prot · GJ0965 · 1996-03-07 00:00:00 — åberopar olika progno-ser som tyder på att det kan bli en konjunkturnedgång.I fråga om hur stark den blir går meningarna isär. Densenaste siffran jag såg för är att arbetslöshe-ten där passerat 11-procentsstrecket t.ex.Däremot är det inte sant att alla kurvor visar felgenerellt när det gäller ekonomin. Beträffande infla-tionen och budgetunderskottet ser det mycket bra utför . Industriinveste-ringarna ökade ochindustriproduktionen med 10 %.Självfallet är vi inte nöjda med arbetslöshetsnivån.Nu när vi avvärjt de akuta ekonomiska hoten kommervi att ytterligare anstränga oss för att pressa ner ar-betslösheten tiondel för tiondel. Det handlar om kom-petenshöjning. Det handlar om att pröva en friareanvändning av de totala resurserna lokalt. Det handlarom, och där har varit mycket framgångsrikt,att skapa en europeisk strategi mot arbetslösheten.Gång på gång har jag sagt att detta är enligt min me-ning en nödvändighet om vi skall klara oss lika brasom vi gjorde under 60-, 70- och 80-talen.Anf. 92 ()Fru talman! Det låter ganska positivt när statsmi-nistern talar i så allmänna ordalag. Men känns inteinte detta allmänna tal en aning tomt? Liknande orda-lag har vi ju hört från statsministern och andra leda-möter i regeringen under hela denna mandatperiod.Uppenbarligen har det inte fått åsyftat resultat. Dettycks mig därför som om statsministern ändå i höggrad saknar ett svar. Kanske vill han återkomma ochange en något mera precis uppfattning om hur manfaktiskt får fram fler arbetstillfällen i . Detsom lovats i valrörelser är ju mycket viktigt, nämligenatt minska arbetslösheten. Hittillsvarande åtgärder hardock uppenbarligen varit otillräckliga och/eller felak-tiga.Anf. 93 Statsminister ()Fru talman! Ja, det fanns onekligen rätt mycket attgöra efter valet . Naturligtvis var det helt omöj-ligt att få fart på tillväxten och att få fram fler arbetenmed de räntenivåer som vi då hade. Därför har detprimära för oss varit att få ner räntan. Vi har lyckatsmed det, men självfallet tar sådant tid. Man kommen-derar inte fram en räntesänkning.Inte heller ändrar man den europeiska strategin påett . Jag har använt tre EU-toppmöten,och kommer resultaten. Först mötte jag både inomoch utom rätt så många, t.o.m. litet hånfulla,kommentarer, om att här skulle svensk socialdemo-krati minsann lära hur arbetslösheten skallbekämpas.Nu noterar jag hur , , ochÖsterrike samt den tyska socialdemokratin och dentyska fackföreningsrörelsen, och även kommissionenoch dess ordförande - ja, allt fler - säger attdet är de här medlen som måste till för att inteskall fastna i massarbetslöshet.Nyliberalismen och de teorierna tillämpades i höggrad under tid som finansminister. Mendet blev ett kapitalt misslyckande. är detplanerade politiska och demokratiska åtgärder sommåste till i . Jag är väldigt glad att vi då harinte bara de nationella perspektiven - de behövs ochdär kan vi göra mycket - utan också de europeiska.Jag är därför övertygad om att vi kommer att kunnaklara att pressa ner arbetslösheten. Som vanligt idessa frågor är det och svensksocialdemokrati som går i spetsen för den typen avpolitik.Arbetslösheten bland invandrarnaAnf. 94 (m)Fru talman! I , därjag ingår, har vi haft anledning att studera särskiltinvandrarnas arbetsmarknad och integration i svensktarbetsliv samt de problem som finns. Man ser tydligtnär de negativa trenderna för invandrare, liksom förden övriga svenska befolkningen, började. Det varinte i samband med valet utan . Mankan se att det var ett trendbrott då. Det skulle vara braom någon regeringsföreträdare också kunde erkännadetta.I har vi avlämnatdelbetänkanden och skrivelser för att försöka få framförslag till regeringen. Bl.a. har det varit diskussionerom att pröva det här med hemserviceföretag som ettav många inslag när det gäller att förbättra invandrar-nas arbetsmarknad.Jag skulle vilja vända mig till arbetsmarknadsmi-nistern och fråga: Är intresserad avett sådant förslag?Anf. 95 