prot · GJ09104 · 1996-06-03 00:00:00 — Som ledamot i utbildningsut-skottet kan jag konstatera att de viktigaste insatsernagörs för dem som har fått minst. De kommernu att få de större delarna av de nya satsningarnagenom kompetenshöjning. Det är en stor grupp vuxnasom inte har fått någon möjlighet till utbild-ning som skall få det.Det är gott och väl, men vi kan inte lämna skatte-politiken. Rättvis fördelning av nödvändiga uppoff-ringar är av avgörande betydelse för att man skallkunna vinna förståelse för en kärv ekonomisk politikhos de grupper i samhället som på grund av minskadeersättningar vid sjukdom och arbetslöshet tvingas draned på en redan hårt anfrätt levnadsstandard.Utan att ifrågasätta den socialdemokratiska rege-ringens fördelningspolitiska ambitioner - de finns -måste man ändå ställa frågan om skattepolitikenverkligen utnyttjats optimalt för att åstadkomma ensådan eftersträvad fördelning av bördorna. visar med all önskvärd tydlighet att skat-tereformen var kraftigt underfinansierad. Minskadeskatteintäkter har med andra ord utgjort en inte ovä-sentlig del av underskotten i statsfinanserna. Denbland nyliberala ekonomer och politiker omhuldadeteorin att skattesänkningar är dynamiska och självfi-nansierande tycks alltså ordentligt ha kommit påskam, och det är viktigt att vi understryker detta: Dethöll alltså inte måttet när man påstod att skatteintäk-terna skulle öka.Det finns heller inget vetenskapligt stöd för attskattekvotens storlek negativt skulle påverka tillväx-ten i ekonomin. Ett lysande exempel på detta är Dan-mark som har kunnat uppvisa tillväxtsiffrorpå med högre direkta skatter än Sverige.Jag drar ingen motsatt slutsats av detta. Jag kon-staterar bara att de nyliberala teorierna har fått sig enallvarlig knäck.Jag vill också erinra om hur ledande ekonomer iUSA konstaterat att en övergång från inkomstskattertill sociala avgifter - där har man ju prövat det i störreomfattning - alltid tycks leda till en höjning av skat-terna för låg- och medelinkomstfamiljer och en sänk-ning för de välbeställda.Vad finns det för anledning att befrämja en sådanutveckling i vårt land, ? Jag tyckerfaktiskt att något lättvindigt gled förbide uppenbara orättvisorna i egenavgiftssystemet ge-nom att dels säga att regeringen inte har aviserat någotbeslut om att slopa taket i systemet, dels koppla helafrågan till pensionssystemet. Jag vill därför hänvisatill det svar på en skriftlig fråga som jag fick av stats-rådet angående ege-navgifterna.Hon åberopar fördelningspolitiska skäl, och honsäger: Det finns därför som jag ser det skäl för attavgiftsuttaget bör omfatta hela inkomsten. I annat fallblir fördelningseffekterna, precis som påpekar, olika om en avgift tar formen av enarbetsgivaravgift eller egenavgift.Sedan kritiserar hon taket.Då frågar jag avslutningsvis: Står den nuvaranderegeringen och dess för skattefrågor närmast ansvari-ga statsråd bakom uppfattningen att egenavgifter ärfördelningspolitiskt orättvisa? Kan ett socialdemokra-tiskt statsråd försvara en regressiv skatt som lägger enrelativt sett större börda på låginkomsttagaren än påhöginkomsttagaren? Står regeringen kvar vid upp-fattningen att egenavgifterna i sjukförsäkringen avfördelningspolitiska skäl skall ses över, och när kom-mer detta i så fall att ske?Anf. 179 Statsrådet ()Herr talman! Det är trevligt att fler partier anslutersig till den här skattepolitiska debatten.Jag tar frågor först. Låt migpåminna om - och det är han säkert väl medveten om,men det kan finnas fler som behöver påminnas - att iden oerhört kraftfulla budgetsaneringen bidrar de rikaste hushållen med av budgetsa-neringen. Vad beror det på? Jo, på att vi har använtskatteinstrumentet, och det har varit riktigt att använ-da det. Skall vi kunna sanera budgeten måste alla varamed och dela på bördorna. Men det är klart att detockså finns begränsningar för skatteinstrumentet. Jagtror att och jag delar den uppfatt-ningen.Jag delar uppfattning att detinte finns några