konstnärernas egna organisationer sombesitter de allra bästa kunskaperna. Men varför i allsin dar då utesluta några av dessa organisationer, somfaktiskt är ganska stora? Det är det vi vänder oss mestemot - att man tar med några och icke alla.Inom Konstnärsnämnden vill man faktiskt ha enopartisk styrelse för att inte behöva utsättas för miss-tanke om någon sort styrning eller att någon favorise-ras osv. Man är säkert väldigt duktig inom , och man vill inte bli utsatt för den miss-tanken. Alla organisationer borde alltså vara med, ochdet är det vi centerpartister pekar på. Men det är ock-så det som Socialdemokraterna över huvud taget intevill prata om. Det är mycket förvånande.Anf. 174 () replik:Herr talman! De organisationer som är uppradadei propositionen och i utskottets förslag är de organi-sationer som faktiskt organiserar de flesta, det störstaantalet, av de verksamma konstnärerna i Sverige.Skrivningen jag läste upp för - ochjag kan läsa upp den igen - innebär att det kanskefinns kompetens och kunskap även hos dem som stårutanför organisationerna. Det är faktiskt så, MarianneAndersson, att det inte är alla ledamöter i vare sigKonstnärsnämnden eller Bildkonstnärsfonden somskall utses genom förslag av organisationerna.