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Innan jag lämnar ett rakt svar på frå-gan om vill jag säga följande.När det gäller att försöka få fram arbetstillfällenhandlar det i första hand om den stora ekonomiskapolitiken. Det handlar om . Det är klart att detockså krävs litet ödmjukhet. Det är också klart attEuropa, som ändå har upplevt en konjunkturuppgång ibörjan av 90-talet och fram till ungefär, trotskonjunkturuppgången inte lyckades komma ur denhöga arbetslösheten. I stället fortsätter arbetslöshetenatt stiga.I har vi klarat oss något bättre jämförtmed de flesta andra europeiska länder när det gälleratt åstadkomma en vändning , vilkahar varit tuffa och smärtsamma.Sedan till frågan om skattesubventioner beträffan-de hemtjänst av olika slag. Själv ser jag det som ettganska tandlöst förslag. minskas ju antalet an-ställda inom för de äldre i kommunernaoch det är en sak som för mig har högsta prioritet.(Applåder)Anf. 96 (m)Fru talman! Jag sade att det var fråga om ett avmånga förslag. Inget förslag kan egentligen förkastas.Jag tycker att frågan om invandrarnas arbetssitua-tion närmast är en moralisk fråga. är det nämli-gen på många håll så illa ställt att man undrar om vilever i ett slags inhumant samhälle. Därför måste vialla ta ett ansvar och hjälpas åt. Då kan man inte baraförkasta saker och säga att de inte duger. Alla måstevi, som sagt, hjälpas åt och försöka få ett åtgärdspro-gram som innebär en förbättring av invandrarnassituation.Anf. 97 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Jag motsätter mig alls inte tankar påatt via t.ex. skattesystem, avgiftssystem och lönebild-ning åstadkomma arbetstillfällen inom tjänstesektorn.Men att just peka ut en grupp som har det relativt gottställt och som har möjlighet att köpa tjänster och attlåta den sektorn expandera är en annan sak. Storadelar av servicesektorn nyttjas ju av väldigt många,och där bygger det inte på att människor har myckethöga inkomster.Jag kan ta ett exempel: Lunchmat handlas av många.Också där har vi skatter och avgifter. Jag vill alltsåinte stänga dörren för olika subventioner ellerreduktioner när det gäller skatter, avgifter eller löne-bildning. Här pekas dock en grupp ut - till råga påallt rör det sig om en väldigt liten volym - som bestårav mycket köpstarka. Det är bara de som kan användasig av föreslagna service.FinanspolitikenAnf. 98 ()Fru talman! Jag har en fråga till finansministern. har vi i finansutskottet haft en mycket intressantdiskussion med riksbankschefen bl.a. om ränteut-vecklingen. Men det är inte bara riksbankschefen somgör räntepolitiska uttalanden. Även finansministerngjorde ett mycket intressant uttalande . Hanförväntar sig att skall sänka sina styrrän-tor med ungefär 350 punkter inom en överskådligframtid. Han säger ju att det inte finns någon anled-ning för att ha högre räntor än omvärlden.Min fråga är alltså: Har - antingeni sin nuvarande roll eller med tanke på sin framtidaroll - några ess i rockärmen på finanspolitikens områ-de för att åstadkomma vad som nämnts? Ett mycketallvarligt trendbrott i räntekurvan inträffar nämligenmed nästan matematisk precision i samband med attden s.k. Perssonplanens presentation. Plötsligt börjarde långa räntorna gå uppåt.Anf. 99 Finansminister ()Fru talman! Jag tror att Perssonplanen drog medsig räntorna i också. Det är alltså en impo-nerande kraft i partistyrelsens dokument!Bortsett från det har jag inte uttalat mig om pen-ningpolitiken på det vis som säger. I stäl-let har jag på en direkt fråga svarat att det finns ing-enting i den ekonomiska utvecklingen i somgör att man har anledning att anta att vi rimligen bor-de ha en annan räntenivå än våra grannländer.Vad jag har åsyftat med detta är att vi har fåttordning på statsfinanserna. Vi har en mycket låg in-flation. Sedan är det i slutänden naturligtvis förtroen-det på marknaden som avgör den långa räntesättning-en. Det är möjligt att vi har en puckel kvar att ta ossöver innan de sista resterna av de bekymmer vi drogpå oss är undanröjda. Men