prot · GJ0993 · 1996-05-08 00:00:00 — Det är oerhört vik-tigt i detta sammanhang att den demokratiska ord-ningen behålls för att nå en så lokal beslutsnivå sommöjligt.Att exempelvis, som i det här fallet, en minoritets-regering i samarbete med statliga verk skulle ha be-myndigande att ansöka om medel till vissa projekt är,tycker vi, odemokratiskt, även om det rör medelstill-delningsprojekt som beslutats av Europeiska unionen.Därför yrkar vi avslag också i den delen.Beträffande det lilla avsnittet om Haningeledensvägstandard har ju kommun överklagatVägverkets förslag om en 13-metersstandard i ställetför en 9-metersstandard. Vi anser att deras ord börväga tungt i detta sammanhang. För att undvika topp-styrning och centralt fattade beslut utan hänsyn till iförsta hand dem som berörs skall inte detta, menar vi,bifallas. Vi yrkar alltså avslag på regeringens förslag idet avseendet, särskilt med hänvisning till att finansi-eringen i fråga om hela Dennispaketet ännu inte ärlöst. Inga statliga garantier bör utfästas på de grunder-na.Miljöpartiet kommer att yrka avslag på trafikut-skottets hemställan i dess helhet vad gäller detta be-tänkande. Det innebär att vi i stöder mo-tionen.Anf. 131 HANS ()Fru talman! Inledningsvis vill jag redovisa någraav de viktigaste avsnitten i betänkandet. Sedan tänktejag kommentera de reservationer som finns.Det övergripande målet för trafikpolitiken är atterbjuda medborgarna och näringslivet i landets alladelar en tillfredsställande, säker och miljövänlig tra-fikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad.Trots att inte förfogar över alla medelför att nå fastställda mål skall man ha ett resulta-tansvar för att målen inom vägtransportsystemet nås.Vägverket skall således inte bara ha ansvar för sinamyndighetsuppgifter och det statliga vägnätet utanskall också ha ett samlat ansvar för hela vägtransport-systemet. Detta sektorsansvar gäller såväl miljöpåver-kan, trafiksäkerheten och tillgängligheten som fram-komligheten och effektiviteten.Vägverket skall också svara för frågor som rörväginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappan-passning, yrkestrafik samt tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet inom transportområdet.Vägverket bör vidare vara samlande och pådri-vande inom ramen för det sektorsansvar som läggspå . Däremot skall inte ta opera-tivt ansvar inom områden där det finns annan huvud-man som har ett entydigt ansvar. Det tycker jag attElisa skall lägga på minnet. Hon an-tydde ju i sitt anförande att skulle ta överansvaret från andra intressenter. Så är det alltså inte.Det är där det saknas ett entydigt ansvar som Vägver-ket skall gå in och stötta.Tanken är att på lämpligt sätt skall ver-ka för att en fungerande samverkan åstadkoms. Till-sammans med andra aktörer skall man driva utveck-lingen på ett strategiskt och offensivt sätt. Som en delav denna samordning ingår att har möjlig-het att träffa överenskommelser med berörda aktörerför att därigenom klargöra mål, ansvar, samverkans-former och det sätt på vilket det hela skall följas upp.Vidare läggs det fast att aktivt skallverka för ett miljöanpassat vägtrafiksystem. Det inne-bär faktiskt att måste fördjupa sitt engage-mang i miljöfrågorna samt driva på och följa utveck-lingen inom området.Vägverket bör också fortsätta sitt arbete med attvara samlande och pådrivande så att trafiksäkerhet-sarbetet kan bedrivas ännu effektivare och ännu meraresultatinriktat. I det perspektivet är det nödvändigt attVägverket kan träffa överenskommelser också medandra aktörer inom trafiksäkerhetsområdet än barapolis, kommun och frivilligorganisationer. Så har detju varit.Vägverket bör driva på så att fordonsutvecklingenoch utvecklingen inom väginformatiken går i sådanriktning att de trafikpolitiska och miljöpolitiska målenkan uppnås. Man bör också ta till vara de ökade möj-ligheter att påverka fordonsutvecklingen som detsvenska EU-medlemskapet nu faktiskt ger. Därige-nom kan gemensamma och högt ställda krav på for-donens