prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Vi kommer då att förstöragrundförutsättningarna för mänskligt liv.De minskade skördarna beror mycket på koldiox-idutsläppen och den globala uppvärmningen. Det bliren kapplöpning mellan mat och människor. Jordensbefolkning ökar fortfarande med ungefär 90 miljonermänniskor , som skördarna minskar.Drömmen om de evigt ökande skördarna är nu borta.Sedan 1990 har skördarna inte ökat alls, vare sig påland eller i havet. Fisket är väl det tydligaste exempletpå att vi har nått gränsen för jordens kapacitet. Ävenom vi skulle använda allt land som lagts i träda räckerdet inte till. Vi har ingen buffert längre.Självklart måste vi ändra våra konsumtionsmöns-ter. Vattenbehovet för mat är enormt stort. För att fåfram ett kilo spannmål går det nämligen åt 1 000 litervatten.Ju mera tillväxten ökar i och andra länder,desto mera går människorna där över till att äta merakött. Ju högre upp på stegen av olika jordbruksproduk-ter och ju mer förädlade dessa är, desto mera vattengår det åt. Vattenbristen är fullkomligt katastrofal.Det går inte längre att bevattna jordar. Bevattning-sjordbruket minskar.Det finns exempel bl.a. från , där Gangesinte längre når till havet. i Amerikanår inte heller längre fram till havet. Vidare hållerAralsjön på att försvinna. Floderna i det området nårinte fram. Vattennivån har sjunkit med 16 meter.Stora områden är blottlagda. Vinden blåser över för-saltade och med kemiska bekämpningsmedel förstör-da jordar. Barnadödligheten har ökat med 50 %.Fru talman! Jag hoppas att frågan om den globalalivsmedelssäkerheten inte placeras bland Övriga frå-gor i nästa års utrikespolitiska debatt. I stället hoppasjag att vi då får tid att diskutera, inte genom att blott-lägga en massa motsättningar utan i enighet, hur vidrastiskt skall börja ta itu med detta stora problem.Taletiden är slut, men jag skulle vilja avsluta meden lustig replik genom att säga som åsnan Ior i NallePuh: Det är dåligt. Det kommer att bli värre. Vikommer att få äta tistlar.Anf. 94 () replikFru talman! tar upp en oerhörtviktig fråga. Jag är också besviken över att frågan intefår mera plats. Det här kommer nämligen att bli denstora utmaningen. Jag tror att denna utmaning är stör-re t.o.m. än det militära hotet i världen. Det finns juinte tillräckligt mat för att mätta alla människor.Dessutom vet vi inte hur detta skall lösas. gav många bra exempel på hur det står till.Vad vi måste diskutera är vilken väg vi skall gåför att lösa det här. Ett sätt är att minska vår köttkon-sumtion. Men det vore också intressant att fortsättamed diskussionen om huruvida vi skall satsa på ettväldigt högteknologiskt och intensivt jordbruk i denrika delen av världen och exportera våra överskott,om vi nu kan få fram några. Skall vi använda gentek-nik, vilket jag verkligen hoppas att vi slipper? Ellerskall vi utgå från att varje land/region på något sättmåste bli självförsörjande och klara sin egen befolk-ning? Det är en väg som jag tycker ändå måste varamålet. De här problemen är alltså mycket stora. Jagskulle välkomna en ordentlig diskussion och debattom de här frågorna i Sverige.Anf. 95 () replikFru talman! Jag delar upp-fattning, att det här hotet är allvarligare än det militärahotet. En befolkning som inte har tillgång till mat äringen lugn befolkning. har förekommitmånga gånger i världshistorien.Spannmålspriserna i den fattigaste delen av värl-den ökar nu . När världsmarknadspri-serna stiger kommer naturligtvis den rikes rätt att varastörre. Marknaden styr på det sättet. Det kommer attbli en stor utslagning bland människor som saknarpengar - ännu värre än som är fallet.Jag tror att vi måste inrikta oss på attvarje land försöker försörja sin egen befolkning. Detär mycket viktigt att kunna känna självtillit och attveta att man klarar av saker. Om politiker i andraländer nu hörde mig skulle jag vilja säga till dem attdet första de borde prioritera är att de ser till att detfinns mat till den egna befolkningen. Kanske skulleman