prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — Det allvarligaste är att manmenar att man kan driva viss trafik iNorrland, t.ex. sträckorna ned till , pågrund av att den är olönsam. De skäl som framför allthar angetts är konkurrensen med busstrafiken. Detkan vi lämna till . Det som är allvarligt i dennasituation är förstås att denna trafik, som är väldigtviktig ur samhällsekonomiskt perspektiv och av regi-onalpolitiska och miljömässiga skäl, nu är beroendeav det statsfinansiella läget. Skjuter inte staten till merpengar för upphandling riskerar denna trafik att för-svinna.Jag vill fråga kommunikationsministern om dennatrafik, som är så viktig, kommer att kunna finnas kvarefter juni 1997.Anf. 22 ():Fru talman! Det är en angelägen fråga som ElisaAbascal har ställt. Det visar också antalet med-debattörer i denna fråga. Det känns bra.SJ har länge levt i en miljö som har varit skyddadfrån konkurrens. Inte års trafikpolitiskabeslut fattades konstaterade man att konkurrens kan-ske skulle kunna vara ett gynnsamt instrument attanvända sig av. Det kan knytas ihop med resenärernassträvan att hitta godtagbara resealternativ till konkur-renskraftiga priser.Statsmakternas ökade krav på strikt kostnads-ansvar har betonats i kommunikationsministerns svar.Det tycker jag känns tillfredsställande. Vi kan ocksåkonstatera att det inte bara har lett till en i mångastycken bättre trafik, utan också till bättre restider ochett klart förbättrat tågmaterial som appellerar till ettstort antal resenärer.Men det förefaller, vilket ministern också poängte-rade i sitt svar, som om kostnaderna för den här trafi-ken, framför allt för trafiken med de nya X 2000-tågen, trots de effektiviseringar och kraftfulla rationa-liseringar som SJ de facto har gjort, innebär att rese-närerna tvekar. De tvekar oftast just på grund av attkostnaden är avskräckande.Det nu aktuella halvårsbokslutet som åberopas iinterpellationen indikerar att SJ går mot en kraftigförlust. I svaret som jag har läst hittar jag inga direkta,konkreta anvisningar i fråga om regeringens och mi-nisterns infallsvinklar för att komma till rätta meddessa problem. Jag skulle gärna vilja att ministern idenna interpellationsdebatt gav några exempel på hurman progressivt angriper denna problematik. Vi vet juatt kostnadsmassan, genom de leasingavtal som SJ nuhar, innebär att man måste öka sina intäkter samtidigtsom man måste hålla kostnaderna nere. Den storapassagerarökning som man hänvisar till att man för-väntar sig är naturligtvis något som vi alla vill stillabedja om, men den kommer inte automatiskt utanprogressiva insatser.Den moderata utgångspunkten när det gäller tåg-trafiken, och i kommunikationssammanhang överhuvud taget, har alltid varit att vi självklart skall an-vända oss av tåg där de lösningarna både ur miljösyn-punkt och ur transportsynpunkt är de mest effektiva.Men vi kan inte i alla sammanhang binda oss för attför evigt bedriva järnvägstrafik där man en gångbyggde järnväg. Därför har vi sagt att vi tror på enökad konkurrens inte bara på spåren utan även genomatt låta olika trafikslag konkurrera med varandra. lever SJ, trots den kritik som riktas mot bussbran-schen, i en näst intill skyddad värld där man ensamkan vara prisdominant och säga: Vi vill inte bli stördaav busstrafiken, och därför tycker vi att man på kon-cessionsstadiet skall säga nej till ökad busstrafik. Detär något som vi inte känner oss nöjda med.Vi menar att vi skall kraftsamla på de linjer somverkligen har ett frekvent resandeunderlag och där detgår att utveckla resandet ytterligare. Där skall vi varamed och satsa genom att erbjuda goda lösningar åt destora grupper som verkligen är betjänta av tågtrafik.Avslutningsvis är min fråga till kommunika-tionsministern: kommunikationsministern bereddatt inte bara pröva en upphandling i konkurrens mel-lan olika trafikoperatörer, något som vi hoppas liggeri framtiden, utan också att främja ett trafikutbud därman, framför allt på de svaga linjerna, kan få konkur-rera de olika