lo-giskt, om man ser till siffrorna, har vi nu en utveck-ling i de svenska offentliga finanserna som rimligenskall bädda för penningpolitiken, som ju Riksbankenhar det fulla ansvaret för.Anf. 100 ()Fru talman! Skall detta tolkas så att det, trots denkonjunkturavmattning vi uppenbarligen redan inne i,inte behövs några ytterligare finanspolitiska åtgärdervid sidan av de som redan har vidtagits?Anf. 101 Finansminister ()Fru talman! Så skall det inte tolkas. Jag uttalademig inte om den saken. Den bedömning som MatsOdell nu vill få mig att göra, skall rimligen ske i vår-propositionen. Då skall vi väga in den nya konjunk-turbilden och se vad det betyder för de offentligafinanserna. Vid det tillfället skall få svarpå den fråga han ställde.Anf. 102 ()Fru talman! Är det en tillfällighet att denna vår-proposition kommer efter partikongressen? Är detlättare att hantera dessa frågor då?Anf. 103 Finansminister ()Fru talman! Jag tror att det beror på riksdagensplanering när vårpropositionen läggs. Den socialde-mokratiska partistyrelsen och partiorganisationen harinte hur stor inverkan som helst; inte ens på Tysklandsekonomi eller planering. (Applåder)Åtgärder mot terroristerAnf. 104 ()Fru talman! rapporterade härom da-gen att skulle ha sagt att varje gång han tog itumed Hamas, fick han kritik från de skandinaviskaländerna. Jag skulle vilja fråga statsministern vadförklaringen kan vara till att känner sig kritise-rad, bl.a. av Sverige.Min andra fråga är: Vad avser regeringen att göraför att inga missförstånd skall föreligga om Sverigessyn med avseende på behovet både av mänskliga ochdemokratiska rättigheter och av terroristbekämpning?Anf. 105 Statsminister ()Fru talman! Jag måste säga att jag inte har sett detuttalandet av . Men jag är förvånad över attfrågan behöver ställas här i kammaren i . Att vi från den sidaskulle ha försökt förhindra president eller ut-öva press på honom att inte vidta åtgärder mot dessaterrorister är fullständigt befängt.Vad vi efter fattig förmåga har försökt göra, är attmedverka till en fredsprocess, till att få i gång endialog. Självfallet tar vi på det bestämdaste avståndfrån de fruktansvärda illdåd som har begåtts motmänniskor i och och på andraplatser i . Jag tror att vår inställning när detgäller mänskliga rättigheter och terrorism är väl be-kant i och utanför . Jag tror också att BirgitFriggebo är väl medveten om det.Anf. 106 ()Fru talman! Min fråga avsåg inte att på något sättvara kritisk. Jag avstår från att ställa kritiska frågor , eftersom det är statsministerns sista framträdandehär i kammaren.Det handlar mer om att förebygga eventuella miss-förstånd som kan föreligga hos om de skandi-naviska ländernas och syn. Vi menar ju måste ha en utveckling av mänskliga och demo-kratiska rättigheter, och att detta kan kombineras medterroristbekämpning. En av mina frågor gällde justvad förklaringen kan vara till att känner sigkritiserad av bl.a. när han tar itu med Hamas.Jag vill understryka att det inte var fråga om attifrågasätta vare sig , den svenskaregeringen, eller . Det gällde attförebygga missförstånd vad avser syn pådetta.Anf. 107 Statsminister ()Fru talman! har tillsammans med övrigaEU-länder varit i direkt kontakt med president skedde genom ordförandelandet . Vi uttala-de till president vår djupa oro över det somhänt och vädjade om att man skulle vidta åtgärder föratt förhindra ett upprepande.Det har också kommit rapporter om att den pales-tinska polisen har gått fram, med stor kraft vad jagförstår, för att åstadkomma detta.Vid det nordiska statsministermötet i tisdags gjorde de nordiska statsministrarna ett utta-lande där vi klargjorde vår ståndpunkt.Själv kommer jag att delta i ett solidaritetsmöteför fredsprocessen i , och därgöra min uppfattning mycket klar. Så jag tror faktisktinte att det finns någon som helst risk för missförs-tånd. Var det avsikt, var det bra. Dåhar jag ytterligare en gång fått understryka vad som ärvår självklara politik.Anf. 108 ()Fru talman! Uppenbarligen föreligger det