sluta odla kaffe och tobak och i stället odla bönorför den egna befolkningen.Jag tror inte att det är en bra idé att rika länderskall satsa på export. Men är vattenfråganväldigt allvarlig. Jag vet att 25 länder - snart gällerdet ytterligare åtta eller tio länder - har vattenbrist. Idessa länder kommer man aldrig att kunna försörja sinbefolkning med livsmedel. När man exporterarspannmål, exporterar man vatten. Det gårnämligen åt väldigt mycket vatten vid odling avspannmål. Troligen kommer vi att kunna förse länderdär det är vattenbrist med spannmål genom export.Jag tycker att det är fel att inte använda åkermarktill odlingar för matproduktion. Men , närman kommit till insikt om detta, får vi nog se en dras-tisk omsvängning.Det högteknologiska jordbruk som vi har haftkommer inte att fungera. Det går inte längre att ökaskördarna genom att bevattna mera. Det finns ju intevatten. Inte heller går det att öka skördarna genomanvändning av bekämpningsmedel. Där har vi kommittill vägs ände.Anf. 96 () replikFru talman! Denna fråga har direkt koppling bådetill och svensk jordbrukspolitik och till EUoch dess jordbrukspolitik. Därför är det viktigt att visnabbt kommer i gång med den här diskussionen.Vi diskuterar ju väldigt mycket nu hur vi skall för-ändra och hur vi skall, om nu detta är möjligt, förbätt-ra EU:s jordbrukspolitik. Den har verkligen, tyckerjag, haft en felaktig inriktning. Man har satsat väldigtmycket på ett intensivt jordbruk som har skapat flerproblem än det har löst, även om man kortsiktigt harkunnat exportera ett överskott.Det holländska jordbruket har stora problem medatt bli av med gödsel. Man har också stora problemmed dålig mark o.d. Vi i däremot har fortfa-rande en väldigt bra åkerjord. Jag tycker att detta ärett svårt dilemma. Det är fel enligt min mening om vii skall övergå till att överutnyttja vår jord-bruksmark för att kanske på kort sikt öka skördarna.Jag uppfattar att det finns väldigt starka kraftersom driver den linjen, och jag är väldigt rädd att denfår alltför stort genomslag.Trots allt kan vi göra väldigt mycket genom att setill att regioner blir självförsörjande. Vi i den rikavärlden får sluta missbruka och missutnyttja de pro-duktionsresurser som finns i tredje världen. Vi fårkanske acceptera t.ex. att bananer blir dyrare. Vi kon-sumerar väldigt mycket bananer - ett födoämne somskapar många miljöproblem och som tar resurser frånde fattiga länderna. Ohälsa skapas osv.På samma sätt förhåller det sig med jätteräkorna,som blivit så populära. Det återstår alltså mycket attdebattera om i den här frågan.Anf. 97 () replikFru talman! Naturligtvis finns här en koppling tillsvenskt jordbruk och till EU:s jordbruk. Att EU:sjordbruk inte fungerar bra är vi alla överens om. Jagdelar uppfattningen att vi har ett alldeles för kemikali-serat jordbruk, men utvecklingen tenderar - i alla fallför det mesta - att gå i rätt riktning.Kapitel 14 i handlar om jordbruket.Där står det:"Jordbruks- och miljöpolitik samt makroekono-misk politik behöver ändras radikalt på både nationelloch internationell nivå, i såväl de utvecklade ländernasom utvecklingsländerna, för att skapa förutsättningarför ett hållbart långsiktigt jordbruk och en hållbarlandsbygdsutveckling (SARD)." En punkt gäller att vi måste "utforma, införaoch följa upp politik, lagar och bestämmelser samtincitament som leder till hållbart jordbruk, hållbarlandsbygdsutveckling och förbättrad livsmedelsför-sörjning samt till utveckling och överföring av lämp-lig jordbruksteknik, inklusive, där så är lämpligt,långsiktigt hållbara jordbrukssystem med minimalanvändning av insatsvaror. "Vi kan inte fortsätta att ha ett jordbruk där insatsenav energi är större än den vi får från maten som vi fårut av jordbruket. Jag skulle önska att skullekunna öka andelen ekologisk odling och visa att man iett utvecklat industriland inser att man måste ha etthållbart jordbruk och att det är de metoderna manmåste sprida. måste man ha all respekt föratt vi är "vattenblinda", eftersom vi är så