trafikslagen emellan? Det skulle ge merspänst i branschen och vara till gagn för resenärerna.Anf. 23 ():Fru talman! Järnvägsverksamheten har ju kommit irampljuset . Det beror främstpå uppgifterna att SJ har ett väldigt dåligt resultat,något som kan få till konsekvens att persontrafiken påflera järnvägslinjer kan komma att läggas ned.Nu hänvisar kommunikationsministern tillStatskontoret som talar om att SJ harlyckats bibehålla marknadsandelar för persontrafik.Det har skett genom produktivitetsförbättringar. Manbedömer att konkurrenskraften i persontrafiken harstärkts. Det är möjligt att det är så om man tittar pårikstal, men det är ingen tvekan om att det finnsmånga svaga järnvägsområden med en mycket hotfullframtid.Nu hänvisas det också till det inriktningsbeslutsom har fattats, enligt vilket SJ skall bedriva sin verk-samhet efter affärsmässiga principer. Det skall vara enmiljövänligt, trafiksäkert och en rad andra saker. Jagtror dock att det är uppenbart att det folkliga resandet,som en följd av SJ:s iver att matcha stordrift ochaffärsresande, har kommit i kläm. Detta inriktnings-beslut är fortfarande, menar jag, fortfarande mycketstarkt förpliktande.Jag tycker också att diskussionerna kring snabbtå-gen har blivit väldigt Stockholmscentrerad. Det talasom resor till och från . Men det är ingentvekan om att vi också behöver se till de övriga delar-na. När det talas om nya marknader för SJ, gäller detockså att slå vakt om de marknader som finns ochsom är svaga . Jag tänker t.ex. på det västsvenskaområdet, där vi har en mycket strategisk linje, nämli-gen Oslo-Göteborg-Köpenhamn. finns det ryktenom att pengar är på väg att omdisponeras. Det skullevara bra om kommunikationsministern kunde slå fastatt dessa rykten är förflugna och att man fortfarandetänker upprätthålla ambitionen när det gäller att klaradet västsvenska området så att inte detta hamnar på ettbesvärande undantag när det gäller framtida in-frastruktur.Vi behöver en nationell plan sägs det också i sva-ret, men jag tror att det är viktigt att en sådan ocksåkopplas till det internationella, framför allt då till detnordiska, om vi skall få en trafik i harmoni.Anf. 24 ():Fru talman! Vi är många som är oerhört engagera-de i trafikfrågorna. Det är tråkigt att trafikfrågorna harkommit i fokus av just den anledning som de har,nämligen på grund av olönsamhet. Vi är många somtycker att det är viktigt att få så mycket trafik sommöjligt på järnväg. Det är viktigt ur miljösynpunktoch ur trafiksäkerhetssynpunkt. Jag vet att kommuni-kationsministern också känner väldigt starkt för de härfrågorna, och kan vi föra en debatt med litetstörre allvar än vi gjorde senast, då vi fick höra att devar fråga om bofinkar som eventuellt skulle sluta attspela.Regeringen har det slutliga ansvaret att följa uppde olika trafikpolitiska besluten. I det svar vi nu i dagfått av kommunikationsministern, hänvisas det oerhörtmycket till det senaste trafikpolitiska beslutet ,enligt vilket varje trafikslag skall bära sina egna kost-nader - med vissa undantag. Det är det jag tycker attvi borde fokusera kring . Kan vi se att det even-tuellt behövs en öppning för de här undantagen, förden olönsamma trafiken? Visst är det oerhört viktigtatt vi också har trafik som fungerar över hela Sverigeså att vi kan ställa oss bakom att det är hela Sverigesjärnväg.Vi handlar upp olönsam trafik. Jag har försöktfördjupa mig i siffrorna . Jag får inte riktigtihop siffrorna. Jag tycker att vi har 90 miljoner kronoröver, och min fråga är: Skulle vi direkt kunna ge SJde pengarna så att vi slipper de akuta neddragningar-na av olika sträckor som aviseras av SJ:s general-direktör? Är kommunikationsministern intresserad avatt titta på möjligheten att höja anslaget ochinför det kommande tioårsprogram som gäller?Det här tycker jag är oerhört viktigt. Om man kanvisa att det här är olönsam trafik, men trafik som viändå är oerhört beroende av, kan vi då höja anslaget?Det är min direkta fråga.Självklart har vi många synpunkter på SJ:s pris-politik. får