säkerhets- och miljöprestanda uppnås. Dettaarbete bör naturligtvis omfatta alla typer av fordon.Fru talman! En viktig del av ansvar,vilket nämnts av två av de tidigare talarna, bör varaatt verka för att kollektivtrafikens konkurrenskraftstärks inom vägtransportsystemet. Detta bör ske ge-nom en bred samverkan med berörda aktörer, varvidman ser till att kollektivresenärernas behov beaktasinom det området.Vägverket bör inom ramen för sitt ansvar ocksåverka för att hänsyn tas till funktionshindrades behovinom hela vägtransportsystemet samt att handikap-panpassningen av kollektivtrafiken samordnas. I detsammanhanget är det viktigt att de funktionshindradesbehov beaktas vid planering av byggande. För attolika grupper av funktionshindrade skall kunna delta isamhällslivet på samma villkor som andra medborga-re krävs det faktiskt att vägtransportsystemets alladelar är tillgängliga för dessa grupper. Här har detfunnits - och finns fortfarande - ganska stora brister.Beträffande yrkestrafiken skall verkaför en trafiksäker, miljövänlig och effektiv yrkestrafiksom bedrivs under lika konkurrensvillkor mellanföretagen. De negativa effekterna på liv, hälsa, miljöoch energiförbrukning kan minimeras genom att mantillämpar den kunskap och teknik som faktiskt finnstillgänglig.Slutligen bör aktivt verka för att forsk-nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheteninom vägtransportområdet kommer till stånd. Dettabör ske med tanke på att man på så vis kan nå detrafik- och miljöpolitiska målen.Jag tycker att man bör betona att insat-ser i det sammanhanget måste vara ett komplementtill den forskning som Kommunikationsforskningsbe-redningen ansvarar för. får det inte vara såatt skall gå in och ta över Kommunika-tionsforskningsberedningens ansvar.Fru talman! Jag vill avsluta med att kommenterade reservationer som finns i anslutning till betänkan-det.Miljöpartiet föreslår i sin reservation avslag påhela propositionen med hänvisning till att det inte gåratt förena ansvaret för statens väghållning med måletatt transportsystemets miljöpåverkan bör minska. Mankräver också ytterligare preciseringar när det gällerhur miljöarbetet skall gå till inom Vägverket.Vi socialdemokrater menar att om det skall varamöjligt att nå målet att minska trafikens miljöpåver-kan måste miljöeffekterna beaktas i sam-band med utformningen av transportsystemen. Därförtycker vi att det är självklart att skall åläg-gas ett ansvar också för miljöfrågorna och därmed taett helhetsansvar för hela vägtransportsystemet.De borgerliga partierna föreslår en bolagisering avVägverkets produktionsdivision. I den moderatmotionsom ligger till grund för reservationen föreslås ocksåen privatisering av produktionsdivisionen.Den här frågan hör ju till gamla skivbekanta. UllaLöfgren och jag har debatterat den här frågan tidigarei vinter. Därför är ju ståndpunkterna ganska välkändavid det här laget, och jag tänker inte ta upp kamma-rens tid med att än en gång upprepa samma argumentsom vi radade upp . Jag nöjermig med att konstatera att läget inte har förändratssedan vi diskuterade detta senast. Dessutom kan vikonstatera att vi socialdemokrater inte delar de bor-gerliga partiernas, enligt min uppfattning, litet ljusblåtro på att alla problem kan lösas genom avregleringaroch privatiseringar.I reservation 3 för ett litet märkligtoch i mitt tycke haltande resonemang som landar i attVägverket inte skall verka för att stärka kollektivtrafi-ken. Resonemanget haltar betänkligt. Det är på sittsätt litet skrämmande att näst största partiförespråkar en politik som så uppenbart struntar i demiljöintressen vi ändå alla gemensamt borde slåss för.Slutligen föreslår i sin reservation atten central ledning av Polisens trafikövervakning inrät-tas. Man kan ha en viss sympati för det förslaget. MenRikspolisstyrelsen arbetar på regering-ens uppdrag med att reformera trafikövervakningen.Därmed anser vi socialdemokrater att vi skall inväntaeffekterna av det arbetet innan vi i går inoch förändrar och