vattengyn-nade, och kanske därför rika i Sverige.Anf. 98 ()Fru talman! Minst drabbas mest. Det är en sanningsom världen tyvärr ännu inte har gjort föråldrad. Detgäller i väldigt hög grad när vi talar om antipersonellaminor.När jag var ute och talade om minor för ett tag se-dan fick jag en fråga som jag har funderat mycket påden . Det var en ung kvinna som ställdeden. Hon frågade så är: Hur kan du bry dig om justminorna så mycket? Varför skall de betraktas somspeciellt inhumana? Är det inte så att alla vapen isjälva verket är lika inhumana - de är ju till för attdöda allihop?Vad jag kom fram till efter att ha funderat på dettavar följande: Det finns inga humana vapen. Men det finns vapen som är särskilt inhu-mana. De är till för att lemlästa människor och omöj-liggöra normalt liv efter det att konflik-terna har upphört.Minorna är billiga att köpa, men dyra att röja. Debilligaste minorna kostar ca , medan den ge-nomsnittliga kostnaden för att röja dem är ca 100dollar. Över 100 miljoner landminor har lagts ut i merän 60 länder. röjdes enligt FN ca 200 000minor, medan 2 miljoner nya minor lades ut.Fru talman! Det är svårt att vara optimistisk meddessa siffror i bakhuvudet. Men att tappa tron på att vigemensamt kan göra någonting åt problemet hjälperju ingen alls. Vi får inte ge upp!För ett år sedan behandlade ett antalmotioner från bl.a. de gröna, Centerpar-tiet och som krävde ett svenskt total-förbud mot antipersonella minor. Men riksdagsmajori-teten avslog tyvärr motionerna med motiveringen avvaktade en utredning om bl.a. nyttan av minorför det svenska försvaret. Ja, jag väntar ivrigt på den-na utredning. Jag undrar mycket över vad man skallkomma fram till i den här frågan som är nytt och interedan är känt.Efter en motion av i samband medvinterns behandling av försvarspropositionen togsfrågan upp här i på nytt. Vi i Miljöpartietansåg inte att det fanns skäl att avvakta den utredningman har tillsatt. Dessutom anser vi att mycket harhänt på det internationella planet, vilket var en annansak som hänvisades till när utskottet besvarade motio-nerna. har antagit ett totalförbud liksom Ös-terrike och . Konkreta steg på vägen har tagitsav och , och harantagit två resolutioner som uppmanar medlemslän-derna att införa ensidiga förbud.Frågan om ett svenskt totalförbud skulle göra vårainternationella krav kraftfulla och mer trovärdiga hartidigare debatteras i denna kammare. Vad alla kanvara överens om är att ett svenskt totalförbud underalla förhållanden inte skulle kunna göra vår trovärdig-het mindre. Jag tror att det är precis tvärtom. Jaganser att det är ett hyckleri av stora mått att hävda attbehovet av att förbjuda detta fruktansvärda vapeninternationellt, medan man hemmavid hittar alla möj-liga förklaringar för att dra på ett beslut som jag anserär oundvikligt. Vad man inte gör själv kan man inteheller begära och kräva av andra.För dem som hävdar att det varken skulle göra tilleller från om skulle införa ett totalförbud motminorna vill jag säga: Vi kan väl pröva? Det kan ju,som sagt, i vilket fall absolut inte förvärra och försvå-ra vår förhandlingsposition.En majoritet i försvarsutskott anser ty-värr att man skall avvakta ytterligare. Det var baraVänsterpartiet som hakade på reserva-tion och den motion vi skrev. , som tidigarevar med på att totalförbjuda minorna, höll tyst ochvärderade det goda samarbetsklimatet med regeringenmer än att ställa krav på totalförbud.Självfallet är det positivt med alla de goda krafter ialla partier som verkar för ett totalförbud, åtminstoneverbalt. Men, fru talman, jag blir lätt bestört när jagser centerpartister ställa frågor i kammaren om förbudoch som uttalar sig i pressen för ett förbudmedan deras partikamrater håller en annan linje iförsvarsutskottet. Man undrar om teori och praktikstämmer.I debatten har företrädare för regeringen och re-geringspartiet hävdat att arbetar aktivt inter-nationellt för att få till stånd ett förbud mot antiperso-nella minor. Det är självfallet mycket bra. Men jagblir