prot · GK0929 · 1996-11-19 00:00:00 — Men kunde man inte plockabort företag med mer än 20 anställda när det gällerden 5-procentiga reduceringen? Det skulle faktisktinnebära en besparing på mellan 300 och 400 miljo-ner. Att sedan helt undanta företag med mindre änfem anställda från arbetsgivarinträdet skulle kostaungefär lika mycket.Jag har finansieringen klar. Den är statsfinansielltneutral. Dessutom ligger den inom samma utgiftsom-råde. Statsrådet borde alltså prata med näringsminis-tern och tala om för honom att det finns en lösning, ettsätt för honom att uppfylla de löften han lämnade vidföretagarriksdagen.Anf. 102 ():Herr talman! Jag kanske inte delar Per Rosengrensuppfattning helt och hållet när det gäller de bespa-ringsförslag han lägger fram. Däremot påpekade jagredan när vi antog förslaget här i kammaren att det ärrätt intressant att är mer intresserat avde små företagen än regeringspartiet och Centerparti-et. Där finns i varje fall konstruktiva idéer, vilket jagsaknar från regeringshåll.De företag jag framför allt talar för är de riktigtsmå företagen, de som vi alla hoppas skall uppstå påväldigt många ställen och kunna växa sig större ochstörre. Med den här pålagan är det tyvärr så - och jaghar fått många, många samtal om detta från hela lan-det - att man helt enkelt inte vågar starta företag. Manvågar inte satsa.Visst är det viktigt med starka drivkrafter för re-habilitering och att utveckla det förebyggande arbetet,men då borde vi kanske satsa mer på rehabiliteringoch inte, som vi har gjort , helt enkeltspara på det området. Jag tycker nog tyvärr att detnärmast handlar om att klämma åt företagen. Det måså vara att man har gjort vissa satsningar, men de äralldeles för små och också delvis tidsbegränsade.Regeringen kan inte ha varit okunnig om de nega-tiva effekterna av det beslut vi nu talar om, de negati-va effekterna av sjuklöneperioden. SAF har redansedan i påskas, när förlängningen aviserades, uppvak-tat såväl regeringspartiet som i frågan.Regeringen och riksdagsmajoriteten har som jag serdet helt enkelt handlar mot bättre vetande, och det äranmärkningsvärt, med tanke på de vackra ord somyttras om småföretag i olika sammanhang. Statsminis-tern deklarerade ju exempelvis i regeringsförklaringenatt företagandet skall främjas och regelsystemet an-passas till de små företagen.Nu är det ju faktiskt så att riksdagsmajoritetentvingar företagen och de enskilda försäkrade att över-finansiera sjukförsäkringen, som har ett överskott påca . Detta är oskäligt och leder tillhögre arbetskraftskostnader. Nog borde några miljo-ner i så fall kunna användas till ett skäligt skydd förde minsta företagen. Försäkringen är alldeles fördyr. Man kan helt enkelt inte ta den. Som jag sadetidigare är det också bara 8 000 företag som har ansettsig ha råd med försäkringen.Har regeringen några planer på att ta upp den härfrågan, att förbättra möjligheterna för de små företa-gen att över huvud taget kunna försäkra sig mot deökade utgifterna?Jag frågar sedan än en gång: Tror verkligen stats-rådet att det blir fler arbetstillfällen med det sjuklöne-beslut som vi har fattat? Tyvärr - jag tror det inte.Anf. 103 ():Fru talman! Det är intressant att höra statsrådetsäga precis det som statsministern och näringsminis-tern och resten av regeringen alltid säger: skall visänka skatterna, nu skall vi sänka arbetsgivaravgifter-na, för nu skall det bli tillväxt och fler jobb, företagenskall ha bättre konkurrensförmåga, osv., osv. Det ärväl jättebra, men man kan inte ta med den ena handenoch ge med den andra. Vad blir resultatet då?Man har ju kommit överens om en reform somframför allt småföretagen var väldigt skeptiska till närden sattes i sjön 1992. Småföretagarna sade då attdetta skulle komma att bli en förlust för dem, men dehar nu tystnat, och jag tycker mig se att de har klaratsig någorlunda drägligt. Jag tror att Per harrätt när han säger att det är de stora företagen som harkapat hem vinsterna genom sjuklönereformen. Då kanman inte bara lägga på företagarna till, somde själva skall betala för. Det funkar inte. Då får maninte ett rationellt och effektivt företag. Man får på detviset inte företaget att anställa fler människor, och defår sämre konkurrensförmåga.Gullan nämnde bagaren i Örnsköldsviksom sade att han skulle slå igen sitt företag. När jagtalade med människor där uppe för sade deatt det inte bara gäller det företaget, utan att det finnsfler exempel på småföretagare som inte orkar längreoch därför får ge upp.Det här betyder att det inte blir någon bättre re-habilitering i företagen, eftersom man inte har någonmorot, något positivt att ge. Det ökar inte tillväxten iföretagen, det ökar inte konkurrensförmågan, och detökar inte sysselsättningen. Regeringen har därmedmisslyckats med bekämpandet av arbetslösheten. Detär min åsikt i den här frågan.