prot · GK0937 · 1996-12-03 00:00:00 — Det gäller dessutom kompetensför-sörjningen i kuststäderna och sysselsättningseffekter-na. Räknar man med dem i kalkylerna, är det ganskasjälvklart att det här projektet bör dras i gång snartsom möjligt.Anf. 56 ():Fru talman! Effektiva transporter och goda kom-munikationer är av stor betydelse för framtiden. Förhela men framför allt för de norra delarnaskulle ha en mycket stor betydelse. Meden Botniabana mellan i söder och inorr, som knyts ihop via med Ostkustba-nan, bildas en komplett järnvägskorridor mellanStockholm och Umeå.Företagen i har långa avstånd till mark-naden, och på grund av det måste vi ha snabba ochbilliga transporter för godset. Våra företag agerar påen global marknad i en allt hårdare konkurrens.Stambanan genom övre är enkelspårigmed i synnerhet hög belastning. Det innebäratt tågen ofta måste stanna för möten med andra tåg. studie på sträckan kan man kon-statera att tågen står stilla per dygnpå grund av möten, och det är inte acceptabelt i läng-den.Stambanans konstruktion med snäva kurvradiergör att hastigheten blir mycket begränsad. Vanligtvisligger den , ochgodstågens vikt måste begränsas till med ettenkellok. Det kan jämföras med att itimmen eller mer är vanligt i de södra landsdelarna.Godstågen tillåts väga med ett enkellok.Res- och transporttiderna blir därmed längre ochnyttolasten lägre genom den norra landsändan, ochtrafikeringskostnaderna blir då högre.Med en Botniabana i kombination med stambanangenom övre skapas i princip ett dubbelspårfrån och söderut, även om det är tre till femmils mellanrum mellan bandelarna. Det här skulletillgodose industrins behov av snabba och effektivatransporter. skulle det förkorta restiden förpersontrafiken mellan orterna längs Norrlandskusten.I svaret till betonar statsrådetBotniabanans fördelar. Till morgonkaffet i morsekunde jag läsa i tidningen att en satsning på Botnia-banan kommer i infrastrukturpropositionen, som pre-senteras . Det skulle handla om en förstärk-ning av spåren på den s.k. norr omSundsvall och om att tillsätta en förhandlingsman föratt hitta den resterande finansieringen.För mig verkar det som om det finns en samsynmellan regeringen och oss om behovet av en botnia-bana. Problemet består egentligen bara av att hittafinansieringen. Det har jag mycket stor förståelse för,eftersom ekonomin oftast är problemet i sådana härfall.Men i det statsrådet säger i sitt svar och med an-ledning av de läckor från infrastrukturpropositionensom medierna presenterade tolkar jag in attdet inte bara är den första etappen av Botniabanansom skall byggas, utan att hela projektet skall åstad-kommas . Jag vill frågastatsrådet: statsrådet samma tolkning?Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill anknyta till det svar som mi-nistern har lämnat. På slutet står det att en av ut-gångspunkterna för denna proposition, alltså den somkommer , är att man skall miljöanpassatransportsystemen. Jag vill ge inlandsaspekter pådenna kustbana. har jag hört argumentfrån mina hemtrakter där man säger: Du kan väl intetycka att är så bra, eftersom du kommerfrån inlandet, och det här är ju en kustbana. Jag måsteerkänna att allra först när jag fick höra om Botniaba-nan var jag tvärnegativ. Men jag ändrade mig väldigtsnabbt, efter att ha tänkt igenom saken litet grand.Jag skall bara ta upp en detalj, en inlandsaspekt,och det gäller råvaruförsörjningen till två av vårastora industrier som ligger vid kusten, nämligen Hu-sum och . De industrierna skulle bli försörjdamed järnväg via en Botniabana. De får nu sin råvara ihuvudsak från inlandet och nästan uteslutande perlastbil, eftersom det är kostsamt att lyfta över virketfrån lastbil till järnväg uppe vid ochsedan lasta om det till lastbil igen nere vid kusten. Detblir för dyrt. Därför går lastbilarna nu på vägarna fråninlandet till dessa industrier.Det är inte få lastbilar, det är väldigt många lastbi-lar. Det råder väl inget tvivel om att det skulle vara enkraftfull miljöanpassning av transportsystemet omtvärbanorna , kun-de utnyttjas mycket mer för rundvirkestransporternatill de här industrierna. Och det skulle vara möjligt omBotniabanan byggs. Det är alltså inte bara så att Bot-niabanan har stor betydelse för framtiden i kuststä-derna och för deras utveckling, som är mycket vä-sentlig, utan även för skogsbruket i inlandet har Bot-niabanan stor betydelse.Anf. 58 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är intressant att man precis dagar-na innan en stor och viktig proposition skall läggasfram kan ägna sig åt att tolka läckor. Jag har ocksåförsökt att tolka läckor, som har gjort.Ibland kan man få de mest fantastiska tolkningar.Men när det