någotmissförstånd här. Annars har gjort ett heltfelaktigt uttalande, eller blivit fel refererad. Menuppenbarligen känner han sig i något avseende kritise-rad när det gäller att ta itu med den demokratiskautvecklingen. Då undrar jag om inte rege-ring, med tanke på sina goda kontakter med ,känner ett behov av att klargöra att det både behövsdemokratisk utveckling och terrorismbekämpning.I övrigt vill jag, som vi säger i , önskastatsministern lycka till för framtiden.Anf. 109 Statsminister ()Fru talman! Jag kan som ytterligare exempel på vårtengagemang nämna att på rege-ringens uppdrag åker ned till området. Risken är välbara detta att frågan över huvud taget ställs. Det ärdet som gör mig litet orolig. Det kan leda till attmissförståndet kanske växer i stället för att försvinna.Det var det jag var orolig för, men efter de uttalandenjag gjort utgår jag från att så inte blir fallet.PensionsvillkorenAnf. 110 ()Fru talman! Min fråga är riktad till har sänkt pensionen för pensionär som är giftmed icke-pensionär. Om denna icke-pensionär, oftasten kvinna, ingen inkomst har, sänks pensionen ändå.En ensamstående pensionär får alltså högre pensionän en pensionär med försörjningsansvar. En helt an-nan sak är det naturligtvis om icke-pensionären harinkomst av förvärvsarbete, eller annan inkomst.Jag undrar om man kan åtgärda detta på något sätt.Jag har fått upprepade signaler om att detta är ettproblem.Anf. 111 Statsrådet ()Fru talman! Den regel som fanns tidigare, som in-nebar att en pensionär som var gift med en icke-pensionär fick extra hög pension, var en kvarleva frånett samhälle där det inte var självklart att var och enhar sin egen försörjning. Regeln får mycket märkligaeffekter på så vis att inkomsten numera sjunker närbåda går i pension.I tider då man tvingas att spara på allt möjligt ärdet ganska naturligt att man tar bort en regel där ef-fekten blir så pass märklig som i fråga om det härbidraget.Detta var alltså en besparingsåtgärd. Den framstårsom ganska naturlig i ett samhälle där var och en iprincip försörjer sig själv.Anf. 112 ()Fru talman! Jag röstade själv för detta. Jag tycker,precis som statsrådet, att detta var en gammal restsom fanns kvar. Men det finns också kvar gamla res-ter inom befolkningen, människor som är idenna situation. Det är dem jag tänker på.Jag tycker att det är logiskt att man inte skall hahögre pension för att man är gift med en icke-pensionär. Men för en hemmafru sjunker inte inkoms-ten när hon går i pension, utan den stiger. Då får honfolkpension. Det här är en liten grupp, men vi måstekanske tänka på den på något sätt.Anf. 113 Statsrådet ()Fru talman! Man kan säga att det trots allt är enväldigt främmande typ av bidrag i vårt sociala systematt ha ett hemmafrubidrag. Den grundläggande princi-pen är den att kan man inte alls försörja sig, kan maninte stå till arbetsmarknadens förfogande och få del avstöd den vägen, finns en sistahandslösning i vårt so-ciala trygghetssystem: socialbidrag.Den grundläggande fördelningen av försörjning iSverige är sådan att den här typen av sociala stöd blirett främmande inslag.UtlandsbiståndetAnf. 114 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.I går samlades här i representanterför ett fyrtiotal enskilda organisationer och därmed förkanske hundratusentals människor i landet. Det varrepresentanter för , Afrikagrupperna. De hade ett budskap tilloss parlamentariker: att häva den frysning avbiståndet som den socialdemokratiska regeringen harinfört. Biståndet är fryst , vilket innebäratt man sjunker från enprocentsmålet ner till , och 1998 kanske inte ens uppnår FN:s mål 0,7 %.Min fråga är därför: Kommer finansministern attsom statsminister ta den kommande finansministern ienrum och diskutera den här saken med honom ellerhenne och säga att de enskilda organisationerna harrätt, vi kan inte frysa biståndet utanmåste fullfölja det som de önskar, nämligen hävafrysningen?Anf. 115 Finansminister ()Fru talman! Vad som eventuellt skall tilldra sig iframtiden mellan