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall svara på några frågor.Per frågade om sjukersättningen.Sjuklöneersättningen är ju mer fördelaktig än vadsjukpenningförsäkringens ersättning var när sjuklöne-perioden infördes 1992.Gränsdragningsproblemen handlar bl.a. om möj-ligheten att ta den här egenförsäkringen, där det jufinns en gräns - det var förut 90 basbelopp och blir nu130 basbelopp. Sedan finns det naturligtvis ocksågränsdragningsproblem som har att göra med hur högsjukfrånvaro man har på de olika företagen. Dettapåverkar naturligtvis situationen för företagen. Deföretag som satsar på förebyggande arbete, på reha-biliteringsinsatser som är hälsofrämjande, är också desom klarar av en sjuklöneperiod bäst.Till vill jag säga att jag tror attdet som är ett problem för många små företag kanskeinte i första hand är kostnaderna för sjukdom utansvårigheten att sätta in kompetent arbetskraft på denplats som står tom när någon är sjuk. Det tror jag ären avgörande kostnad för ett litet företag.Verklighetsbilden är något man kan fundera över.Vad gäller arbetsgivarnas rapportering till försäk-ringskassorna kan man notera att av antaletarbetsgivare med färre än 50 anställda inte har avise-rat någon sjuklöneperiod under åren 1992-1995.Ungefär 100 arbetsgivare med 50 anställda eller flerhar heller inte aviserat någon sjuklöneperiod. Jag troratt det är oerhört viktigt att de rapporteringsrutinersom finns verkligen efterlevs. Vi behöver nämligen haett bättre underlag för rehabiliteringsverksamheten,och framför allt behöver vi ett bättre underlag för denuppföljning som är ansvar.Sigge Godin talar om starkare drivkrafter för re-habilitering. Det är naturligtvis en viktig fråga. Före-tagen tjänar också i ännu högre grad på att satsa pårehabilitering när sjuklöneperioden är , efter-som det är långtidssjukfallen som står för de störstakostnaderna.Vi kan inte veta vilka effekterna för de småföretagen kommer att bli. Beslutet har ännu inte trätt ikraft.Det jag ser framför mig är naturligtvis helheten.Den kommer att bli avgörande för småföretagarnasmöjligheter. Då tänker jag på skattelättnaderna ochsänkningen av arbetsgivaravgiften, som ger mest tillsmåföretagen och som träder i kraft . Det ärförst då som vi kan avläsa effekterna.Sedan är det också viktigt att konstatera att denförlängda arbetsgivarperioden omfattar alla arbetsgi-vare. Men det stöd som jag nu har beskrivit riktar sigtill de små och medelstora företagen.Anf. 105 PER ():Fru talman! Till det sista först. Jag försökte förkla-ra för statsrådet att de allra minsta företagen, samtligahandelsbolag och enskilda firmor inte påverkas aversättningen för riskkapitalavdraget. Det är bara ak-tiebolag som det handlar om. De 3 miljarder som nispenderar där går till aktiebolagen, och alla dem somstartar enskild firma och handelsbolag, dvs. de somskall köra i gång ny verksamhet, missar ni helt.Jag fick inte något svar på mina frågor. Att kom-pensationen för inkomstbortfallet har förbättrats kanmöjligen bero på att man får pengarna snabbare dåman inte behöver rekvirera dem från försäkringskas-san. Det kan vara detta det beror på eller på att maninte anmält ändrad inkomst till försäkringskassantillräckligt snabbt. Någon annan förklaring kan jaginte hitta.Gränsdragningsproblemet gällde bara om det skallvara 100 gånger basbeloppet eller 130 gånger basbe-loppet. Jag trodde att gränsdragnigsproblemen snararehandlade om de små företagens problem, dvs. varman skulle dra gränsen för dem.Jag fick inte heller någon kommentar till vårt för-slag till finansiering, där vi faktiskt tar bort en del avöverkompensationen för de större företagen och