möjligheter att empiriskt bevisa attländer med höga skatter och ambitiösa välfärdsstaterfår en lägre tillväxt än länder med låg skatt och lågaambitioner på välfärdsområdet. Det håller jag heltmed om.Men ett land som som har en relativt högskattekvot kan inte gå vidare och höja skattekvotenkraftfullt. Då gäller det att se över det sätt vi tar utskatter på och om det går att förändra.En internationalisering av ekonomin sätter gränserför hur mycket man kan höja skatter. En annan gränsär naturligtvis också att människor i har ge-nomlidit med en ganska dålig reallöneut-veckling. Det gäller inte minst en vanlig industriarbe-tare, som har haft ett antal ganska tuffa år. Det finnsen avvägning att göra mellan reallöneutveckling ochskatteuttag.Är egenavgifterna orättvisa? Då hänvisar man oftatill avdragsgillheten för egenavgifter i beskattningen.Arbetsgivaravgifter ingår inte i underlaget för in-komstbeskattningen. Skillnaden är inte så stor somman kanske tror mellan egenavgift och arbetsgivar-avgift. Den stora skillnaden är naturligtvis taket. Mananvänder sig inte av ett tak i arbetsgivaravgiften pågrund av att det är administrativt komplicerat medandet går att göra i inkomstbeskattningen.Yvonne Ruwaida talar om att det inte är rätt attfokusera på utbildning och att alla inte vill bli juristeroch läkare. Men det är precis som att den här utbildningssatsningen handlar om såmycket mer. Den handlar om att höja den grundläg-gande utbildningsnivån i . Vårt land har gåttigenom en ekonomisk kris som slagit ut så oerhörtstora delar av hela arbetsmarknaden - ett par hundratusen industrijobb, ett par hundra tusen i tjänstesek-torn och hundra tusen i den offentliga sektorn. Ettland som har gått igenom en sådan process har ettstort utbildningsbehov. De nya jobben kommer nöd-vändigtvis inte på samma ställen och med sammaarbetsuppgifter som . Då handlar grundläg-gande utbildning om att ge människor möjlighet attfaktiskt ta de nya möjligheter som kommer när till-växten kommer.Ett sätt som jag tror är underskattat är att tillföraflexibilitet för den enskilda människan och göra detmöjligt att vara flexibel, inte genom piska utan genomatt man via utbildning får en plattform att stå på. Dåorkar och vågar man söka sig till nya branscher ochnya arbetsområden. Jag tror att det är en oerhört viktigdel av utbildningspolitiken och den grundläggandeutbildningen.Jag sade inte att vi har världens mest progressivaskatter. Jag sade att när vi tittar på disponibel inkomsthar vi en av de absolut jämnaste inkomstfördelningar-na i världen, trots att vi har haft en ogynnsam utveck-ling . Det beror, som jag sade, intebara på skatter utan på välfärdsstatens uppbyggnadenoch på många olika komponenter, även på en bragrundläggande utbildning för alla människor. Det ären central del. Jag tycker inte att om progressiva kommunalskatter är eftersträ-vansvärt. Staten skall sköta den delen av fördelnings-politiken via skattepolitiken.Anf. 180 ()Herr talman! Jag är naturligtvis inte emot utbild-ning, absolut inte. Men jag delar inte bedömningen attvi har växande utbildningsklyftor. Det är faktisktsnarare tvärtom. Det är ett resultat av svensk utbild-ningspolitik som har många fördelar.Däremot ser man en alltmer elitiserad arbetsmark-nad. Det är en arbetsmarknad där man ställer högreoch högre krav på vilken kunskap man skall ha omman skall få ett arbete. Detta är ett resultat av denförda statliga politiken i . att bli ett sådant förslag om det kommer att antasav regeringen och i någon sorts arbetsmark-nadspolitik. Det kommer att leda till att man skapar enarbetsmarknad utanför den reguljära arbetsmarknadendär folk skuffas undan och ofta fastnar.Vi har hjälpt till att elitisera arbetsmarknaden ge-nom att vi t.ex. har satsat så mycket på ALU och påpraktikplatser. Vi hjälper till på många olika sätt. Dåbörjar man tala om en tredje arbetsmarknad. Allamänniskor platsar inte på den vanliga arbetsmarkna-den. Man kanske skall få socialbidrag, men