petar i organisationen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 132 () replikFru talman! Jag skall börja bakifrån med kollektiv-trafiken. tycker att det är synd att riks-dagens näst största parti skall ha en sådan inställningtill miljöfrågorna. Då blir jag nästan full i skratt. Idenna fråga har vi samma uppfattning som Miljöpar-tiet, nämligen att vi har länshuvudmännen för kollek-tivtrafiken, och de är bättre på att bedöma vilken sortskollektivtrafik som är mest miljövänlig. Om man styröver detta så att får möjligheter att medekonomiska styrmedel prioritera vägtrafiken kan detfaktiskt ske på bekostnad av ett miljövänligare kol-lektivtrafikalternativ.När det gäller bolagiseringen av tycker jag att det är litet märkligt attsocialdemokraterna i har samma inställningsom för . Det har nämligen kommit tillmin kännedom att och harändrat uppfattning. har man uppvaktat Vägverketom att en bolagisering bör genomföras.Anf. 133 HANS () replikFru talman! Det är självklart så att länstrafikbola-gen och i vissa fall kommunerna skall ha huvudansva-ret för kollektivtrafiken. Något annat föreslås inteheller i propositionen.Vad som föreslås är att skall ha möjlig-het att tillsammans med andra aktörer vara med ochstötta en utveckling av kollektivtrafiken. Jag har väl-digt svårt att förstå hur ett stöd till kollektivtrafikenskulle kunna vara negativt. På det området har viSLTF som har varit paraplyorganisa-tion för länshuvudmännen. SLTF har sedan ett par årtillbaka delvis splittrats i och med att de kommunalatrafikbolagen har lämnat SLTF. Man har sämre eko-nomiska resurser än tidigare.Därför finns det all anledning att staten går in ochstöttar ytterligare. Länshuvudmännen har ytterligtknappa resurser. Vi vet allihop hur situationen är ute ikommuner och landsting. Det finns inget överflöd påpengar där. Jag har mycket svårt att förstå hur man,om man vill stötta kollektivtrafiken, kan anse att detär fel att staten och går in och subventione-rar kollektivtrafiken.Anf. 134 () replikFru talman! Det är det som oroar, Hans Stenberg.Om man lägger ett så tungt ansvar på , somju ändå är ett sektorsorgan för vägtrafiken, får manväl förmoda att de tänker ta det på allvar. Jag villåterigen citera regeringen som säger: "bör idetta sammanhang och som en del i sin sektorsrollöverväga hur ekonomiska styrmedel kan användas"för att stimulera kollektivtrafiken på väg.Men det är ju inte säkert att det är kollektivtrafikpå väg som är det bästa ur miljösynpunkt. Därför börinte detta ligga på något särintresse. Jag tycker attSLTF:s roll också har speglat ett särintresse. Jag tyck-er att detta borde ligga lokalt och regionalt i stället därman bättre kan göra dessa överväganden.Anf. 135 HANS () replikFru talman! finns det ju även kollektivtrafiksom varken är lokal eller regional, . Vihar bl.a. en hel del långväga busstrafik.Dessutom finns det all anledning att även stimule-ra kollektivtrafik på väg. Konkurrensen för kollektiv-trafiken handlar inte om buss kontra järnväg. Denstora och svåra konkurrensen för kollektivtrafiken ärbuss kontra privatbilism. Om vi nu stöttar kollektiv-trafiken och får fler människor att åka buss minskarvägslitaget, vi får ner energiförbrukningen och vi fåren bättre miljö genom att vi minskar utsläppen.Dessutom får vi positiva sociala effekter genom genom ett breddat underlag ger fler människortillgång till kollektivtrafik.I dag är det väldigt många människor i landet somhar svårt att ta sig mellan olika platser därför att maninte har bil och därför att det inte finns kollektivtrafik.Den gruppen skall vi inte heller glömma.Här har vi faktiskt en situation där alla goda kraf-ter måste hjälpas åt. Därför är det viktigt att vi försö-ker samordna detta på bästa sätt. Där har Vägverketen viktig roll att spela. Vi tycker att det är viktigt attVägverket åläggs att ta det ansvaret också tillsam-mans med andra aktörer. De skall inte ta över från deandra, utan hjälpa till och samordna.Anf. 136 ()Fru talman! Jag vill först och främst