vi höra att det återigen skall drivas enkampanj för lägre priser. Det är för dyrt att åkaför vanliga människor, och jag tycker att det är oer-hört viktigt att nu också täcka in vanliga passagerareså att vi kan fylla tågen. tycker jag att SJ harbedrivit ett enda långt test med olika prissättningaroch bokningssystem. Jag tycker att det är regeringensslutliga ansvar att ha en direkt insyn i hur prispoliti-ken bedrivs och att se till att vi får så mycket trafiksom möjligt på järnvägen.Anf. 25 ():Fru talman! Som många redan har sagt är det braatt vi får en debatt kring den problematik som haruppstått i SJ. Jag skulle vilja anslå en något annorlun-da ton kanske än vad mina meddebattörer har gjort.Jag har många frågetecken som jag hoppas att kom-munikationsministern skall kunna räta ut något i allafall så att de blir mindre krokiga.Det sägs ju i debatten, och har fram-fört det till oss i trafikutskottet, att orsaken till att SJär där de är skulle vara den konkurrens som har upp-stått med långväga bussar. Det här skulle ha uppståttpå grund av långa och tyngre lastbilar, och det skullebero på SJ:s banavgifter.Jag börjar att kommentera det bakifrån. Jag villpåstå att banavgifterna har varit likadana sedan år1989. De har i varje fall inte förändrats på något sätt.Har de varit felaktiga är jag mycket förvånad över attinte SJ-ledningen har sagt det tidigare.Vad som sägs om busskonkurrensen är också för-vånande. Jag har försökt att leta litet, och jag har frånbranschen fått uppgifter om att endast hargett 13 tillstånd för långväga buss. SJ-ledningen sägeratt det är 80 busslinjer man konkurrerar med. Av de13 kvarstår i princip 5 på grund av att 8 har begräns-ningar för var människor får stiga av och stiga på.Det sägs att beskattningen nu är lindrig för bus-strafiken. Den kanske den blev i och med att kilome-terskatten avskaffades. Men i stället har man fått enhöjd dieselskatt. Man beräknar inom branschen attdenna kostnad nu är ca mer . Totaltsett har beskattningen av busstrafiken ökat.Vad gäller de långa bilar och tyngre fordon somhar tillkommit kan jag hålla med om att tyngden harökat från till . Men allt kan inte bero pådet. De längre fordonen har ännu inte kommit, dvs.EU-bilarna, 18-metersbilarna som skall få bli upptill i . De har ännu inte hunnit attkonkurrera med SJ.Jag tar upp detta med anledning av att SJ-ledningen hävdar att det är detta som har fört SJ, och isynnerhet godssidan, ned till dessa låga siffror som nuhar framkommit i Price somKommunikationsdepartementet har låtit göra. Detförvånande är att dessa siffror inte har kunnat utläsasordentligt i SJ:s årsredovisningar. Det är beklämman-de att vi tidigare inte har fått den här informationen,varken som enskilda riksdagsledamöter eller somledamöter av trafikutskottet.Jag har många fler frågor. Men jag har en fråga tillkommunikationsministern som jag redan nu vill ställa.Kommunikationsministern säger att orsaken till SJ:ssvaga resultat beror på andra faktorer, nedgång ikonjunkturen, dyrt materiel på rälsen, osv. Kan viverkligen fortsättningsvis ha fullt förtroende för attSJ-ledningen klarar SJ ur den kris man nu befinner sigi, där vi riskerar att 1 500 man får sluta inom SJ?Anf. 26 ():Fru talman! Utanför pågår just nudemonstrationer, kommunikationsministern. runt om i landet är rent ut sagt förbannade överatt regeringen ingenting gör för att minska arbetslös-heten och orättvisorna. Att döma av också den härdebatten tycks väggarna vara för tjocka till både riks-dagen och kanslihuset. Också kommunikationsminis-tern står här handlingsförlamad och "naken", utanidéer och visioner.Hon vill inte satsa på vare sig jobb eller bättremiljö. ser vi att runt om i planerasnedläggningar av järnvägstrafik. Enbart i mitt hemlänNorrbotten planeras eventuella nedläggningar av bådegods- och persontrafik. Ett antal terminaler skall intelängre kunna hantera gods. Man talar om att 150personer kommer att bli av med jobbet inom SJ.Dessutom är det bara vi avveckladepersontrafiken till . talar man om att skäraned