man kan-ske skall gå och klottersanera, röja vass eller hjälpaAgda att gå och handla för att få det. Vi får alltså ettsynsätt på människan som innebär att alla inte passarinte.Jag tycker att det är mycket mer effektivt att ave-litisera arbetsmarknaden och se till att vi har både enskattepolitik och en arbetsmarknadspolitik som ledertill en arbetsmarknad där man inte måste ha en visskunskapsnivå. Det är kanske inte det rätta om vi villha ett bra samhälle.Förslaget om differentierad kommunalskatt kom-mer vi i att återkomma till. Då kan kan-ske titta på det.Anf. 181 ()Herr talman! När hävdar att viinte har växande utbildningsklyftor i talar honmot bättre vetande. Sanningen är den att vi har unge-fär en miljon svenskar som saknar fullständig grund-skoleutbildning respektive ett tredje gymnasieår.Sådana uppgifter gör att vi måste ta den här fördel-ningspolitiska frågan på största allvar. Det är därför vinu satsar på dem som har det sämst ställt.I likhet med hävdar jag alltid påmöten att de bäst ställda har fått betala en väsentligdel av saneringsprogrammet. Men jag kan inte under-låta att understryka de problem som finns. Jag hävdarockså, som framgår av interpellationen, att vi skallvärna grunddragen i skattepolitiken. Det finns ingastora utrymmen för generella skattehöjningar. Vimåste förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerhe-ten och rättvisan i systemet. Också där är vi uppen-barligen överens om grunderna.Som jag ser det finns det starka skäl att desarmeraden fördelningspolitiska bomb som regressiva ege-navgifter utgör innan den exploderar med de förödan-de verkningar detta kan innebära för trovärdighetentill socialdemokratins förmåga att sanera den svenskaekonomin utan att vidga de ekonomiska klyftorna ochorättvisorna i samhället. Jag tycker fortfarande attThomas inte svarar klart på den punkten.Därför frågar jag igen: Kan ett socialdemokratisktstatsråd försvara en regressiv skatt som lägger enrelativt sett större börda på låginkomsttagaren än påhöginkomsttagaren? Om han inte kan detta, när kom-mer de förändringar som statsrådet på rege-ringens vägnar aviserade ?Anf. 182 Statsrådet ()Herr talman! beslutade ominförandet av en värnskatt på de högsta inkomsternajust på grund av att det behövdes av fördelningspoli-tiska skäl i budgetsaneringen. Min mening är att denvärnskatten, som ju kommer att vara kvar till 1998 ienlighet med det beslut som fattades i , ärjust den del som justerar de problem som fanns i sam-band med skattereformen när det gäller fördelnings-politiken.Silfverstrand diskuterar egenavgifternas särskildaroll. Detta är något som ingår i den översyn av skatteroch avgifter som görs för att se vad som kommer attersätta värnskatten . Jag kan intesäga vad regeringen kommer att föreslå, och det finnsi dag heller ingen anledning att komma med ett precistuttalande om vad som skall förändras. Det jag kansäga är att regeringen kommer att presentera ett för-slag på hur vi även efter värnskattens avvecklandeskall kunna ha ett skattesystem som är rättvist ochsom uppfyller de grundläggande principer som skatte-reformen byggde på.Yvonne Ruwaida talar om de effekter som uppstårsom en följd av massarbetslösheten, att arbetsmarkna-der skapas vid sidan av de reguljära. Jag delar be-dömningen att en sådan utveckling inte alls är attföredra. Tvärtom har ju den svenska modellen varitatt använda bl.a. skattepolitik för att se till att männi-skor kan komma ut på arbetsmarknaden på ett riktigtsätt. Ta t.ex. sambeskattningens avskaffande i börjanpå 70-talet. Det gjorde att den kvinnliga förvärvsfre-kvensen steg dramatiskt . Det blevdå rimligt för en kvinna som tidigare hade varit hem-ma i hushållet att gå ut på arbetsmarknaden, i ochmed att hon inte mötte en sådan hög progressiv skatt.Jag har svårt att genomskåda hur Miljöpartietsförslag om kommunalskatt skulle kunna vara en delav kampen mot arbetslösheten, men jag är säker på attjag kommer att få höra mer om det förslaget. Självdelar jag inte åsikten att vi bör införa progressivakommunalskatter.