uttrycka minglädje över att jag har lyckats dra samma slutsatserbeträffande kollektivtrafiken som , somjag politiskt har väldigt stor respekt för.Hans Stenberg säger att trafikhuvudmännen intehar ekonomiska möjligheter att utveckla sin kollektiv-trafik, och att de är hårt ansträngda. Då kan man t.ex.,som har föreslagit, öka LTA-anslaget.Vi menar att det inte finns något underlag för attsäga att det finns tillräcklig kompetens för att stärkakollektivtrafiken som sådan inom . Vi anseratt det är fel att verket, som regeringen också skriver,övertar ett ansvar som de utvecklar sin ut-övningskompetens.Det stämmer inte helt och hållet att busstrafikenbara konkurrerar med vägtrafiken. Busstrafiken kon-kurrerar också med spårtrafik, inte minst i , inte långt ifrån där själv bor.Två andra anledningar till att inte villbifalla propositionen är avsnittet om EU och avsnittetom Haningeleden. Vad gäller miljö är det självklartatt dessa frågor skall ha en väldigt hög prioritet inomVägverkets arbete. har aldrig någonsinpåstått att det inte skulle vara på det sättet. Men ärVägverket redo? Finns det kapacitet för att ta detövergripande ansvaret och leda utvecklingen vadgäller miljö och trafik? Vi är inte säkra på det. Vi harnämligen inte fått något bevis på det hittills.Anf. 137 HANS ()Fru talman! Jag tror att man gör en liten tankevur-pa från sida här. Om man kräver attVägverket skall vara helt fullfjädrat på alla områdenför att kunna gå in och ta ett ansvar kommer manaldrig fram. Det viktiga är att peka ut en färdriktning,och säga att i den vill vi gå.Genom att ålägga ett samlat ansvar fördessa frågor tvingar man verket att noga tänka igenomkollektivtrafikens roll och konkurrenskraft i helauppbyggnaden av vägtrafiksystemet. Jag tror att detfinns en oerhört viktig roll för att spela här.Jag har mycket svårt att förstå att det skulle finnasnågon motsättning mellan uppdrag ochmöjlighet att gå in och stötta kollektivtrafik på väg,och det uppdrag som länshuvudmännen har. Dettaskall naturligtvis, i de fall det sker, ske i samarbetemed berörda länshuvudmän. skall ju integå in och ta över länshuvudmännens ansvar.Jag tror mig kunna kollektivtrafikfrågorna väldigtväl, efter ett tiotal år i ett kommunalt trafikbolagsstyrelse och efter att tidigare ha suttit i ett länstrafik-bolags styrelse. Om jag skulle sitta i en sådan styrelsenu skulle jag med glädje hälsa möjligheten för att vara med som ännu en aktör på området -att kunna hjälpa till och stötta kollektivtrafiken. Jagser alltså ingen motsättning här.Anf. 138 ()Fru talman! Jag glömde nämna anslaget A2, somMiljöpartiet inte tycker skall användas till annat änvad rubriken anger att det skall användas till, nämli-gen drift och underhåll.Beträffande kollektivtrafiken kan vi inte anse detrimligt att skall överta ett övergripandeansvar. Det är faktiskt det som det handlar om, ochinte det som säger, att detta skall ske isamråd, och att man skall hjälpa till. Vi tycker att detär centralism, och vi tycker att utredningskompeten-sen skall kunna utvecklas inom varje region och stär-ka regionernas självstyre. Det är också helt i linje meden rapport från . Detta är våra skäl.Jag tycker inte att man kan säga att miljöaspekter-na och miljötänkandet inom förbättrasgenom att man ger verket ansvaret innan man är säkerpå att det finns förutsättningar för verket att skaffa sigkompetensen inom rimlig tid. Det finns statliga myn-digheter som är verkliga spjutspetsar, och som harkompetensen. Därför menar vi att det är opraktisktoch onödigt att lägga över ansvaret på Vägverket.Det finns också ett annat aber som är ganska tungti sammanhanget. Det är det faktum att ärmedlem i en branschorganisation som inte har mil-jösyften högt upp på dagordningen.Anf. 139 HANS ()Fru talman! säger att kommer att överta det övergripande ansvaret.Men är det faktiskt ingen som tar det övergri-pande ansvaret. Länshuvudmännen tar sitt ansvarinom respektive län, men ingen känner ansvar förhelheten. Här tycker jag att staten skall ta ett