fundersam, för att inte säga upprörd, närjag får kännedom om att under den 26:e in-ternationella Röda kors- och Röda halvmånekonferen-sen ställde sig bekom en skrivning sominnebär att man skall växla ut de antipersonella mi-norna när alternativa vapen utvecklas.Hur är det möjligt att ställer sig bakom enskrivning som innebär att man accepterar att andravapen skall ersätta de vapen som man vill få bort?Gäller inte målen om internationell nedrustning förjust minor? Fanns det inte möjlighet under konferen-sen att tillsammans med andra länder driva en linjesom innebär ett totalförbud mot antipersonella minor,utan denna skrivning om att man skall ersätta dem?Nu är inte utrikesministern här just , så hon kan intesvara. Jag återkommer med en fråga till henne, efter-som jag gärna vill få klarhet i detta.Fru talman! Jag har märkt en tendens att det oftaär kvinnor som engagerar sig i frågan om de antiper-sonella minorna. Jag tycker faktiskt att det är väldigttrist, rent av skräp, att inte världens mest jämställdaparlament ännu har kunnat fatta ett beslut om förbudmot dessa människofientliga och på alla sätt totaltsanslösa vapen.Anf. 99 ()Fru talman! , antagen vidFN:s vapenkonferens , omfattar förbud ochbegränsningar vad gäller användning i internationellakonflikter av vissa särskilt inhumana konventionellavapen. I framgår vidare sär-skilda restriktioner för att skydda civilbefolkningenvid utläggningen av minor i befolkade områden. En-ligt konventionen skall parterna i en konflikt proto-kollföra läget på förplanerade minfält och områdenmed försåtvapen. Efter fientlighetens upphörandeskall parterna överlämna protokollen till andra parten.Detta är naturligtvis bra i de fall det sker, men det ärnaivt att tro att protokollet utgör regel.Minor kan inte läsa fredsavtal utan fortsätter attskada och döda årtionden efter det att krigen har slu-tat. De väljer inte heller sina offer, utan verkar pådistans. Militärer, civila, män, kvinnor, lekande barnoch även djur. Alla är de utsatta. I Bosnien har vigeografiskt nära fått erfara hur minor också försvårardet fredsbevarande arbetet.Totalt finns det omkring 100 miljoner minor ut-lagda runt om i världen. Priset på de flesta uppgår tillnågon enstaka dollar, medan en desarmering enligtvissa beräkningar kostar ca 100 gånger utläggnings-kostnaden. Att oskadliggöra alla utlagda minor skullekosta åtskilliga . Om dessa är de fatti-gas vapen är de också dubbelt de fattigas fasa.I dag ges bistånd både till minornas offer och tillminröjning. är den största europeiska bi-ståndsgivaren med . Vihar dessutom i en bra kunskap och utbildningför ändamålet. Garnisonen med 2 och FarbCmedverkar i såväl civila som militära missioner inomFN för att röja minor, något vi naturligtvis skall vida-reutveckla. Men långsiktigt borde kravet vara att desom tillverkar minorna också skall vara med ochbetala för produktens skador på människor och på vårmiljö. Miljöregeln att den som fördärvar miljön skallvara med och återställa den borde ingå i en komman-de proposition. röjs visserligen hela 100 000minor, men när det läggs ut 2 miljoner nyaminor förstår var och en att ytterligare åtgärder måstevidtas.Till ett förberedande möte införÖversynskonferensen om särskilt inhumana vapenlade som första land fram ett förslag om total-förbud mot antipersonella minor, i enlighet med vadriksdagen enhälligt beslutat våren innan och vad Ing-var återkom till i regeringsförklaringen. Enståndpunkt även senare gett ut-tryck för men av tidsskäl inte hann att vidreutvecklahär. Dessa fakta kan tolkas som att det redan nu finnsett ställningstagande för att vapnet är alltför inhumantför att kunna användas.Fru talman! Förslaget omfattar användning, ut-veckling, produktion, handel och lagerhållning avdessa minor. driver även frågan om att kon-ventionens regleringar skall utsträckas till att omfattainterna konflikter. Något som jag anser mycket vik-tigt.Detta är ett vapen som inte förhindrar krig, avgörsegrare, utan i första hand är avsett att skada, inte