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på interpellation 1995/96:214 ommarknadsföring av alkoholprodukterAnf. 183 Statsrådet ()Herr talman! har frågat mig omjag avser att verka för en översyn av gällande be-stämmelser i alkohollagen och i marknadsföringsla-gen i syfte att förhindra pågående utveckling av enalltmer förekommande och aggressivare marknadsfö-ring av alkoholprodukter i Sverige.Yvonne Ruwaida pekar på att antalet aktörer påalkoholmarknaden har ökat markant och att mark-nadsföringen av t.ex. olika vinsorter förekommer i enmängd olika tidningar. Hon åberopar bl.a. två annon-ser i , där företag gjort re-klam för vinprodukter.Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare föratt göra en översyn av bestämmelserna om marknads-föring av alkoholdrycker. Utredaren skall se övernuvarande marknadsföringsregler bl.a. utifrån deförändringar som skett på alkoholpolitikens område ioch med anslutning till Europeiska unionen.Utredaren skall utforma förslag till de författningsreg-leringar som bedöms nödvändiga. Uppdraget skallslutföras före utgången av . Därmed börYvonne Ruwaidas önskemål i den delen vara tillgodo-sedda.När det gäller annonseringen i är det, som säkert vet, som övervakar efterlevnaden av lag-stiftningen om alkoholreklam. Sådan reklam är nor-malt inte tillåten, med undantag för marknadsföringpå säljstället, vilket för SJ:s del innebär där alko-holdrycker finns till servering och försäljning.Konsumentverket har reagerat mot den aktuellaalkoholannonsen och tillskrivit SJ i frågan. I sin skri-velse anför verket bl.a. att det inte är förenligt medlagstiftningen på området att distribuera alkohol-reklam till resande på tåg på andra ställen än säljstäl-len för alkoholdrycker. Tidningens ansvariga utgivarehar därefter stoppat fortsatt annonsering för alko-holdrycker i tidningen kan alltså konstatera att tillräckliga åtgärderhar vidtagits för att få stopp på annonsen.Anf. 184 ()Herr talman! Bakgrunden till att jag ställde denhär interpellationen är att vi ser en alltmer ag-gressiv marknadsföring av alkohol, en marknadsfö-ring där man mer och oftare och oftare t.o.m. skrideröver gränserna för det som är lagligt. Det är inträdet iEU och avmonopoliseringen av spritmarknaden somhar lett till detta.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att dessutomett statligt bolag som SJ har haft en annonsering sominte ens är tillåten enligt svensk lag. Jag anser att detär viktigt att både och ministern serdetta med alkoholreklam som en prioriterad fråga, justför att motverka den typ av reklam som vi har fått se iSJ:s Tur & Retur. Men det är inte bara där det harförekommit, utan även i Nöjesguiden har man haftden typen av reklam. Man påstår att Nöjesguidensprids ut på restauranger och att det därför skall varatillåtet.Om ministern åker tunnelbana här i Stockholmkan han mötas av reklam för Flash , en lätt-spritsvariant. Reklambilden finns i en stor annons, ochman använder där samma knep som används i reklamför lättöl.TV-programmet på , som sesav många barnfamiljer och många unga människor,bryts av reklam. Denna reklam har ett innehållsom är helt oacceptabelt för ungdomar. Man visar därreklam för gjorde en mätning med hjälpav Sverigebarometern. Det visade sig där att de in-tervjuade nästan lika ofta tänkte på folk- och starkölsom på lättöl när de såg lättölsreklam och att betydligtfler blev sugna på folk- och starköl än på lättöl. Avungdomarna mellan 15 och 19 var det somblev sugna på lättöl, medan blev sugna på folköloch blev sugna på starköl. Det är alltså mer äntio gånger så många som blir sugna på de produktersom man inte får göra reklam för jämfört med denprodukt som man får göra reklam för.Jag drar här en parallell till lättöl, därför att jaganser att vi måste förbjuda lättöl.Ministern säger nu att jag kan vara nöjd, eftersomdet pågår en översyn av bestämmelserna om mark-nadsföring av