gäller skulle jag viljasäga så här: Jag tror att alla kan vara överens om attdet här är ett stort och viktigt projekt, även om det ärdyrt. Det är ett väldigt dyrt projekt också. Jag tror inteheller att det är obekant för debattörerna att jag harjobbat hårt för att hitta finansi-ering för att förverkliga hela mellanSundsvall och under den kommande tioårsperi-oden. Min bedömning är nu att det skall vara möjligtatt genomföra hela , från tillUmeå, under tioårsperioden.Jag menar att vi nu skall hitta vägar att klara fi-nansieringen. Det innebär att regionala företrädareockså måste bidra med ett aktivt och konstruktivtarbete. Så kunde vi lösa finansieringsproblemen isödra , så måste vi kunna lösa finansierings-problemen till en del också i den här regionen. Jag vetatt det finns ett aktivt intresse, därför menar jag att viskall tillsätta en förhandlingsman för att med de be-rörda - det är vi som befinner oss i den här salen, dvs.regering och riksdag, men också företrädare för deberörda kommunerna och för regionen - hitta möjlig-heter för en delvis regional finansiering.Det här måste få ta några månader, men inrikt-ningen är att vi skall klara detta under tioårsperioden.Under den kommande planperioden skall vi kunnasäga att vi har ett "dubbelspår", som jag tror LenaSandlin uttryckte det, utmed Norrlandskusten.När det gäller TEN delar jag upp-fattning att TEN inte ger så mycket pengar. Det harvarit svårt att få finansministrar att ställa upppå mer slantar till både väg- och järnvägsprojekt, villjag dock säga. Men 1999 skall Transeuropeiska nät-verket omförhandlas, och befinner sig Botniabanandå, vilket den kommer att göra enligt min mening -om tycker likadant som jag - inom dennationella stomnätsplanen, finns det också möjligheteratt lägga in som ett av de prioriteradeprojekten.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tycker att det var förhållandevispositiva tongångar. Vi hoppas att detta kommer attföljas upp i propositionsskrivningarna.Det finns de som argumenterar för att det skullevara ett sätt för EU att rehabilitera sitt anseende inorra om man stöder ett sådant här projekt.Kommer man att stödja det är de pengarna naturligt-vis välkomna. Men det skulle också vara en stimulansför dem som tror på järnvägstrafiken i . Detförtroendet har ibland sviktat, när man har erfarit dekriser som SJ råkar in i och att man helt enkelt tapparen del av godstrafiken.Vi får väl avvakta propositionen och hoppas att detongångar som finns här kommer att följas upp.Anf. 60 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför ett oerhört positivt svar. Genom de kontakter somjag har haft hemma i och med resten avregionen har jag förstått att man är väldigt angelägenom att det här projektet skall komma till stånd. Alltsåkommer man också att vara beredd att konstruktivtmedverka till att så sker. Därför känner jag mig väl-digt optimistisk och positiv i dag.Jag vill avslutningsvis tacka statsrådet för initiati-vet till den här utvecklingen för och för helaSverige. Tack så mycket!Anf. 61 ():Fru talman! Jag skall fatta mig kort och egentligensäga precis samma sak som . Jag skulleockså vilja uttrycka den stora glädjen över att man hartagit till sig det här projektet så ordentligt som manhar gjort och även haft den här fina dialogen medpolitiker och andra i vår region. Jag hoppas att dettanu skall gå väldigt fort. Det är vad vår region och helaNorrland behöver. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:78 om Pos-ten ABAnf. 62 Kommunikationsminister ():Fru talman! Per har frågat mig delsvilka åtgärder som jag tänker vidta i syfte att tillför-säkra staten och dess medborgare att Posten AB:sagerande inte leder till negativa ekonomiska konsek-venser, dels vilka åtgärder jag tänker vidta för attPosten AB skall uppfylla regeringens krav på "attbedriva sin verksamhet på ett sätt som motsvarar högtställda krav på etik och moral" vilket framhölls i dennyligen behandlade propositionen om ändringar ipostlagen.Bakgrunden till frågorna är att AB ett vite om omPosten AB inför ett nytt prisdifferentieringssystem.Ett sådant skadeståndskrav skulle kunna leda till attPosten AB gör en ekonomisk förlust.Som svar på frågorna vill jag återigen hänvisa tillvad regeringen säger i sin proposition med förslag tilländringar i postlagen. Posten bör verka under liknan-de förutsättningar som privata aktiebolag. En skillnadär dock att Posten inte enbart har lönsamhetskrav påsig utan även krav i form av de särskilda mål somstatsmakterna har satt upp. Givetvis skall Posten be-driva sin verksamhet, liksom alla andra statliga bolag,på ett sätt som motsvarar högt ställda krav på etik ochmoral.Jag har informerats om att