ansvar,och då är det naturligt att är statens för-längda arm i sammanhanget.Jag har respekt och förståelse för att man värnarom A2-anslaget till drift och underhåll av vägar. Na-turligtvis finns det anledning att vara orolig för attanslaget är för litet. Vi vet också att har lagt fram ett betänkande sominnebär en väsentlig uppräkning av A2-anslaget somandel av de totala väganslagen.I kommande budgetarbete måste man självfalletbeakta att inom sitt drifts- och underhåll-sanslag även skall bekosta det övergripande sektor-sansvaret. Det måste vara en avvägning mellan vadman vill lägga på drift och underhåll, och vad man villlägga på nyinvesteringar. Om man lägger in nya sakeri drift och underhåll måste detta självfallet beaktas isamband med att budgeten fastställs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § betänkande 1995/96:JuU19Säkerhetsskydd (prop. 1995/96:129)Anf. 140 ()Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservationerna nr 1, 6 och 12. Detta innebär givetvisatt även står bakom de andra reserva-tionerna, men för att spara tid i kammaren är det dessatre reservationer som yrkar bifall till.I dag skall vi debattera betänkandet Säkerhets-skydd. Det är ett positivt betänkande, där regleringar-na när det gäller säkerhetsskyddsförordningen ochpersonalkontrollkungörelsen ses över. Dessa regle-ringar läggs nu ihop i en ny lagstiftning som hetersäkerhetsskydd.Detta är väldigt positivt. Vi i anserdock att man gör detta litet grand i fel ordning. Säker-hetsskyddet och personalkontrollen bygger till allrastörsta delen på polisregistret. Det är nu under över-syn, och ett förslag som skall handla om vad somskall finnas i registret, och vilka olika delar det skallha, väntas först . Där finns såväl analysregistersom andra olika delar.Det känns litet avigt. Det är ungefär som om manskulle bygga ett hus och börja med vinden i stället förgrunden. I personalkontrollen och säkerhetsskyddet ärnämligen Polisens register den viktigaste grunden förden information man bygger upp regelverket kring.Det blir fel att bygga upp ett regelverk som vi i daginte riktigt vet vad det kommer att grunda sig på.Detta gör att det blir ganska svårt att ta ställning tillom detta verkligen är ett bra regelverk. Är det full-ständigt? Eller kommer det nya bitar i det nya regis-terförslaget som innebär att vi behöver reglera dettapå ett annat sätt?På grund av detta har yrkat avslagpå propositionen. Vi vill vänta på den nya polisregis-terlagstiftningen, för att man i grund och botten skallkunna bygga upp ett effektivt säkerhetsskydd fråndenna.Utskottsmajoriteten kommer att ställa sig bakomförslaget om det nya säkerhetsskyddet. Det finns ändåen del punkter som vill peka på där detär viktigt att man ser över och gör förändringar. Denena delen handlar om säkerhetsskyddsavtal mellanmyndigheter och en anbudsgivare eller leverantör. Detfinns enligt regeringen ingenting som hindrar att sä-kerhetsskyddet kan utökas eller att det i övrigt preci-seras vad som behövs i en särskild upphandling.Detta kan enligt uppfattning kunnatolkas som att kommersiella skäl skall godtas förskyddsklassning. Vi har haft ett exempel där det sketten diskussion kring detta, nämligen DAFA-fallet. Vi iVänsterpartiet kan inte acceptera en bestämmelse somkan ges en sådan innebörd.Nu kan sägas att det bara finns en teoretisk möj-lighet att det av kommersiella skäl kommer att finnaskrav på ett avtal mellan myndigheter och anbudsgiva-re. Men det kan även gälla huruvida homosexuellaskall ses som en säkerhetsrisk i ett företag. Det ärteoretiska diskussioner. Men när man har en lag sombygger på att det finns en personkontroll, och där detfinns integritetsaspekter, är det viktigt att den lagen ärså klar och tydlig att det inte kan tolkas in att någon-ting annat än säkerhetsaspekter skall godtas som skälför skyddsklassning. Regeringen bör därför återkom-ma med en förändrad formulering just i den delen såatt den risken inte kan uppkomma.När det gäller riktlinjer för vilka beslut som