prot · GJ09101 · 1996-05-29 00:00:00 — När resurserna är knappa satsarman på pojkarna, inte på flickorna.Förhållandena är desamma vare sig du besöker ettutvecklingsland i , i eller någotland österut.Samtidigt är det ofta kvinnorna, mödrarna, som ut-rättar hårt praktiskt arbete för att skolor skall kommatill. Det är kvinnorna som slår tegel, samlar gräs,hämtar vatten och arbetar på fältet. Men när detkommer till själva utbildningen är det pojkarna mansatsar på.Det gäller därför att på olika sätt tydliggöra detta ibiståndsarbetet. Det är också därför som Folkpartietsäger ja till ett sjätte biståndsmål, som just lyfter framjämställdheten mellan kvinnor och män som ett målför internationella utvecklingssamarbete.Samtidigt finns det en risk, menar jag, att de sam-manlagda målen, som går från fem till sex, kan blialltför många. Risk uppstår för otydlighet. Dennaotydlighet kan bidra till att göra biståndet mindreframgångsrikt. Undersökningar har pekat i den rikt-ningen. Detta har också lyft frami sin utredning.I utredningen rekommenderas att en översyn avbiståndsmålen kommer till stånd. Det finns mångagoda skäl för det. Biståndspolitiken får inte drunkna idiskussioner om organisationsformer och myndig-hetsstrukturer. Det är dags att prioritera analys ochkvalitet i biståndet.Folkpartiet har följt upp dessa tankar i en motion,framlagd i samband med regeringens proposition. Därföreslår vi att en parlamentarisk utredning tillsättsmed uppgift att göra en samlad översyn av målen förden svenska biståndspolitiken. Eftersom utskottsma-joriteten inte har velat tillstyrka detta förslag har jagreserverat mig till förmån för en sådan utredning.Tankarna kring en sådan utredning återfinns i reser-vation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till.Jag skulle ytterligare bara vilja kommentera detsom tog upp. Det lät som om alltingsom skall göras på det här området redan är gjort.Visst har vi diskuterat mycket och lagt fram programoch förslag kring kvinnor och bistånd. Men jag trorändå att det är viktigt att vi tydliggör och poängterardetta genom ett ytterligare biståndsmål.Även om det har varit så , som BertilPersson säger, har resultaten ändå uteblivit. Jag troratt en signal från oss om ett ytterligare biståndsmål,som just pekar på jämställdhet och kvinnans roll, ärviktigt.Vi föreslår, som jag har sagt, en utredning. Vi villockså lyfta fram demokratins ställning. Att vi satsarpå att fördjupa demokratin är också någonting somjämställdheten och kvinnorna har glädje av.Det är också riktigt, som säger, attdemokratin växer och att vi får fler länder som blirdemokratiska. Men det finns också varningssignalerom att det kan komma grus i maskineriet även när detförsta och eventuellt andra valet har ägt rum.Demokratimålet måste vi hålla högt. Det institutsom finns i och som arbetar med demo-kratifrågorna, , kommer säkert att göra ett braarbete.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation 2, och för övrigt till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 144 ()Fru talman! Regeringen har i sin proposition1995/96:153, Jämställdhet som ett nytt mål för Sveri-ges internationella utvecklingssamarbete, föreslagitett nytt biståndsmål. Man vill till de fem tidigare läg-ga ett sjätte - jämställdhet mellan kvinnor och män imottagarländerna.Regeringen redovisar också sina bedömningar vadavser riktlinjer, former och resurser för genomföran-det av det nya biståndsmålet. Låt mig börja med attyrka bifall till hemställan i utrikesutskottets betänkan-de nr 18 och avslag på reservationerna.Fru talman! Jämställdhet mellan kvinnor och mänär ett mål i sig. Det är inte bara ett medel för att uppnåekonomisk tillväxt eller andra mål för samhälletsutveckling. Jämställdhet är ett övergripande mål församhällsutvecklingen i och bör därför vara ettuttryckligt mål även för det svenska biståndet. Om vianser att det är självklart att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i detsvenska samhället bör det klart framgå att det svenskabiståndet