gertill de mindre.Slutligen vill jag säga att vi måste våga pröva allauppslag när det gäller näringspolitiken om vi skall nåmålet om en halverad arbetslöshet . Somjag befarade har det här blivit mer en socialförsäk-ringsdebatt. Min intention var att ha ett näringspoli-tiskt resonemang kring detta utifrån uttalande på företagarriksdagen. Det är litetsynd med tanke på att det han sade där var anledning-en till interpellationen. Men jag får ändå tacka försvaret.Anf. 106 ():Fru talman! Även jag kan konstatera att jag intefått svar på mina frågor om effekterna av sjuklöne-förslaget och om en möjlig förändring så att de småföretagarna får råd att skaffa denna försäkring, som juär nödvändig.Om man ser arbetsgivarna som ett kollektiv - ochdet är svårt att lägga en försäkring på ett annat sätt -är det de stora företagen som blir kompenserade. Därhåller jag med Per . De riktigt små vågarhelt enkelt inte starta ett företag och anställa någon.Tänk om denna människa blir sjuk med en gång honeller han blir anställd! Då råkar man ut för en väldigtdryg kostnad utan att man har någon arbetskraft.Självklart vågar man då inte.När det gäller sjuklönen över huvud taget klaffarrapporteringen tyvärr inte helt. Därför kan man drafelaktiga slutsatser.Jag tycker att regeringen nu måste ta sig en väldigtallvarlig fundering över de små företagens situation.Det här kommer inte att bidra till fler nya företag,utan tvärtom är det ett effektivt hinder för att små nyaföretag skall startas som vi alla är så beroende av omvi skall kunna minska arbetslösheten.Statsrådet talade om att förebygga. Jag får höra attvi moderater föreslår karensdagar. Där handlar det omatt vi enskilda personer som är långtidsfriska skallkunna ta ett ökat ansvar.Men i det här fallet handlar det om att öka antaletarbetstillfällen. Arbetsgivarna skall ha möjlighet attgöra detta. Med det här beslutet blir resultatet detmotsatta.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Per var inte nöjd. När detgäller sjuklönen kan jag vara något mer tydlig ochsäga att den inte har något tak, vilket naturligtvis ärtill stor fördel för den enskilde. För övrigt är det vik-tigt att framhålla att i en uppföljning av ett beslutligger alltid en prövning av om effekterna har blivitde avsedda eller inte. Det är regeringens avsikt medden uppföljning som skall följa på förlängningen avarbetsgivarperioden.Jag är övertygad om att småföretagarna tycker attdet är bra med låga räntor, låg inflation och ordningpå statsfinanserna. Jag menar också att ingen grupp isamhället får förbättringarna i kölvattnet på konjunk-turuppgången tidigare än småföretagarna. Vi harpressat ned underskotten, tagit bort inflationen urekonomin och fått ned räntorna, och det tänker vi intesläppa greppet om. Det gynnar företagsamheten ochen långsiktig positiv utveckling för företagen i Sveri-ge.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1996/97:15 till konstitutionsutskottetMotioner1996/97:A1-A13 till arbetsmarknadsutskottet1996/97:Fi24-Fi28 till finansutskottet15 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU11Skatteutskottets betänkanden /97:SkU11 ochSkU12Justitieutskottets betänkanden /97:JuU4 ochJuU5Kulturutskottets betänkande 1996/97:KrU2Näringsutskottets betänkande 1996/97:NU6Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betän-kande 1996/97:UFöU116 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande1996/97:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsin-komsterna17 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 november1996/97:75 av de () tillsocialministernSocialbidragsnormInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 26 november.18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 november1996/97:110 av () till justitieminis-ternSchengenavtalet och personal i passkontrollen1996/97:111 av () tillutrikesministernNigeria1996/97:112 av () tillutrikesministernFN:s säkerhetsråd1996/97:113 av () tillutrikesministernSvensk vapenexportFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 26 november.19 § Kammaren åtskildes kl. 20.14.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf.33 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 102(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.