prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — De beslut somkommer att fattas blir prejudicerande, vilket innebäratt de får stora konsekvenser även för andra beslut.Därför är en helhetssyn på området väldigt viktig. Jagåterkommer till det här med översiktsplaner. Jag tyck-er att det är en stor brist i arbetet att det inte finnsnågra. Om inte annat så bör det finnas sådana.Men jag tackar för svaret och hoppas att det kom-mer ytterligare svar från miljöministern på det härområdet.Anf. 153 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Det har dykt upp nya orosmomentnär det gäller . Vi var väldigtglada när den blev av. Det kändes mycket positivt ville bevara området. Vi trodde naturligtvis attdet var självklart att det inte skulle dyka upp enmängd olika byggprojekt i området som skulle för-ändra det. Vad jag kan förstå finns det ett fytiotalbyggprojekt av större eller mindre omfattning när detgäller nationalstadsparksområdet. Det är naturligtvismycket oroväckande.I det förslag till översiktsplan som också har varitute på remiss finns det delar som uppenbarligen stri-der mot lagstiftningen. Jag hoppas verkligen att detstämmer som miljöministern säger att det i sådana fallnaturligtvis inte kan bli någon byggnation.Samtidigt vet vi att det ur andra aspekter är intres-sant att komma in och bygga i det här området och attbefinna sig i . Det kan naturligtvisockså återigen påverka det här med ekonomi, naturoch miljö och hur de förhåller sig till varandra. Minfråga är hur miljöministern ser på det förslag tillöversiktsplan som tydligen har varit ute på remiss, påde olika projekten och på vad som ryms inom ramenför detta. Vad är möjligt och icke möjligt?Anf. 154 ()Herr talman! Kontrasten mellan människans behov ochteknosystemens krav blir nästan som ett mysteriumeftersom det är vi människor som är upphovet till heladet ansvar för ekonomi, teknik och vetenskap som vihar framför oss. Hur vi behandlar världens små detal-jer avgör framtiden. är just en sådan litendetalj i den stora helheten.Vad skall våra skattepengar egentligen användastill - till att vårda livet i alla dess former eller till attövergöda och föröda? Jag tänker inte ställa den frågankonkret till miljöministern - jag tror att hon delar minuppfattning och mina farhågor på den punkten.När man tittar på de hot som har aktuali-serats med måste man säga att de flestaav dem var kända redan när vi instiftade national-stadsparken. Det var därför vi blev så glada att denhär parken blev instiftad.Svea hovrätt ville då att tydligt skulledefiniera vad en nationalstadspark var. I våra motio-ner från olika håll med anledning av propositionenpressade vi på för att skulle göra det. Mantalade där om samordning med friluftsliv och kultur-minnesvård, men det sades ingenting om någon sam-ordning med hotellkomplex eller avgastorn, tun-nelmynningar eller liknande. undrar jag om mil-jöministern kan tala om vilka konkreta projekt somsamspelar respektive inte samspelar med national-stadsparkens intentioner.Varken miljöministern eller någon annan i vill ha ett scenario där södra är en enda stor byggarbetsplats med nedhuggnaträd och avgastorn litet här och där - vi känner till tvåi dag - och där hela landskapsrummet vid ,och är söndersprängt. Det scena-riot vill vi inte se. Därför är min andra fråga: Vadkommer miljöministern att göra för att det scenariotaldrig skall bli verklighet?Anf. 155 ()Herr talman! Som här har sagts tidigare är det ettunikt skydd som har i lagstift-ningen numera. I den nya och väldigt centrala para-grafen står det: Inom en nationalstadspark får bebyg-gelse och nya anläggningar komma till stånd ochandra åtgärder vidtas endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att dethistoriska landskapets natur- och kulturvärden i övrigtskadas.Detta är väldigt tydligt. Enligt vad jag begriperkan detta knappast missförstås. Men har regering-en i ett tidigare sammanhang sagt att man bedömer attdet är möjligt att förena och det plane-rade med , om an-läggningarna utformas med vederbörlig hänsyn. Dåblir man som lekman litet förundrad.