skall bidra till en utveckling som ger kvin-nor och män i samarbetsländerna samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter.Ett sjätte biståndsmål är en tydlig politisk signalsom visar vilken vikt som bidragsgivare läg-ger vid att kvinnor och män får samma möjligheter attdelta i och dra nytta av samhällsutvecklingen.De allra fattigaste på denna vår jord är kvinnor.Av de 1,2 miljarder människor som lever i extremfattigdom är kvinnor. I de flesta samhällen bärkvinnor ett stort ansvar för sig och sin familj, men detär männen som har makten. Vi vet averfarenhet att biståndsinsatser riktade till kvinnor gerutdelning i form av ökad välfärd också för barn ochgamla. Vägen till demokrati och utveckling i ett sam-hälle måste gå via kvinnans frigörelse. villfortsätta att vara banbrytande internationellt när detgäller att uppmärksamma kvinnors roll i utvecklingen.Fru talman! Erfarenheter från andra länder, därjämställdhet fastställts som ett särskilt biståndsmål,visar att den fungerar som en politisk markering bådei den egna offentliga förvaltningen och gentemotsamarbetsländer, enskilda organisationer och andragivarländer.1988 beslutade att lägga till ett femtebiståndsmål till de tidigare fyra - framsynt hushåll-ning med naturresurser och omsorg om miljön. Detråder väl knappast någon tvekan om att miljömåletbidragit till att lyfta fram miljöfrågorna inom bistån-det och att öka medvetandet om att insatser som stödsmed svenskt bistånd måste ta hänsyn till miljön. Låtoss alla hoppas på att det sjätte biståndsmålet ocksåleder till samma medvetenhet.Mot utrikesutskottets betänkande har moderaternareserverat sig. De vill helt enkelt inte ha något jäm-ställdhetsmål. Mot detta framför utskottsmajoritetenbl.a. att misshushållningen med kvinnliga resurser ochkvinnors svaga ställning utgör allvarliga hinder förutvecklingen i många länder, inte minst i u-världen.Åtskilliga av de skäl som regeringen redovisar för ettsjätte biståndsmål ligger väl i linje med vad utskottettidigare anfört. Rekommendationen från är ytterligare argument för att jäm-ställdhet bör vara ett biståndspolitiskt mål. De argu-ment i motsatt riktning som framför i sinmotion är inte av sådan tyngd att de föranleder någonannan slutsats.I reservation kräver man en utredningsom skall få i uppdrag att göra en samlad översyn avbiståndsmålen. Detta utesluter inte heller utskottsma-joriteten, men menar att en sådan översyn hängersamman med många andra frågor om mål och medelför internationella ansvarstagande. En över-syn bör också föregås av en bred diskussion blandfolkrörelser och allmänhet. framhål-ler därutöver att eventuellt förändrade målformule-ringar kan bidra till att skapa missförstånd under entid då biståndsanslagen av akuta statsfinansiella skälminskar. Utskottet påminner också om att en störreorganisatorisk förändring genomförts.Fru talman! Jämställdhet har avgörande betydelseför ett samhälles sociala, ekonomiska och politiskautveckling. Frågan om jämställdhet är ett nödvändigtperspektiv i arbetet med att finna lösningar på globalaproblem som fattigdom, miljöförstöring, befolkning-sökning och migration. Vid alla de stora FN-konferenserna har jämställdhet varit ettåterkommande tema. visar vi i riksdagatt vi vill fortsätta att vara pådrivande för jämställdhe-ten.Anf. 145 () replikFru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Ur-ban Ahlin.Jämställdhet är viktigt, och det är angeläget, mendet finns många andra former av diskriminering, t.ex.när det gäller ålder, handikapp, ras, religion och hud-färg. Vad är egentligen skälet till att man nu väljer utjust genderdiskrimineringen som ett särskilt mål istället för diskrimineringen som sådan?Det gavs en öppning i anförandet. Kanske motive-rar den totala förändring som har skett marknadseko-nomiskt och demokratiskt i u-världen ändå att manfunderar igenom innehållet, målsättningarna ochmedlen. Man kan inte längre bara addera nya mål tillgamla mål. måste man koncentrera sig på en delav världen, nämligen den