skallfattas i säkerhetsskyddsfrågor är det av mycket storvikt att regeringen när den till myndigheter delegerarrätten att bestämma om placering i säkerhetsklassanger mycket klara riktlinjer för vad som skall gällaför placeringen. Det gäller särskilt beträffande delägre säkerhetsklasserna. finns det en oro ävenbland de myndigheter som skall handskas med dettaatt det kommer att fattas slentrianmässiga beslut omsäkerhetsklassningar och att det blir ett så stort antalkontroller att själva kvaliteten på kontrollen kan blilidande. Det är därför oerhört viktigt att det blir tydli-ga och klara riktlinjer i den här frågan.Vi i ställer oss väldigt positiva tillatt man inrättar en registernämnd. Vi anser att det ärotroligt viktigt att nämnden inrättas som ettöverprövningsorgan i förhållande till Rikspolisstyrel-sen. bör ha en kvalificerad och bredsammansättning. Vi skulle gärna se att det t.ex. fannsnågra jurister, historiker, sociologer och statsvetare inämnden. Det är angeläget att nämndens ledamöter ärhelt oberoende av statsmakten och polisen och att de isin yrkesutövning är vana vid en hög grad av själv-ständighet och kritiskt tänkande.Där ser jag positivt på att utskottsmajoriteten ibetänkandet skriver att det är av stor vikt att regering-en till ledamöter av nämnden utser personer som intebara har gott omdöme utan som även har stark per-sonlig integritet och åtnjuter allmänhetens respekt.Där har vi i till viss del blivit tillmötes-gångna i den frågan. Men vi skulle gärna se att regis-ternämnden utvecklades på ett annat sätt än det före-slagna.När det gäller registerkontroll vid utländska för-hållanden kan vi i notera att det härdöljer en koppling till Schengen- och Europol- kon-ventionen som inte preciseras och som inte finns medi propositionen. Men eftersom inte har tagitställning till detta bör den inte besluta om deföreslagna regeländringarna.När det gäller riktlinjerna för Säkerhetspolisensregister är det viktigt att den parlamentariska insyneni Säkerhetspolisens registreringsverksamhet förbätt-ras. Därför anser vi i Vänsterparitet, precis som gjorde, att de hemliga föreskrifterna skalländras och bli årliga riktlinjer för Säkerhetspolisenutfärdade av regeringen efter samråd med . Vi skulle gärna se att den förändringenkommer till stånd.Fru talman! Med detta yrkar jag återigen bifall tillreservationerna 1, 6 och 12, men vi står givetvis bak-om också de andra reservationerna.Anf. 141 (mp)Fru talman! Regeringen har beslutat att föreslåriksdagen en ny reglering av den s.k. personalkontrol-len. Personalkontrollkungörelsen innebär att tusentalstjänster skyddsklassats. Den som söker en tjänst kon-trolleras mot och kan nekas jobb utanmöjlighet att försvara sig mot de hemliga anklagelser-na. En bestämmelse säger visserligen att uppgifternaskall kommuniceras med, dvs. delges, den som kon-trolleras. Men det är en bestämmelse som aldrighar följt.Det fall som drevs längst gick till Europadomsto-len. Det kallas för Leandermålet. Det är just en kon-sekvens av detta. Det gällde en snickare som fick jobbi på ett men sparkadessedan kan kontrollerats av . Han hade inga möj-ligheter att försvara sig mot påståendena om att hanskulle vara en fara för rikets säkerhet. Han vet ännu inte vad han anklagades för. Det är just sådanakonsekvenser som inte tycker är särskiltpositiva. Det gäller människor som blir koncentreradepå sådana här saker och som aldrig får någon rätt.Genom att det nu blir en lag kommer personalkon-trollen också att bli angelägenhet och intesom tidigare en fråga utanför parlamentarisk kontroll.Det är en klar förbättring och leder förhoppningsvistill en större öppenhet och bättre insyn i systemet medpersonalkontroll. Men som alltid i sådana här frågorkvarstår allvarliga problem. Det är synd att regeringennu inte en gång för alla tagit chansen att åtgärda dem.Fru talman! Jag skall förklara vad jag menar ochförsöka peka på några områden där förbättringarmåste ske. I utredningarna har man medgett omfatt-ningen av kontrollen.