Än mer förundrad blir man över det obestämda imiljöministerns svar till . Den frågaman ställer sig är: Hur skall det kunna tas vederbörlighänsyn om det man är ute efter innebär att man gräverupp halva , hugger ned ett åttiotal träd,riskerar parkens centrala del med månghundraårigaträd genom en, åtminstone i oprövad under-byggnadsteknik? Vidare riskerar man det ömtåligaCarl Eldhs Ateljémuseum, man spränger bort klippar-tier i parken, man spränger tunnelmynningar i Ros-lagstullsklippan och i Laduviksstråket söder om uni-versitetet, och man placerar ut ett, sannolikt två, av-gastorn - ett på Roslagstullsklippan och ett i Ladu-viksstråket.Hur kan summan av dessa åtgärder över huvud ta-get komma i närheten av att vara ett intrång där manvisar vederbörlig hänsyn i relation till den nya para-grafen i naturresurslagen? Det är enligt vad jag förståromöjligt att åstadkomma detta. Projektet är i sigomöjligt att förena med det stränga skydd som natio-nalstadsparken kräver.Nu har miljöministern vid en frågestund tidigarehänvisat till bl.a. planarbete - det var för någon veckasedan, om jag kommer ihåg rätt. växer oronför det här projektet, inte minst hos de miljö- ochkulturorganisationer som tidigare engagerat sig i na-tionalstadsparken. Jag kan berätta för miljöministernatt vi i jordbruksutskottet för någon vecka sedan hadeen uppvaktning av många företrädare för just de härmiljö- och kulturengagerade organisationerna somredovisade den oro som sedan också kom till uttryck iBengt Hamdahls artikel i vill göra två påpekanden för miljöministern.Det ena gäller en möjlighet, och det andra gäller enrimlig informationstidpunkt.Jag tänker då först på möjligheten för regeringenatt vänta med att fastställa de planer som har överkla-gats till Regeringsrätten, att avvakta det beslutet.Regeringen har ju inte gjort så tidigare. Man har jufastställt planen för genom ,någonting som är väldigt illavarslande. Här har manalltså möjligheten att hålla tillbaka ett fastställande avplanerna för att därmed inte ta udden av den härmycket stränga lagen.Jag tänker också på den möjlighet som regeringenhar att nu komma till och redogöra för denutredning som har gjorts av i Stock-holms län och som enligt vad jag begriper har lämnatstill regeringen för ganska länge sedan. Då tror jag attvi skulle få ytterligare en välbehövlig debatt här ikammaren.Anf. 156 Miljöminister ()Herr talman! Jag kan bara beklaga , som har framställt den här interpellationen.Tidigare i dag har jag försökt att ge tydliga svar jag kan på alla frågor som hon harställt, men i den här frågan får jag inte ge några tydli-ga svar. I den del där regeringen redan har fattat be-slut - när det gäller - var jag jävig ochfick inte delta i beslutet och får inte uttala mig. I dedelar där regeringen skall fatta beslut får jag inteheller uttala mig tydligt, därför att då blir jag jävigoch får inte vara med och behandla den frågan i rege-ringen, och det vill jag väldigt gärna vara.Alltså: För att inte vara en lame duck i regeringeni den här frågan är jag tvungen att vara en lame duck iden här debatten. Det är väldigt beklagligt. Jag kan dåbara stryka under att allt jag och regeringen kommeratt göra när det gäller den här frågan sker utifrånövertygelsen och principen att hartillkommit för att skydda de här områdena. Därför ärdet oacceptabelt att fortsätta byggnationerna så attparkens värden skulle skadas.Det innebär mycket stor restriktivitet när det gällerfortsatt byggande i . Det kan fin-nas vissa undantag, men det skall alltså handla omundantag. Det antal projekt som här har tagits upp kaninte sägas vara några undantag. Det är alltså alldelesför många projekt som planeras i parken - det kanman utan vidare slå fast.Regeringen har inte heller sagt olika saker, utanregeringen har faktiskt sagt att det är natur- och kul-turvärdena som skall vara avgörande. Jag avser attåterkomma när jag får uttala mig i de här frågorna.Jag