del där fattigdomen är iökande.Anf. 146 () replikFru talman! inledde sitt anförandemed att säga att vi har bedrivit bistånd i detta land isnart . Trots att alltid har talat omatt det behövs mer bundet bistånd - svenska företagskall tjäna pengar på det bistånd vi ger ut - landar väli alla fall huvuddelen av biståndet utanför landetsgränser. Kanske sade vad han egentli-gen tänkte.Bertil höll ett anförande som i mångt ochmycket var en lovsång till jämställdheten. Han prata-de om att vi i vårt bistånd har haft mycketverksamhet just med tanke på jämställdhet. Han pra-tade också om behovet av ett effektivt bistånd. Vadhan inte har förstått är att utskottsmajoriteten menaratt ett biståndsmål som jämställdhet ökar effektivite-ten i vårt bistånd.Jag har svårt att förstå att en riksdagsman som italarstolen sjöng jämställdhetens lov har så svårtatt våga sig på att lägga till ett sjätte biståndsmål omjämställdheten. Vad är det är rädda för?Är det så, att man innerst inne egentligen inte har klartför sig vad jämställdheten och kvinnors utvecklingbetyder för en bra utveckling i u-världen? Jag tror attdet är detta det handlar om.Anf. 147 () replikFru talman! har inte varit med i dehär debatterna . Därför har han inteerfarit våra ständiga krav på att SIDA ytterligare skallutveckla sin verksamhet när det gäller jämställdhets-frågorna.Påståendet om bundet bistånd visar också att värl-den förändras. Det är inte fråga om att man ger enmassa gåvobistånd i den nya situation som vi har i u-världen.Jag skulle vilja pressa litet grand. Detfinns inget MR-mål när det gäller biståndet. Det finnsi hög grad ett behov av ett MR-mål. Om man börjaraddera detta kommer man snart till den situation somfinns på omsorgssidan. Implementationsforskarnagick ut och tittade på de 22 mål som finns för om-sorgsverksamheten. De fann att de i verksamhetensom kände till flest mål kände till tre. Men man be-drev ändå en bra verksamhet. Man kände på sig hurdet skulle göras. Det är en fara om för många mål -som inte är direkt tillämpbara - definieras, eftersomde är svåra att hålla levande.Jag kan inte förstå varför det inte också skulle fin-nas andra antidiskrimineringsmål när det gäller denhär frågan. Jag tror att vi behöver sätta oss ner ochfrån början fundera igenom vad den förändrade situa-tionen i världen ställer för krav på biståndet.Anf. 148 () replikFru talman! Jag tycker att helt en-kelt missar poängen när han talar om diskriminering isamband med frågan om jämställdheten, dvs. attkvinnor skall ha samma rättigheter som män.Jag tror att det beror på att inte ärriktigt klara över vad den här jämställdhetsdiskussio-nen egentligen handlar om. Ett land som har perfektalagar som innebär att en kvinna eller en man intediskrimineras blir inte automatiskt ett jämställt sam-hälle. Det är inte på det sättet. Jämställdhetsproblemetär mycket djupare än så. Det gäller t.ex. att kommatill rätta med attityder och att bryta traditioner.Givetvis har SIDA arbetat mycket med detta äventidigare. Men vi menar nu att det är dags att skriva inett sjätte biståndsmål. Vi vet nämligen, precis somKarl-Göran Biörsmark sade tidigare, att om man lären kvinna att läsa kommer hon att lära tio barn attläsa. På det sättet får vi ett mycket mer effektivt bi-stånd.Det är klart att har rätt i att jag medmin ringa erfarenhet inte har varit här i kammaren såofta och fått nöjet att lyssna på ochdessa biståndsdebatter. Men jag har hört ett antaldebatter. Det har alltid varit en lovsång till frihandeloch marknadsekonomi.Bertil ! Frihandel och marknadsekonomilöser inte alla problem i världen, bl.a. inte problemetmed jämställdheten. Det finns länder i , somBertil brukar hänvisa till, där den ekonomiskatillväxten är fantastisk, men de fattigare blir fattigare,och kvinnorna får allt sämre förutsättningar. Dennatrend vill vi bryta med det sjätte biståndsmålet.Anf. 149 ()replikFru talman! Vi är i stort sett överens om det sombetänkandet rör, nämligen ett sjätte biståndsmål. Där-för behöver jag kanske inte orda så