den person som utser tillregeringsbildare och en framtida finansminister fåravklaras vid det tillfället. Jag har ingen anledning attha synpunkter på det i dag.Till den statsfinansiella sanering som vi har ge-nomfört har också biståndsområdet bidragit. Det ärfastlagt genom beslut i , och vi har ocksådeklarerat det, att när ekonomin är i ordning skall viåterigen sträva efter att nå enprocentsmålet. Bistånd ärnaturligtvis lika litet som andra utgiftsområden sådantsom i det långa loppet går att bedriva på kredit.Anf. 116 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp)Fru talman! Jag kan ställa frågan till dagens fi-nansminister, som kanske redan nu förbereder denbudget som läggs fram . Som mycketriktigt påpekades från de enskilda organisationerna ärprutningen inom biståndet fem sex gånger större änvad den är inom försvaret.Då är min fråga till finansministern: detta för-svarligt när ändå har sagt att av brutto-nationalinkomsten skall gå, oberoende av konjunktu-rer, till bistånd? Enprocentsmålet var tänkt att varaoberoende av konjunkturer. Det var löftet. sägerman att det skall ordnas när finanser är bätt-re. Men det var inte tanken från början. Man har svi-kit. Är det rimligt att biståndet skall behöva spara såmycket mer än t.ex. försvaret?Anf. 117 Finansminister ()Fru talman! Avvägningen mellan olika sektorer isaneringsprogrammet har gjort. Den fårligga fast tills vi gått igenom den utomordenligt all-varliga kris har befunnit sig i.Trots allt måste jag litet dystert påpeka att vaddenna frågestund har handlat om är mer pengartill försvaret, mer pengar till studiestöd åt vuxna, merpengar till pensioner, lägre momsbelastning för före-tagen och ytterligare pengar till biståndet. Det för-hållningssätt och det sätt att bedriva ekonomisk politiksom försatte i en situation då vi inte längrekunde infria de biståndsförpliktelser vi hade tagit påoss skall vi inte tillbaka till. Den som står för biståndoch internationell solidaritet skall också se till att mandriver en sådan ekonomisk politik i landet att vi kaninfria våra förpliktelser. (Applåder)Beskattningen av bilförmånerAnf. 118 ()Fru talman! Jag är väl medveten om att finansmi-nistern blir hårt ansatt vid en sådan här frågestund,men jag vill ändock be om hans uppmärksamhet föratt tala litet om beskattningen av bilförmåner.Finansministern har i ett tidigare frågesvar till minpartikollega lovat att återkomma till riks-dagen med ett förslag i den här frågan i samband medvårpropositionen. I tidningarna har vi kunnat läsa attdet inte är fråga om några förändringar eller möjligenär det mycket små justeringar av de regler som gälleri dag.Min fråga är alltså: Kommer det i vårpropositio-nen något förslag om ny förmånsbeskattning sombättre möter dagens miljökrav?Anf. 119 Finansminister ()Fru talman! Jag har ingen anledning att föregripavad som kommer att presenteras för i enproposition. Dock kan jag avslöja att det kommer attpresenteras ett förslag i vårpropositionen.Anf. 120 ()Fru talman! Jag får tacka finansministern för dennyheten.Enligt tidningsuppgifter, som uppenbarligen här-stammar från en arbetsgrupp i Finansdepartementetsom arbetar med dessa frågor, kommer det alltså inteatt bli några förändringar alls eller mycket små för-ändringar av de regler som gäller . Även det kannaturligtvis vara ett förslag från Finansdepartemenetetatt inget sker. Är det finansministerns mening att jagskall tolka hans svar på det sättet?Anf. 121 Finansminister ()Fru talman! Jag trodde att det var alldeles tydligt hursvaret skulle tolkas: Vänta och läs propositionen.LivsmedelsproduktionenAnf. 