vill bara understryka att jag tycker att det är vik-tigt att även de berörda kommunerna och länsstyrel-sen inser vikten av att man har mycket stor restriktivi-tet och att man följer lagstiftningens intentioner.Anf. 157 ()Herr talman! Det är svårt att föra debatt med nå-gon som inte får föra debatt. Det är uppenbarligen dengrundläggande principen när det gäller den här inter-pellationen. Då återstår väl bara att säga att vi hoppasatt miljöministern har lyssnat till de åsikter som harframförts här, och jag hoppas att miljöministern ocksåhar kontakter med de grupper som arbetar med fråganmer på heltid.Jag hoppas också att miljöministern har lyssnat pådiskussionen om vilka lagar man skall använda sig avoch inte. Som jag ser det är det inte någon slump när det gäller har använt sigav en enormt stark lagskrivning för att kunna åstad-komma det man vill åstadkomma.Jag har en kort fråga: Hur tänker miljöministernåterkomma? Blir det i form av en skrivelse eller blirdet mer informellt? Det kan vara intressant att veta.I övrigt får jag väl då säga att jag återkommer -jag tänker följa upp den här diskussionen. Jag tyckeratt den är enormt viktig, och det visar hela dagensdebatt; det är fler än jag som tycker att diskussionenär viktig.Anf. 158 ()Herr talman! har rätt i att det ärsvårt att föra debatt om en av debattörerna inte fårdebattera. Men några saker får väl miljöministernändå säga. Om vi skall precisera det litet grand äralltså frågorna dessa:För det första: När tänker regeringen ta ställningtill de planärenden som ligger hos regeringen? Jag villinte veta innehållet i beslutet, men när tänker rege-ringen ta ställning?För det andra: Är miljöministern beredd att verkaför att regeringen avvaktar med att ta ställning tilldessa planärenden tills regeringsrätten har hanterat deaktuella överklagandeärendena?För det tredje: Vad jag begriper har regeringen fåtten redovisning av i fördet utredningsarbete som man där har genomfört. Närkommer regeringen att återkomma till meden redogörelse för detta arbete? Om det var så attregeringen fick denna redovisning t.ex. ,vilket jag tror var fallet, har vi haft gott om tid att fåmöjlighet att debattera frågan.För att sammanfatta, herr talman: miljöminis-tern vara med om att uppskjuta besluten i regeringenkring de aktuella planärendena? När avser regeringenatt behandla dessa planärenden? När kommer redo-visningen i av det material som Länsstyrel-sen i har utarbetat?Anf. 159 ()Herr talman! Vi pratar om ettunikt skydd. Men frågan är då: Är det så unikt som vihoppas? De förtydliganden som vi har frågatefter, med en mera stringent och tydlig definition såatt lättare kan tolka vid överklagande,kanske inte räcker.Miljöministern talar om att det är för många pro-jekt, och då undrar jag: Vad är då rätt antal projekt?Eller är det kanske karaktären på projekten vi skalltala om. Är det så att vissa projekt är mer angelägnaän andra? Kan det vara så att bilprojekt är mer accep-terade?Jag tycker ändå att miljöministern skulle kunnakomma med litet svar när det gäller översiktsplanfrå-gorna. I den proposition som skrevs den 23 juni 1994står det: "Regeringen redovisar därutöver vissa över-väganden om inriktningen av det fortsatta planerings-arbete - - -." Den inriktningen borde man väl ändå hakommit fram en bit . Vad har rege-ringen alltså kommit fram till?Vi tycker att Dennispaketet länge har varit föråld-rat och fördärvligt såväl för ekologi och ekonomi somför skönheten och kulturen. Jag vill ha litet mer kraftfulla svarkring hur det nytänkandet skall kunna skyddas.Anf. 160 MARIANNESAMUELSSON (mp)Herr talman! Det är som sagt naturligtvis litetsvårt att debattera sakfrågorna när man inte får svara.Men jag tycker ändå att miljöministern har givit någ-ra, om än något svävande, svar. Precis som jag tyckerhon att det är oacceptabelt att det byggs en massa nyaprojekt inne i det här området. Det är jag tacksam för,eftersom det ändå tyder på att det finns en linje somförhoppningsvis kan leda till ett