mycket om det.Jag talade om varför jag tycker att det är så viktigtmed detta jämställdhetsmål.Jag vill i min replik ta upp den tveksamhet somsocialdemokraterna känner inför att man skall titta påsamtliga biståndsmål som finns och ta sig en fun-derare kring om vi gör rätt. Det ligger litet i det somBertil tog upp om att det kan bli en otydlighetom det blir för många mål.Både i propositionen och i betänkandet är manegentligen inne på samma tankar, nämligen att mankanske borde titta på det här. Men man tar inte stegetfullt ut.Urban och utskottsmajoriteten har, som jagser det, tre argument emot att vi skall göra en utred-ning . Man säger för det första att en sådan skallföregås av en bred diskussion. Det är egentligen intenågot argument emot detta; det är ju självklart att manskall ha en bred diskussion. Det är på något sätt somatt slå in öppna dörrar. Det andra argumentet man tarfram är att man är rädd för att detta skulle skapa ettmissförstånd. I betänkandet står det: "eventuellt för-ändrade målformuleringar kan bidra till att skapamissförstånd då biståndsanslagen avakuta stasfinansiella skäl fluktuerar". Det tror jag inteett dugg på. Man skall ju kunna göra både-och. Jagtror att många skulle välkomna en sådan här diskus-sion, inte minst därför att biståndet är satt under press,både när det gäller ekonomin och biståndsviljan somsådan.Anf. 150 () replikFru talman! hänvisar tillsin reservation som en utskottsmajoritet har avstyrkt.Det är inte bara socialdemokraterna som känner entveksamhet inför att tillstyrka reservationen. Det ärbara och som har ställt sigbakom den här reservationen.Som jag tidigare sade i mitt anförande har ut-skottsmajoriteten den uppfattningen att biståndet i daghar genomgått stora förändringar. Det har gjorts organisationsförändring inom SIDA. Det harockså varit stora debatter här i kammaren, eftersombiståndsanslaget har minskat på grund av att vi har enså dålig ekonomi i det här landet. Jag tror att biståndetfaktiskt mår bäst av lugn och ro ett tag.I reservation har man redan bestämtsig för vad denna översyn skall leda till. på oberoendemålet och menar att kolonialmak-terna har fallit och att det därför inte behövs ett sådantmål. Jag är inte säker på detta. Jag ser också vad somhänder i världen. Jag ser att blir mer ochmer ekonomiskt beroende av västvärlden och i-världen.Karl-Göran Biörsmark! Jag kan sträcka mig sålångt att jag håller med om att dessa mål presentera-des för länge sedan. Regeringen och utskottsmajorite-ten säger att man inte utesluter en översyn, men mantycker inte att det är rätt tid just nu.Anf. 151 ()replikFru talman! Det förvånar mig, , attinte fler har ställt sig bakom reservationen. Jag skulleinte bli förvånad om fler kommer att göra det såsmåningom.Urban säger att redan har be-stämt sig och att det därför inte behövs någon utred-ning. Det har vi inte gjort. Vi har poängterat vissatunga mål. Demokratimålet och jämställdhetsmålet ärtunga mål som vi lyfter fram. Men vi vet inte var vihamnar i slutändan i en sådan parlamentarisk utred-ning och diskussion. Det vet vi inte förrän vi så attsäga har gnuggat åsikterna mot varandra.När det gäller oberoendemålet är både regeringenoch utskottet inne på dessa tankegångar. I propositio-nen står följande:"När det gäller målet för det svenska utvecklings-samarbetet om ekonomisk och politisk självständig-het, har situationen förändrats under senare decennier.Kampen mot kolonialism är i stort sett fullbordad. - -- Oberoende i inskränkt mening är varken önskvärteller möjligt. "Man är alltså inne på dessa funderingar även ipropositionen. Jag tror att fler partier, som tidigarehar varit för en sådan här utredning, kommer att slutaupp kring dessa tankegångar. Om vi får hålla på någravarv till tror jag nog att vi har en sådan här utredninginom eller två.Anf. 152 () replikFru talman! tror att den härutredningen kommer till stånd om vi får hålla på någ-ra år till. Det här tyder snarare på motsatsen. tappar sympatisörer för den härutredningen ju går.I