attdöda. Bara i och räknar manmed att flera hundratusen människor är benamputera-de på grund av skador från antipersonella minor. Denhumanitära katastrof och grymhet offren upplever kanaldrig bli mindre om den orsakats av en intern kon-flikt i stället för av en mellanstatlig.Under den internationella översynskonferensen iWien arbetade sedan för ett fullständigt för-bud mot antipersonella minor. Flertalet länder ställdesig dock inte bakom förslaget om ett internationellttotalförbud. Konferensen kunde inte heller enas omett nytt förbättrat protokoll om truppminor. Men ettscenario kan leda fram till en överenskommelse omökat skydd för civilbefolkning och humanitära organi-sationer. Den svenska delegationen har även lagtförslag om förbud mot röjningsskydd i truppminor,förbud av lågmetalliska minor och förbud för handelmed minor som inte får användas.Konferensen, ledd av ett svenskt ordförandeskap,är nu ajournerad till . Bedömningen äratt framsteg kommer att nås i men de kommerinte att vara tillräckliga.Under den tid som konferensen har varit ajourne-rad har det varit alldeles för tyst i denna viktiga fråga,delvis på grund av att den hamnade i skuggan avkampen mot oväntade provsprängningarav kärnvapen. Men diskussionen måste föras brett ochljudligt ända tills ett godtagbart resultat har uppnåtts:ett internationellt totalförbud.Frågan diskuterades på kvinnokonferensen i Kina.Förra året behandlade även min-frågan. Det skedde inför . Nästanenhälligt antogs en rapport om totalförbud av antiper-sonella minor. sade man också att om öns-kat resultat inte uppnås på konferensen bör varje EU-land genomföra ett sådant förbud unilateralt.Tvärtemot vad många anfört anser inte jag att denhittillsvarande nationella politiken försvagat våraargument för målet ett internationellt förbud. Menlikväl är inställningen ohållbar i längden. till-verkas inga antipersonella minor. Vi exporterar helleringa . Eventuella nyanskaffningar för attersätta gamla inhemska lager är enligt min uppfatt-ning uteslutet.Fru talman! I anslutning till kommande försvars-beslut har regeringen utlovat ett material som kommeri mars. Det skall utgöra ett underlag för den framtidautformningen av försvar. Väl medveten omvår alliansfrihet, våra geografiska förhållanden ochekonomiska förutsättningar anser jag att kommandebeslut bör utvisa en väg - vår definitiva väg bort frånminorna.Anf. 100 () re-plikFru talman! Jag blev inte riktigt klok på om CarinaHägg vill att skall gå före och totalförbjudaantipersonella minor.Jag undrar också vad tycker om detsom jag pratade om, nämligen att man vill få till stånden internationell skrivning om att minorna skall bortoch att de skall växlas ut när ett ersättningsvapen harhittats. Det vore bra att få en diskussion om det.Jag vill också kort kommentera frågan om min-röjningsmateriel. Det är självfallet bra och viktigt attdet utvecklas bra minröjningsmateriel. Men det är litetcyniskt tycker jag när företag som inte exporteratminor men som exporterat krut som har använts tillminor nu kan göra pengar på minröjningsmateriel. Jagönskar dem ändå lycka till och hoppas att vi gemen-samt skall kunna röja så många minor som möjligt.Jag vill också önska lycka till i an-strängningarna att få med sig regeringen och Social-demokraterna när det gäller ett nationellt totalförbudnu när det skall komma en skrivelse från regeringen.Jag förväntar mig att det blir en skrivelse och intebara en redogörelse som kan reagera på såatt beslut kan fattas i mars.Anf. 101 () replikFru talman! Jag hoppas verkligen att materialetfrån Försvarsdepartementet blir en skrivelse somhamnar på bord. Om inte annat kommerdet att utgöra underlag för kommande försvarsbeslut.Jag anser att det vore väldigt bra om vi kunde föraen konstruktiv debatt inför det kommande beslutetoch enas om ett totalförbud av minor i Sverige.Jag nämnde att jag tycker att det är ganska själv-klart att de som producerar minor också skall varamed och betala för de konsekvenser som minornaleder till. Jag önskar