persontrafiken också till . Alldeles för enstund sedan hade vi en debatt om , hurvi skulle satsa på det, och att det var ett framtidsom-råde. Regeringen verkar driva en politik som i ställetsatsar på avveckling av järnvägstrafiken. tal om att bygga om till ekologiskt håll-bara system känns alltmer löjligt.De senaste åren har lastbilstrafiken ökat kraftigt iSverige. Det har skett efter politiska beslut som hargett ökade konkurrensfördelar för vägtransporterna.Ett antal politiska beslut har fattats bl.a. här i riksda-gen. Vi har i tyngsta lastbilar.Det är en anledning till att järnvägen inte längre fårtunga godstransporter. Vi har tagit bort kilometerskat-ten. Vi har avreglerat busstrafiken. kommer nuockså en ny förmånlig tjänstebilsbeskattning. Sam-mantaget är det klart att dessa åtgärder ger effekt. Detär klart att SJ inte kan konkurrera på samma sätt somtidigare.Vägtrafiken betalar inte sin infrastruktur, det gäl-ler särskilt lastbilarna, på samma sätt som järnvägen.Lastbilarna är subventionerade i högre grad än järn-vägen. Det duger inte att som ministern säger inväntaatt någonting eventuellt skall hända i framtiden.Vi behöver ett besked nu att regeringen är bereddatt satsa på järnvägen, att vi skall ha kvar järnvägen,att järnvägen är en framtidsdel i det svenska trans-portsystemet och att regeringen är beredd att vidta deåtgärder som krävs för att det skall bli så också iverkligheten, och inte bara titta på när den i ställetläggs ned.Anf. 27 ():Fru talman! SJ har diskuterats den senaste tiden.Det har tyvärr inte gett en positiv utan en negativ bild.Den vrede och oro som finns bland de SJ-anställdahar åtminstone vi som sitter i trafikutskottet fått ochkommer att få ta del av. Alla säger: Varför gör niingenting?Svaret på den frågan är ganska enkel. Vi kan göraväldigt litet i och med att budgetramarna nu är fast-ställda och pengarna upplåsta. Den enda som kan göranågonting är regeringen. I det svar som ElisaAbascal har fått på sin interpellation finnssåvitt jag ser ingenting konkret, utan ministern hänvi-sar när det gäller kostnadsansvaret till trafik-politiska beslut. Så som det ser ut nu skall SJ ta helakostnadsansvaret, och det klarar inte SJ av.I svaret står också om Statskontoret, som bedömeratt det skall bli ökad konkurrens. Såvitt jag förstårgäller det busstrafiken, som också berör-de. Busstrafiken är gynnad på ett annat sätt. Många avde bolag som bedriver busstrafik köper in ganska finabussar och bedriver skolskjutsverksamhet i veckorna.Det innebär att de i veckosluten kör framför allt tea-terresor och andra resor till . De kan deköra ganska billigt, tack vare att intäkterna redan ärintjänade när de kör skolbuss. Det göratt de kan ha ett helt annat pris än SJ, som skall bedri-va sin verksamhet av ekonomiska skäl under helaveckorna och inte bara veckosluten.Det står också i svaret att orsaken till situationenär konjunkturavmattning. Det blir litet grand knepigt,eftersom vi i andra sammanhang säger att det går rättså bra för . Även om inte arbetslösheten hargått ned går det rätt så bra för . Det vorekonstigt om det påverkar SJ negativt.Man använder också argumentet att det varit högakostnader för investeringar i rullande materiel. Det vetvi från när man började att upphandla. Då sade ocksåStig att kostnaderna kommer att fortsätta öka,eftersom man måste bedriva upphandlingen . Då inhandlade man X 2000 från ABB.ABB hade också kravet på SJ att det måste kommakontinuerligt med beställningar. Annars skulle maninte sälja tåget över huvud taget. Man kan fråga sigom man var för snäll från SJ:s upphandling när maninte köpte på något annat ställe ute i . Men vihar i alla fall tryggat en del av sysselsättningen här iSverige.I svaret skriver ministern att vi satsar 25 miljarderkronor på investeringar i ny järnväg, och det är juriktigt. Men då måste man se till att det finns någonsom kör tåg på dessa spår. Annars är det att slängapengarna i sjön.Om man inte gör någonting nu är jag rädd att mankommer att lägga ned en stor del av den