betänkandet skriver vi att vi inte utesluter enöversyn. Vi tycker bara att det inte är rätt tid . Jagtalade också om vad som gäller oberoendemålet. Jagtror att det är för tidigt att ropa hej och säga att detinte behövs något oberoendemål längre, eftersomkolonialmakterna har fallit.Vi ser ju att det i dagens internationaliserade världfaktiskt är fråga om ett ekonomiskt beroende. Jagtänker på EU:s hinder på vissa områden gentemotutvecklingsländerna. Jag tror att det är för tidigt attuttala sig om sådana här saker.SIDA har precis förändrats. Det pågår en stor dis-kussion om de sänkta biståndsanslagen. Jag tror att vifaktiskt behöver litet lugn och ro. Men vi utesluterinte en framtida översyn.Anf. 153 ()Fru talman! Hjälper du en man hjälper du en in-divid. Hjälper du en kvinna hjälper du hela familjen.Detta är en sanning som förtjänar att upprepas.Kvinnor har en minimal del av världens ekono-miska tillgångar, oftast ingen makt alls och ingen ellersämre utbildning än männen. Ändå är det kvinnornasom står för större delen av det arbete som utförs runtom i världen. Det är kvinnor tar ansvaret för familjenoch finner på vägar för överlevnad.Om kvinnor i får större möjligheter tillinkomster, utbildning och delaktighet i samhället ökarockså möjligheterna till utveckling och fattigdomsbe-kämpning.Vi är ganska många som länge har insett att kvin-nor måste få en ökad andel av biståndsinsatserna föratt en hållbar utveckling skall kunna åstadkommas.Många har också på olika sätt arbetat för att främjabiståndsinsatser direkt riktade till kvinnor och ocksåför att integrera jämställdhet i allt biståndsarbete.Främst är det kvinnoorganisationerna och de kvinnli-ga nätverken som varit pådrivande i det arbetet. Dethar inte varit en självklarhet att det blivit så, även omdet har uttalats ganska vackra ord t.ex. från den härtalarstolen . Därför välkomnar vi iCentern att jämställdhet nu skall bli ett av biståndsmå-len.Karl-Göran Biörsmark har här beskrivit situatio-nen för u-världens kvinnor utifrån UNDP:s rapport,och den rapporten bekräftar med siffror det som viegentligen redan vet. Även om kvinnors och mänslika värde och rättigheter finns inskrivet i ,även om det finns en konvention om diskrimineringav kvinnor och även om de flesta stora FN-konferenser lyft fram frågan om jämställdhet återståroändligt mycket att göra.Jämställdheten har också fått en ökadbetydelse för det svenska biståndet. Men allt detta tartid, alltför , för att slå igenom överallt på all-var. Motståndet är faktiskt ganska stort. Det finnslagstiftning som går i motsatt riktning, men det svåras-te är nog de attityder och traditioner som finns i olikaländer.Självklart är det, vilket också står i betänkandetoch slås fast i slutdokument,regeringen i varje land som har huvudansvaret för attfrämja jämställdheten i det egna landet. Så är det, ochså skall det naturligtvis vara. Men det är ändå viktigtatt vi stöder jämställdheten i alla våra internationellakontakter på alla plan.Vi menar att ett jämställdhetsmål för det svenskabiståndet givetvis har stor betydelse för inriktningenav vårt bistånd. Det gäller t.ex. satsning på småskaligalösningar, landsbygdsutveckling på människornasegna villkor, hälsa, flickors utbildning och kvinnorsföretagande, för att bara ta några exempel. Men ännustörre betydelse har det i arbetet mot mottagarlandetoch i samarbete med andra givarorganisationer. Harvi jämställdheten tydligt inskriven som ett mål är detockså lättare att sätta tryck på mottagaren att aktivtarbeta för att förbättra kvinnornas situation.Mer än 50 % av världens befolkning är kvinnor,och det är de som är de allra fattigaste. Det är därförvi anser att biståndsmålet är så viktigt. Erfarenhetenvisar att jämställdhet inte uppnås utan särskilda insat-ser.I vår motion med anledning av propositionen fö-reslår vi att riktlinjer och strategier för hur jämställd-hetsmålet skall kunna uppnås skall utarbetas, att enordentlig utvärdering och uppföljning skall ske samtatt för internationellt