naturligtvis också att vi kundeinföra ett totalförbud och att alla de minor som i utlagda världen runt inte existerade. Men ärdet inte så. får man ta de steg som är möjligaatt ta för att uppnå det önskvärda målet. Enligt debedömningar som görs kommer vi inte att uppnåett totalförbud på den konferens som är ajourneradoch som skall återupptas i om ett par måna-der. Därför måste vi jobba på alla sätt vi kan för attminska minornas hot mot människors säkerhet.Anf. 102 () re-plikFru talman! Jag hoppas att alla inte tänker somCarina och tror att vi inte kommer att uppnå etttotalförbud. Jag tycker att vi in i det sista skall ha enoptimistisk syn och kämpa för att det verkligen skallbli ett internationellt totalförbud.Återigen: Jag hoppas att får med sigsina partikamrater i försvarsutskottet så att vi gemen-samt kan göra en skrivelse om ett nationellt förbud förantipersonella minor i Sverige.Anf. 103 () replikFru talman! Jag instämmer verkligen i att vi måsteföra en intensiv debatt, inte bara i den här kammarenoch de gånger vi har utrikespolitiska frågor på dag-ordningen. Vi måste också föra debatten utanför denhär kammaren. Det räcker inte ens att föra diskussio-nen inom , för vi är trots allt ett mindre land ien del av världen. Vi måste få med oss många länderoch stora länder. Vi måste inte minst få med oss ettland som vi har diskuterat ,nämligen . Det är ett land som har stora egnalager och utlagda minor och som även exporterarminor. Det är oerhört viktigt att få ett sådant land attta något steg framåt. I har man över huvud tagetinte någon inhemsk diskussion. Vi måste därför föraen dialog med utifrån.Anf. 104 ()Fru talman! Koncentrationen av kärnvapen, ato-mubåtar, kärnavfall och radioaktiva utsläpp ochdumpning av radioaktivt avfall till havs vid och påKolahalvön utgör den största säkerhetsrisken motSverige. Det är en säkerhetsrisk som det är alltför tystomkring.Kritiken håller dessutom på att definitivt tystas.Förra tisdagen tillfångatogs den f.d. officeren . Han rycktes ur sin säng påmorgonen i sin bostad i , anklagadför högförräderi mot ryska staten. Han hotas av 10-15års fängelse eller t.o.m. livstid på grund av att hanförsett miljörörelsen i med informationom mijlöproblem i Ryssland.Han får enligt uppgift inte tillgång till civil advo-kat och han får inte heller träffa sin familj. Om Niki-tin döms betyder det ett bakslag för miljön och demo-kratin. Att sätta munkavle på en man som vågar avslö-ja de globala hot som finns på är att göraallt levande en otjänst. Det medför en global säker-hetsrisk.Bellonas rapport til Radioaktiv Forurensingi og Fylker som jag personli-gen överlämnade till politiker i undernäringsutskottets besök har väckt ontblod. Denna rapport gavs ut . Deningick som ett kapitel i näringsutskottets material somvi hade fått från i införresan. Det var undertecknat bl.a. av hovmarskalkGunnar Brodin.FSB, den ryska underrättelsetjänsten, hävdar attrapporten är farlig och av intresse för utländska un-derrättelsetjänster. Det sade man den 20 november1995. källor avslöjar statshemligheter, påstårFSB.Detta är motivet för att man bryter sig in på och tar datorer, disketter videor, band m.m.Oavsett vad förklaringen visar sig vara återstår att sevilka efterspel och långsiktiga verkningar den drama-tiska händelsen får, både för rysk öppenhet och för detinternationella samhällets möjligheter till insyn ochmedverkan för att lösa problemet med det enormaatomhotet på . Det är en tickande atom-bomb som vi har alldeles inpå knutarna.En fara, utöver ständiga läckage och risk för ex-plosion, är att någon kan komma över det radioaktivamaterial som ligger i öppen dager frånnorska gränsen, smuggla ut det och sälja det på mark-naden. Plutonium och uran är hårdvaluta. Rysslandhar erkänt att det var ryskt uran som om-händertogs på . Riskenfinns att de som arbetat inom marinen och som intefått ut lön eller mer tar chansen. Ma-rinofficerarna är inte längre så attraktiva på arbets-marknaden. Anslagen till det militära har kraftigtskurits ned.