122 ()Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-minister pågår ett ute på Mynttorget.Det är arga bönder från som protesterar motatt de har fått dålig lönsamhet i sitt jordbruk. Det kanlåta konstigt nu när vi har gått med i EU och EU:sjordbrukspolitik innebär väldigt höga bidrag. Men vivet också att dessa har haft ett väldigt ojämnt utfall.Böndernas jobb genererar jobb i sin tur inomlivsmedelsindustrin och förädlingsindustrin. Tillsam-mans utgör det minst 100 000 jobb.Jag skulle vilja fråga vilkenstrategi regeringen har för att försvara och bevara dejobb finns inom livsmedelsindustrin och föräd-lingsindustrin.Anf. 123 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Det var ytterligare en grupp som be-höver mera resurser av samhällets lilla plånbok.Sättet att klara jobben i är inte att lämna utbidrag och sedan låna av de rika. Sättet är faktiskt attförsöka få ordning på statsfinanserna. Det har varit dethittills mest framgångsrika. Saneringen av statsfinan-serna med räntesänkning som följd, prisstabilitet ochinflationsbekämpning är det som har åstadkommit denkraftigaste svängningen från ett kraftigt ras i syssel-sättning till en uppgång, inte en kraftig uppgång menen klar uppgång. Det är det jobbet vi skall fortsättamed. Vi kan inte lova någon grupp nya bidrag, inteheller jordbrukets organisationer.Anf. 124 ()Fru talman! sade inte jag någonting om nyabidrag. Jag frågade efter en strategi från regeringen.Regeringen har via jordbruksministern gått ut ochverkligen försökt lansera svenska livsmedelsprodukterpå den europeiska marknaden.Man har också anslagit 30 miljoner av statsbudge-ten för att göra just denna lansering, men det blir jutämligen omöjligt om vi inte har ett jordbruk somproducerar råvaror till förädlingsindustrin. Därför villjag upprepa frågan: Finns det någon strategi för attbevara jobben inom förädlingsindustrin när det gällerlivsmedelsprodukter?Anf. 125 Arbetsmarknadsminister ()Fru talman! Återigen: När det gäller livsme-delsproduktionen ligger avgörandet i näringslivetsegna händer. Genom medlemskapet i EU har Sverigeskapat en mycket större marknad för livsmedelsin-dustrin. Det har blivit möjligt att sälja till en befolk-ning som är långt större än den svenska befolkningen.Därmed har det skapats förutsättningar.Det handlar väldigt mycket om hur man själv förmåratt hantera situationen. Sedan skall vi inte specielltför livsmedelsindustrin åstadkomma några stora nyabranschlösningar, utan vi skall framför allt åstad-komma sunda villkor för den industrin liksom för allannan industri. Det gör vi genom den ekonomiskapolitik som vi bedriver. Det är så det hela skall hante-ras. Just livsmedelsindustrin har genom EU-medlemskapet fått ett enormt tillskott av marknad, ochdet gäller att använda den tillgången.Skattereformens finansieringAnf. 126 ()Fru talman! Samarbete är en naturlig del av detparlamentariska arbetet. går det riktigt bra.Andra gånger kan det gå sämre. Jag skall inte kommamed några nya krav och önskemål, men jag vill ta uppen sak som oroar mig och som var uppe här i riksda-gen i går. Det är en fråga som har stor betydelseframöver, eftersom det handlar om en så pass storreform, nämligen skattereformen och dess finansie-ring.Vi kan nu konstatera att finansieringen inte räcktetill för att man skulle klara reformen. Min första frågaär: Hur ser regeringen på varaktigheten av den under-finansiering som tydligen har konstaterats också avrepresentanter för ? För det and-ra: Hur ser regeringen på finansieringsbehovet, om ettsådant anses föreligga? För det tredje: Om det före-ligger ett finansieringsbehov, hur skall man klara detoch skapa fördelningspolitisk rättvisa? Re-formen innebar ju i första hand skattelättnader fördem som har höga inkomster.Anf. 127 Finansminister ()Fru talman! tog upp en viktig frå-ga som bekymrar regeringen och som vi får anledningatt arbeta vidare med under de kommande månaderna.Vi har ju nu fått en utvärdering av skattereformensom visar att vid hade man en underfi-nansiering. Skattereformens finansieringssida är oer-hört konjunkturkänslig. Det beror på att det är såmycket som finansieras med de indirekta skatterna,vilka i sin tur är beroende av produktionsvolymen ochdetaljhandelsomsättningen.Jag är inte säker på att underfinansieringen är likastor om man jämför med bättre konjunkturer. Men detkan finnas en underfinansiering som är substantiell,ja, och den skall rättas till.