bistånd, KIB, skalltilldelas en betydande roll i detta arbete. Dessutomyrkar vi på att det faktum att jämställdheten nu blir ettbiståndsmål och därmed i högre grad skall integreras iallt biståndsarbete inte får betyda att det inte skallfinnas särskilda kvinnoprojekt. Tvärtom anser vi attderas andel skall öka.Vi är glada över att utskottet instämmer i vårauppfattningar, och med det vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 154 ()Fru talman! "Det vill jag säga från börjantill den som vill det besinnaatt det innebär dubbla bördoratt va fattig och dessutom kvinna.Hon tjänar knappast till matenoch när hon dör skall hon minnasatt oket hon bar var dubbelt,den fattiges och en kvinnas.Både mor och far ska hon vara,hon lever helt värnlös och finner,att de inte har rätt att klaga,som är fattiga och kvinnor.Rättigheterna är för den rika,den fattiga ser dem försvinna,hon har bara skyldighetersom är fattig och dessutom kvinna.Sen hålls det så många talom hennes hjältemod av i går,på pappret hon respekteras,men bara på pappret det står.Och jag upprepar ännu en gångför den som vill det besinnadet är dubbla bördor att varafattig och dessutom kvinna. "Så uttryckte sig , en flyktingfrån som via kom till 1974.Jag tycker att hon i diktens form har uttryckt precisdet som vi andra brukar lyfta fram i UNDP-rapporteroch annat för att visa just att fattigdomen bär kvinnansansikte.Jag vill understryka att vi från sidasjälvklart ställer upp bakom jämställdhetsmålet och påatt det införs för att genomsyra allt bistånd i stället föratt bara vara en speciell aspekt av det. Men därutövervill jag hävda att det är betydelsefullt att det finnssärskilda kvinnoprojekt som särskilt lyfter fram kvin-norna och deras situation.När det gäller de ytterligare utredningar om bi-ståndsmålen som har föreslagits är det möjligt att detblir nödvändigt att göra dessa framöver, men Väns-terpartiet är inte berett att säga detta.Vi vill också understryka att det handlar omatt värna om det totala biståndet, när regeringen på ettmycket provokativt sätt har beslutat föreslå riksdagenatt ytterligare sänka biståndet. Det är det somär det viktiga, och det berör också kvinnor i allrahögsta grad.I motion har vi tagit upp en frågadär vi tycker att regeringen uttrycker sig väldigt lud-digt. Det gäller tillväxten. Man talar om ekonomisktillväxt i stället för resurstillväxt. Vi vill understrykaatt det måste handla om en tillväxt som inrymmer enekologiskt hållbar utveckling; det får inte vara bara enrent ekonomisk tillväxt. I den tillväxten ingår natur-ligtvis jämställdheten och att befrämja kvinnors vill-kor som en självklarhet.Fru talman! Jag vill till slut ta upp frågan omkvinnor på höga poster inom FN-organisationerna,Världsbankssystemen och en rad andra internationellaorgan. Vi har lyft fram detta i vår motion. Vi är klaraöver att det här naturligtvis inte är direkta bistånds-frågor, men däremot är jag övertygad om att det haren direkt konsekvens för hur mycket jämställdhetengenomsyrar biståndet om vi har en hög andel kvinnorpå ledande poster.Vi vet att det är extremt dåligt inom FN-systemet och ännu värre när det gäller BrettonWoods- och Världsbanksinstitutionerna. På någorlun-da hög nivå inom FN rör det sig om kvin-nor, och vad toppen beträffar har vi exempelvis aldrigsett en chef, en generalsekreterare för FN, som varitkvinna. Därför undrar man naturligtvis: Kommer viatt få se eller nästa FN-chef? Jag tror att den typen av åtgärderfaktiskt också har klara konsekvenser för hur jäm-ställdheten kan bedrivas på ett bättre sätt och genom-syra allt bistånd men också våra internationella rela-tioner.Fru talman! För att hålla mig inom mina fem mi-nuter vill jag till slut yrka bifall till den hemställan idet här betänkandet som utskottets majoritet står bak-om. Jag vill också definitivt yrka avslag på den reser-vation som har lagt fram och understry-ka att den gör att tal om jämställdhetoch om att införa jämställdhet i praktiken i mina öronbara blir löst prat.Anf. 155 () replikFru talman!