verksamhetsom många i befolkning är väldigt intresse-rade av att ha kvar i fortsättningen. Att det finns in-tresse syns tydligt när jag tittar i snabbprotokollet frånden . Då var det många som frågadekommunikationsministern vad hon var beredd attgöra.Jag hoppas också verkligen att kommunikations-ministern inte tyckte att svaret på de fyra frågorna varlyckat, när det talas om bofinken och prislapp.Anf. 28 Kommunikationsminister ():Fru talman! Transportpolitik har inget egenvärde,utan transporter skall främja andra mål, som väl-färdsmål, tillväxt och tillgänglighet. Vi skall ha entransportpolitik som är ekonomiskt, socialt och eko-logiskt hållbar.Alla transportslag skall komplettera varandra. Detman nu med facit i hand kan säga blev ett utav demindre lyckade resultaten - många var mycket lyck-ade - av trafikpolitiska beslut är att det harfunnits en tendens till att varje trafikslag har subopti-merat sin egen verksamhet. Man har försökt slå utvarandra.Att få fram en helhetslösning för trafikpolitiken iframtiden är en av de viktigaste uppgifterna förKommunikationskommittén. Redan i riksdagsbeslutet1988 fanns ett uppdrag att göra en utvärdering avdetta. Vi begärde det 1992, och jag deltog själv idebatten om detta, som liknade debatten här i talarsto-larna . Men det fanns inget intresse.Därför har det gått innan vikommit fram till det läge där vi nu har en kommuni-kationskommitté som läggerfram sina förslag. De handlar om att vi skall ha ett påsikt ekologiskt uthålligt transportsystem totalt sett iSverige.Man måste sätta in järnvägstrafiken i det här pers-pektivet, och man måste också skilja ut järnvägspoli-tik och järnvägstrafik från affärsverket SJ. Järnvägs-politik är så mycket mera.Det finns de som säger att problemet lösersig med fler pålagor på lastbilstrafiken. Det gör detinte alls! Vi måste naturligtvis ha en effektiv lastbils-trafik. är jag övertygad om att vi, bl.a. medhjälp av informationsteknik, även kommer att habetydligt effektivare lastbilstrafik. Men det är ingenlösning att ha en stor mängd pålagor på andra trans-portslag, oavsett om det gäller lastbilarna eller delångväga bussarna.De långväga bussarna tas ofta upp i debatten somen orsak till att det går dåligt för SJ just . Menprecis som sade här kan man säga att detför det första finns oerhört många begränsningar förbussarna. För det andra har vi ett regelsystem som gerSJ möjligheter: Om man kan bevisa att bussar skulleskada företaget , så ges ingen koncession för debusslinjerna. Det är viktigt att komma i håg.Jag fann SJ:s ekonomiska redovisning något oro-ande. Det var orsaken till att jag efter ordentlig upp-handling bad konsultföretaget att göra en ekonomiskgenomlysning. Den har lett fram till att SJ har akutaproblem . Hur de skall kunna åtgärdas tänker jagta upp i min nästa replik.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ser med förväntan fram emot mi-nisterns nästa replik, eftersom jag inte fick några svari den föregående repliken.Jag fick inte svar på min fråga om kommunika-tionsministern kommer att verka för att de miljömålriksdagen har ställt upp angående de klimatpåverkan-de utsläppen, som skall stabiliseras ,uppnås. Det var en enkel ja-eller-nej-fråga, men ingetsvar kom.Det är ju trafiken som kommer att avgöra om manlyckas uppnå målet eller inte. Vilka politiska initiativfinns det ? Som det ser ut kommerman inte att klara av de målen.Min andra fråga gällde om man kan offentliggörasådana upppgifter som visar den egentliga belägg-ningen på tågen. SJ vägrar ju att släppa ifrån sig upp-gifterna - bl.a. av konkurrensskäl, hävdar man. Minis-tern har inte svarat på om hon tänker verka för attdetta material offentliggörs eller inte.Den tredje frågan, om trafiken i ochMitt-Sverige får vara kvar, har hon inte heller svaratpå. Men de trängsel- och effektivitetsproblem somman ofta hänvisar till när det gäller SJ gäller faktisktsödra , och många av tågen är på väg tillStockholm. Det är alltså utan rim och reson att försö-ka lösa de problemen genom att lägga