resultat.Flera av de planerade byggnationerna i översikts-planen har tydligen inte varit med från början då manfattade parkbeslutet utan är nya projekt som harkommit till, vilket ju borde leda till att man ser pådem med stor skepsis. Man kan också fundera överom det över huvud taget går att göra så att ny bebyg-gelse blir så stilfull och smälter in så väl som detkrävs i ett sådant här område, dvs. i bemärkelsen inte stör naturen. Det är klart att det är ett in-grepp. Även om det ser vackert ut på kartan blir detändå ett ingrepp i naturmiljön när man skall bygganågot nytt.Därmed får vi väl nöja oss för den här debatten.Jag hoppas att den här frågan kommer tillbaka och attministern då har nått åtminstone det resultat som jaguppfattade att hon ville nå, nämligen att det inte bliren massa projekt som får lov att byggas.Anf. 161 Miljöminister ()Herr talman! Jag tänker inte uttala mig omnär regeringen tar ställning till projekten.När det gäller frågan om riksdagsbehandling avlänsstyrelserapporten har regeringen aldrig haft föravsikt att det skall bli någon sådan. Så brukar vi inteheller göra i andra fall.Avslutningsvis, herr talman, beklagar jag att jaginte kunde säga mer i dagens debatt, men jag hoppasatt vi kan återkomma. Jag hoppas också att frågestäl-larna då skall bli relativt nöjda med resultaten.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 1995/96:252 omnorskt skjutfält utmed gränsAnf. 162 Miljöminister ()Herr talman! har frågat för-svarsministern om några undersökningar om bl.a.miljöpåverkan har skett i med anledning avNorges planering av ett skjutfält utmed Sverigesgräns. har även frågat om för-svarsministern avser att ta kontakt med i dessafrågor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall svara på interpellationen.Redan i början av år 1995 diskuterade landshöv-dingen i det planerade övningsfältetmed företrädare för det berörda fylket. Därefter harinformation om projektet lämnats till kom-mun, och berörd allmänhet. Torsbykommun deltar nu i den konsekvensutredning sompågår och kan på det sättet påverka vilka frågor sombör belysas och utredas närmare. Jag vet att kommu-nen bl.a. tagit upp frågan om hur ett övningsfält iGravdalen skulle påverka Finnskogsleden.I konsekvensutredningen ingår bl.a. utredning avpåverkan på växt- och djurliv, kulturmiljö och fri-luftsliv. Konsekvenserna av de aktuella alternativenför lokalisering kommer att jämföras med varandraoch även med alternativet att projektet inte genomförsalls, det s.k. nollalternativet.Det här innebär alltså i praktiken att man frånnorsk sida genomför de utredningar som RagnhildPohanka efterfrågar.När konsekvensutredningen är färdig kommer allaberörda att ges tillfälle att lämna synpunkter. Arbetetmed projektet befinner sig alltså fortfarande i ettganska tidigt utredningsskede. Jag utgår från att Nor-ge kommer att informera och samråda i enlighet medkraven enligt internationella överenskommelser,främst den nordiska miljöskyddskonventionen. Jag serdärför ingen anledning för regeringen att i nuvarandeläge vidta några åtgärder.Anf. 163 ()Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag har istort sett fått de positiva svar som jag ville ha, så jaghar inte så mycket att tillägga.Jag har reagerat i den här frågan eftersom jag harganska god kunskap om skjutfält och vetvilken miljöpåverkan det har, bl.a. därför att manockså störtar ammunition där. Man spränger alltså 20ton gammal ammunition, "uppbullad" i luften, och dethar en väldig miljöpåverkan på de kringliggande om-rådena. Det är t.o.m. så att Trängsletdammen skullekunna hotas, och det skallrar i fönsterrutorna flera mildärifrån.Jag menar att om man tar upp en sådan verksam-het i skulle det få en helt annan miljöpåverkanän det man planerar för . Det var likadant närman planerade skjutfält; det fanns ingaplaner på att störta ammunition där. gör man detmed både svensk och utländsk ammunition, och dettahar en mycket stark miljöpåverkan. Man räknar medatt allt blyhagel som skjuts i