alkoholdrycker. Den här översynenskall slutföras till . Jag tycker inte att detär tillräckligt. Jag tycker att det drar ut alltförlänge. Vi kommer att få se mycket av den här typenav reklam av den anledningen att företag kommer attförsöka att göra det accepterat i det svenska samhälletmed vinreklam och spritreklam.Därför anser jag att man redan tidigare kan fattabeslut. Bl.a. kan man införa en marknadsföringsavgiftför de annonsörer som annonserar och de medier somtar in de här annonserna. Det skulle man kunna göraredan i år. Det här är en viktig fråga, för det handlarom försök att förändra den svenska attityden till alko-holreklam.Jag vill då fråga konsumentministern om han an-ser att skall göra det här till enprioriterad fråga och om han tänker verka för att vitidigare får regler som ser till att stoppa det här.Anf. 185 Statsrådet ()Herr talman! Det är självklart att alkoholfrågornaär viktiga i det svenska samhället. Särskilt viktigt ärdet att inte unga människor får tillgång till alkohol-haltiga drycker. Det är väldigt viktigt, eftersom detofta är det som är inkörsporten till det vi kanskeoftare diskuterar, nämligen narkotika av olika slag.Det börjar oftast med alkohol och alkoholmissbruk.Därför är de här frågorna oerhört viktiga - urfolkhälsosynpunkt men framför allt för de unga män-niskorna.Så går jag över till att svara på de två frågor somställdes.Konsumentverket anser att det här är en viktig ochprioriterad fråga, och har i det härfallet skött den verksamhet som man har att sköta ochsom har pekat på.Yvonne Ruwaida vet precis som jag att om manskall ändra lagstiftning krävs ett ganska noggrant ochgrannlaga arbete som syftar till att uttömma de olikamöjligheter som finns för att få en så bra lag sommöjligt. Mot den bakgrunden bör man ha litet tid påsig. Jag tycker inte att det här är fråga om särskilt långtid, eftersom detta skall vara klart i början på nästa år.Jag tror heller inte att det finns förutsättningar attsnabba på det här, utan man måste se lagen som enhelhet och det alkoholpolitiska perspektivet i den. Avden anledningen kommer det att ta en del tid.Det finns också andra aspekter som man bör läggapå den här frågan. Man kanske skall omdefiniera vadsom menas med alkoholdrycker - vad vet jag? Enannan sak är den marknadsföringsavgift som YvonneRuwaida själv pekade på, och det finns också andrafrågor som man bör titta särskilt på. Jag tror att det ärviktigt man ser det här som en helhet.Jag tycker ändå att regeringen genom att förordnaen särskild utredare tar dessa frågor på stort allvar. Viser att det sker förändringar, i och med EU-inträdetoch den ökade friheten för olika aktörer på markna-den. Det är viktigt att vi beskär marknadskrafternasmöjligheter att öka trycket på människor att konsume-ra mer, när vi vill att de skall konsumera mindre avdet som inte är nyttigt för människan.Anf. 186 ()Herr talman! Det är positivt att höra att LeifBlomberg anser att detta är en prioriterad fråga förKonsumentverket. Det gör äratt ta emot anmälningar om alkoholreklam. Sedan tarKonsumentverket kontakt med dem som står för re-klamen. Jag anser att även börjobba förebyggande, så att vi slipper se olika bolaginom den offentliga sektorn, såsom SJ och SL här iStockholm, tillåta denna typ av reklam. Detta är re-klam som är otillåten enligt svensk lag. Där skulleKonsumentverket kunna jobba förebyggande. Vadtycker om det?Just nu pågår en nationell kampanj mot alkohol-konsumtion, där bl.a. är med. Vadjag vet är inte med i denna kam-panj, vilket jag tycker är fel.Jag tror inte att det är så komplicerat att ändralagstiftningen som vill göra gällande.Man har lagt fram ett förslag om att förbjuda va-rumärke och varunamn i tobaksreklam. När Blendinte fick göra reklam för cigaretterna av märket man sig av Blend sunglasses. Det är precissamma typ av reklam man gör för , med Mar-tinis varumärke och varunamn, som sägs vara reklamför lättmartini. Sådant skulle man snabbt kunna åtgär-da. Man kan också studera