ned trafiken iNorrland.Kommunikationsministern har i sitt svar sagt attKommunikationkommittén gjort beräkningar somvisar att järnvägstrafiken kan öka åren1998-2007. Visst kan den det, men då krävs politiskabeslut. Majoriteten i harinte redovisat några förslag som kommer att leda sådan ökning.När det gäller godstransporter menar kommunika-tionsministern att man inte löser problemen genompålagor på lastbilarna. Här finns en klar ideologiskskillnad. Medan menar att lastbilstrafikeni högre grad skall betala sina miljökostnader, väljerministern att kalla det för någon form av extra påla-gor.Nu har vi en konkurrens på godssidan mellanlastbilstrafik och järnväg, och lastbilstrafiken går medstormsteg framåt, framför SJ. Om SJ får ett bra resul-tat handlar det om plus minus noll eller mycket små,svarta siffror. Det är svårt för järnvägen att få lön-samhet på godssidan. Därför måste man ta konkur-renssituationen i beaktande och se hur pass mycketstryk miljön skall få ta eller hur stor avgiftsbeläggningman skall ha.Miljöpartiet har föreslagit att ytterligare 147 mil-joner läggs till regeringens förslag om upphandling avinterregional persontrafik. Anledningen är att vi utrö-nat att behovet av att resa är ganska stort men att detinte kan konkretiseras i form av verklig efterfrågan,eftersom de ekonomiska möjligheterna saknas.En sak som talar för detta är att SJ:s beläggningtill stor del är säsongsbetonad, dvs. att beläggningenär mycket stor vid storhelger och lov. Det betyderockså att resandet i stor utsträckning är planerat. Deekonomiska möjligheterna är sådana att folk inte kanresa annars. Detta är ett stort problem.Det stämmer att bara 13 busslinjer har koncession.Men titta på sträckan . Där stårdet en person fritt att välja mellan de två alternativentåg och buss - om man inte själv har bil eller åkerflygplan. Bussbiljetten kostar hälften av vad SJ-biljetten kostar, och då är det inte så konstigt om folkväljer bussen i stället. Men vad kostar det för miljönpå lång sikt, om man har så dålig beläggning på tåget?Nu har jag framfört också en del andra synpunk-ter, men jag vore tacksam om kommunikationsminis-tern åtminstone kunde svara på de tre frågor jag ställ-de i början.Anf. 30 ():Fru talman! Jag noterar en positiv del i kommuni-kationsministerns svar, nämligen att hon är mån omatt poängtera att det inte hjälper att föra en politik därvi försöker straffa det ena trafikslaget för att gynnadet andra. Det är en bra infallsvinkel att vi med sundaögon skall se över den här konkurrensen. Det är detenda sättet att se till att vi får en konkurrenskraftigtrafik, som kan överleva på sikt.Men trots detta finns det orosmoln. SJ:s godstrafiktappar andelar, och SJ-chefen säger i sin allmännaoro över den ekonomiska utvecklingen att banavgif-terna, som flera har berört här, är av en storlek somman känner sig belastad av.Samtidigt kan vi konstatera att statssekreteraren iKommunikationsdepartementet i enradiointervju säger att banavgifterna ingalunda är såhöga att de täcker de verkliga kostnaderna. I självaverket täcker de av de kostnader som rim-ligen borde drabba trafikföretagen. Om den siffran ärriktig, är jag tacksam om kommunikationsministernkunde kommentera detta. Det skulle nämligen innebä-ra att vi i någon mån har reducerat debatten till attgälla den konkurrensneutrala trafik vi eftersträvar,och om vi är beredda att leva upp till detta mål.En annan infallsvinkel jag hoppas att vi skall kun-na komma in på är matartrafiken på de s.k. järnvägs-artärerna, som någon har döpt dem till på senare tid.Vi vet att de relativt små trafikföretag som kör s.k.short line-trafik har visat sig ha en ganska stor livs-kraft. De har kunnat ragga upp gods på det lokalaplanet och matat in det på det nationella nätet. Där-med har de fyllt godsvagnarna på de av SJ trafikeradelinjerna. Har man någon idé på Kommunikationsde-partementet om hur man kan fortsätta att backa uppdenna verksamhet? Jag är ganska övertygad om atthär finns en potential att ta vara på.Anf. 31 ():Fru talman!