skogarna - det vill manju att jägarna skall sluta använda - är ungefär 600 tonom året. Bara i handlar det om ungefär 400ton bly, alltså nästan som det samlade blyhaglet i helaSverige, som förorenar naturen - bortsett från allaandra ämnen som kommer från de här gamla vapen-slagen.Skjutfältet som sådant har naturligtvis också enmiljöpåverkan, men det finns faktiskt t.o.m. björnideninom skjutfält. Det kan alltså ändå finnasnatur kvar - det pågår älgjakt osv. inom områdetockså.Det norska övningsfältet planeras bli 250 km². Omman väljer det fjärde alternativet, nollalternativet, kaninte planera sina övningar med flera olika va-penslag utan då blir det som . Det är väl därförman vill ha det här. Jag är dock tveksam till det härskjutfältet över huvud taget, och jag hoppas att mannoga kommer att titta på de här konsekvensutredning-arna. Förhoppningsvis kommer de att göras väldigtordentligt. kanske man kan tänka sig t.ex.att förbjuda en sådan sak som störtning av ammuni-tion.Man måste alltså gardera sig för att de utredningarsom görs stämmer överens med hur det kommer attbli. Befolkningen i har accep-terat skjutfältet, men störtningen av ammunition ärden mycket starkt emot.Anf. 164 Miljöminister ()Herr talman! Jag får ta med mig de synpunkterna,eftersom det är en lång process kvar.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på interpellation 1995/96:229 omregionindelning av kronofogdemyndigheterAnf. 165 Statsrådet ()Herr talman! har frågat fi-nansminister om han är beredd att över-väga en region bestående av , ochGävleborgs län i syfte att dels åstadkomma en ratio-nell och väl fungerande myndighet, dels stoppa denpågående utarmningen av inland. Arbetet iFinansdepartementet är fördelat så att det är jag somskall svara på interpellationen.Bakgrunden till interpellationen är det förslag omen regionalisering av exekutionsväsendet - en indel-ning i åtta regionmyndigheter i stället för dagens 24länsmymdigheter - som lagt fram isin fördjupade anslagsframställning för perioden1997-1999. Förslaget bygger på den indelning i s.k.samverkansområden som infördes medbehållande av den tidigare myndighetsstrukturen.Värmland har i den indelningen förts till regionenVästsverige, där i övrigt , län, och ingår,och där i län är s.k. samordningsmyndighet.De främsta skälen till att en ordning med samver-kansområden och samordningsmyndigheter infördesvar att många av kronofogdemyndigheterna är för småför att ge underlag för effektivt arbetande internad-ministrativa funktioner och för att kunna bygga uppoch vidmakthålla tillräcklig kompetens för vad sombrukar kallas de smala operativa verksamhetsgrenar-na. Sårbarhetsproblemen vid ledigheter och vakanservar tydliga.Det förslag som lämnat innebäratt regionmyndigheter bildas med samma verksam-hetsområden som samverkansområdena och medsätesorterna för de nuvarande samordningsmyndighe-terna som centralorter.Som påpekar framgår detemellertid också av anslagsfram-ställning att frågan om regiontillhörighetdiskuterats särskilt. Verket anför att goda skäl kananföras även för en tillhörighet till regionen /Kopparberg.Innan regeringen lägger fram ett förslag om fram-tida regionindelning återstår överväganden i ett flertalfrågor. Det gäller till att börja med om den föreslagnaindelningen är den som bäst tillgodoser de verksam-hetsanknutna syften som jag har pekat på, dvs.effektiva internadministrativa funktioner och högkompetens även för smala verksamhetsgrenar. Menjag vill inte på detta stadium utesluta att även andrafrågor kan behöva utredas och övervägas. Det är nå-got som i så fall kommer att ske i den fortsatta be-redningen i av regionfrågan. Jag ärmot den bakgrunden inte beredd att nu uttala någonuppfattning om eller i vilken utsträckning det kan bliaktuellt att frångå förslag.Anf. 166 ()Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet svaret. Jag hade i och för sig inte räknat med attjag skulle få något konkret besked , mensom jag säger i interpellationen vill jag inför det be-redningsarbete