den utredning som hargjorts om alkoholreklam. Det går att se det som enhelhet och ha en liknande lagstiftning för alkohol ochtobak. Det tror jag inte är dåligt, snarare tvärtom.Jag håller inte med om att vi måstevänta på en utredning som dröjer till mars. Sedanskall den ut på remiss, och om vi har tur händer detnågonting . Jag tror tyvärr att vi kommer attfå se mycket alkoholreklam . Den kan, omvi har otur, ändra människors inställning till alkohol-reklam. Man börjar vänja sig och tycker inte att det ärnågonting särskilt. Man säger: Det påverkar inte mig.Men vi som sysslar med detta vet att reklamen påver-kar, även om människor själva kan tycka att den integör det.Jag anser att vi snabbt kan och måste göra någon-ting. Vi ser en oroande ökning av alkoholkon-sumtionen just bland unga människor. Det kan fåödesdigra konsekvenser för framtiden.Anf. 187 Statsrådet ()Herr talman! Jag behöver inte fortsätta divideramed om tiden för utredningsupp-draget. Det förändrar inte historien nämnvärt. Där-emot vill jag gärna återigen understryka att vi frånregeringens sida anser att denna fråga är mycket vä-sentlig. Vi vill begränsa marknadskrafternas inflytan-de över alkoholkonsumtionen i . Det är justdärför vi sätter fart på denna utredning. Vi vill ocksåse över sanktionsbestämmelserna och, i den mån detkrävs, göra dem skarpare, så att man med större efter-tryck kan åstadkomma en efterlevnad av lagstiftning-en.Jag tror att man på SJ är på det klara med vad somär tillåtet. Alla de bolag som jobbar inom branschenkänner säkert till spelreglerna. Jag vet inte på vilketsätt skulle kunna arbeta mer ängenom att bekantgöra lagstiftningen för dem somskall marknadsföra olika produkter. Sedan får deefterleva det. roll är i första handatt kontrollera efterlevnaden. Var och en av oss med-borgare i som ser reklam som inte är förenligmed svensk lagstiftning har att signalera det till genom en enkel anmälan. Sedan är detKonsumentverkets sak att följa upp, kontrollera ochvidta åtgärder i syfte att få stopp på en felaktig mark-nadsföring.Utredaren har anledning att se på helheten och denkomplexitet som själv målar upp.Det är inte alldeles enkelt att förändra lagstiftningenmed några meningar. Det tar litet tid. Det är viktigt att vi följer de grundläggande spel-reglerna i svensk demokratisk process. Vi får se överhela lagen och inte bara titta på någon enstaka me-ning. Vi måste få en lag som håller in iframtiden, också i det nya perspektivet i . Denmåste vara bra från alkoholpolitiska utgångspunkteroch inte minst sett utifrån ungdomars möjlighet attundvika alkoholförtäring och på det sättet grundläggamera sunda vanor . Då gör det ingenting attdet tar litet tid. Det är bättre att det tar tid och vi får engod kvalitet på produkten, än att vi hafsar fram etthastverk. Det är ingen som tjänar på det, varkenYvonne Ruwaida eller jag.Anf. 188 ()Herr talman! Jag håller inte med om att det är såkomplicerat som vill göra gällande.Det finns enkla sätt att komma åt både tobaks- ochalkoholreklam. Att förbjuda varumärke och varunamnär ett sätt. Att införa en marknadsföringsavgift fördem som annonserar och de medier som tar in annon-serna är ett annat. Det är inga svåra saker. Dessutomvore det bra om man införde förbud mot varumärkeoch varunamn för både tobak och alkohol.Jag tror att det är en fördel när man skall informeraom detta och nå ut i samhället. Då skulle man ocksåspara pengar från vår ansträngda budget.Jag vet att är en kontrollmyn-dighet. tar emot anmälningar ochkontaktar sedan berörda parter. Men det är anmärk-ningsvärt att det finns myndigheter och bolaginom den offentliga sektorn som använder sig avannonser med alkoholreklam och tjänar pengar på det.Jag tycker att det är någonting som inte skall kunnaförekomma inom den offentliga sektorn. Åtminstonedär bör informera, just därför att vihar gått med i EU och fått en större frihet för de olikaaktörerna på marknaden. Det finns fler alkoholföretagsom agerar på marknaden.