som pågår ändå fästa statsrådetsuppmärksamhet på vissa delar av Riksskatteverketsförslag, som det kan finnas skäl att ifrågasätta ellerrent av rikta invändningar emot.Jag vet inte om förslaget kommer att tas upp ibudgetpropositionen eller om det kommer en särpro-position, men jag vill ändå hoppas att statsrådet för-klarar sig beredd att ta med de synpunkter som kom-mer fram i interpellationen och i debatten underdet fortsatta beredningsarbetet.Det framgår av anslagsfram-ställning att frågan om läns regiontillhö-righet har diskuterats särskilt. Det sägs att goda skälkan anföras för en tillhörighet såväl till den väst-svenska regionen som till regionen /. I förslaget förordas dock att Värm-lands nuvarande tillhörighet till behålls.Det finns också, som mycketriktigt framhåller, goda skäl som talar för att förs över till /. Ett så-dant skäl kan vara att har en näringslivs-struktur och geografiska förhållanden som påminnerom dem som finns i mitt eget län . Problemenär likartade.Till detta kommer att den västsvenska regionenenligt förslag kommer att blioformligt stor. Syftet med omorganisationen skall juvara att man skapar myndigheter som ger underlag föreffektivt arbetande internadministrativa funktioner,och för att kunna bygga upp och vidmakthålla till-räcklig kompetens för vad som brukar kallas de smalaoperativa verksamhetsgrenarna.Om man nu tänker sig att man skall försöka åstad-komma en organisation som skall ligga på plats , i bästa fall, vore det bra om man redan nu för-sökte att dela in landet så att de olika regionerna får såjämnt befolkningsunderlag och så jämn struktur iövrigt som är möjligt.Jag har talat med åtminstone en person som sitter iRiksskatteverkets styrelse. Jag har fått uppfattningenatt det inte är med någon särskilt djup övertygelsesom man lägger fram detta förslag, även om man hardiskuterat särskilt. Jag vill inte gå så långtsom att säga att det mer var en sinkadus att det blev såhär, men jag tror att det till stor del beror på att maninte brydde sig om att röra i den organisation somfinns redan nu.Hade detta förslag varit resultatet av en parlamen-tarisk utredning skulle de regionalpolitiska effekternaav förslaget också ha belysts. Det har Riksskattever-ket inte gjort. Det skall man kanske inte heller göra,men det är en aspekt som regeringen måste väga in isitt beslut så småningom.Enligt den uppfattning jag har skulle ,och bilda en bra, väl fungerandeorganisation. I en sådan organisation skulle bliden naturliga geografiska centralorten.Anf. 167 ()Herr talman! Jag vill inte börja något slags regio-nalpolitiskt gräl, men faktum är att vi har varit rättnöjda med det förslag som har lagtfram när vi har diskuterat dessa frågor i Värmland.Jag vill gärna att det också skall tas med i beredning-en.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på interpellation 1995/96:239 omreglerna för momsinbetalningAnf. 168 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig vadregeringen tänker vidta för ytterligare åtgärder för attleva upp till EU-rekommendationen av den 12 maj1995 om betalningsfrister vid handelstransaktioner.Nuvarande regler för redovisning och betalning avmoms innebär i korthet följande (prop. 1995/96:19,SFS 1995:1207). Momsen redovisas enligt huvudre-geln . Företag med årligt beskattningsun-derlag på högst redovisar inom 35dagar efter redovisningsperiodens utgång. Störreföretag redovisar efter periodens ut-gång. Betalning sker med redovisningen.Företag som lämnar självdeklaration och som har ettårligt beskattningsunderlag understigande 1 miljonkronor behöver redovisa momsen endast en gång perår. De betalar då en månatlig preliminär skatt som ärberäknad med hänsyn tagen till momsen. Regeringenhar lämnat en proposition (prop.1995/96:198) till med förslag till viss för-ändring i dessa regler.Förslaget innebär att gränsen för vilka som skallredovisa momsen höjs från 10 miljonerkronor till . Det blir alltså flerföretag som får tillämpa den längre redovisnings- ochbetaltiden.