överklagatKonkurrensverkets beslut. Jag vill ytterligare en gångunderstryka att den konkurrensrättsliga prövningeninte är en fråga för regeringen. Prövningen avgörs idomstol och i detta fall ytterst av Marknadsdomstolenliksom i andra konkurrensrättsliga frågor. Det är ge-nom denna prövning som konkurrensneutraliteten påmarknaden skall säkerställas och inte på något annatsätt.Det är viktigt att poängtera att utvecklingen inompostområdet kräver ständig översyn och anpassningav formerna för samhällsservice. Som ansvariga föratt en rikstäckande post- och kassaservice kan upp-rätthållas i hela landet är vi givetvis oerhört angelägnaatt de regionala och sociala målen uppnås även iframtiden. avser där-för att ge i uppdrag till en oberoende konsult att seöver Postens ekonomi och dess möjligheter att ävenfortsättningsvis erbjuda rikstäckande post- och kassa-service.Anf. 63 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka kommunika-tionsministern för svaret på mina frågor.Sedan den tidigare interpellationsdebatten omPosten har alltså Posten ånyo fällts av . Det är den femtonde gången i ordningen,och övriga mål ligger i olika former av överklagande itingsrätt respektive marknadsdomstol.I föregående interpellationsdebatt uttalade kom-munikationsministern sitt förtroende för styrelsen ochdess agerande, och den andra sak som tillkommitsedan dess är att detta har tagits till intäkt inom ettantal interna källor i olika sammanhang för att kom-munikationsministern har tagit ställning i rättstvistenför Posten mot , vilket i sig skullebehöva ett tillrättaläggande.Den tredje saken är att vi har en proposition därdet står att man har högt ställda krav på etik och mo-ral. Det borde också innebära, enligt min uppfattning,att vi gör vad vi kan för att sansa debatten och slippaen del av de underligheter som förekommer.Jag är medveten om att man i många sammanhangkan bli felciterad i press. Jag har själv blivit det vid ettflertal tillfällen. Men jag tycker att felaktigheterna iPostens lednings uttalanden i underden gångna helgen är väl yviga och väl många. Deflesta uttalandena innehåller grava felaktigheter iförhållande till verkligheten.Jag tycker också att de annonskampanjer somPosten har bedrivit inte harvarit till Postens fördel. Annonsen om att jorden ärplatt, att bor i ett radhus utanför ochatt Posten finansieras med skattemedel är snarastfördummande i debatten, i synnerhet som det huvud-sakliga påståendet inte heller är korrekt i och med attPosten de facto till en viss del åtminstone finansierasmed skattemedel.Jag är glad över att vi kommer att få en ekonomiskgenomlysning av Postens ekonomi och därmed möj-ligheter att utvärdera vad som gäller i lönsamhet förde olika delarna. Jag är litet förvånad över att statensegna bolag inte kan lysas igenom av , utan att vi tvingas ta till utomståendekonsulter för detta.Konkurrensverket har klart markerat att det är heltriktigt och förenligt med konkurrenslagstiftningen attha kostnadsbaserade taxor. Det man i praktiken harvänt sig emot är snarare priser som satts i avsikt attmed taktikprissättning försöka slå ut olika typer avkonkurrenter.Fru talman! Jag vill betona att jag vill ha en stark,effektiv post och att jag vill att den skall syssla meddet den är bra på, nämligen kärnverksamheten, dvs.att dela ut post och att sköta kassaservice. Jag skulledärför vilja ställa några kompletterande frågor tillkommunikationsministern, inte minst med tanke påden aviserade bolagsstämman.Anser kommunikationsministern att de högt ställ-da kraven på etik och moral för Posten även bör gällapressdebatten och Postens ledning? Anser vidarekommunikationsministern att Posten bör koncentrerasig kring kärnverksamheten, nämligen brevutdelning,att sköta kassaservice och viss paketbefordran, i stäl-let för att syssla med en ganska yvig struktur av diver-se bolag? Avser kommunikationsministern att marke-ra att hennes inställning i det jag tidigare nämnde,dvs. förtroendet för styrelsen och dess agerande, integäller den pågående rättstvisten, i och med att sådanapåståenden i diverse press har förekommit?Anf. 64 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med den aviseradebolagsstämman. Såvitt jag vet har ingen kallelse utgåtttill någon extra bolagsstämma.Det faktum att jag uttalar mitt förtroende för sty-relsen - och det fortsätter jag att göra - är inte pånågot sätt ett ställningstagande i en tvist som pågårmellan olika instanser. Jag kan för övrigt konstateraatt har meddelat inhibitionvad gäller beslut den22 november. Man kan väl bara konstatera att denprocessen pågår. Jag menar att det är väldigt viktigtatt varken regering eller riksdag går in och recenserareller har synpunkter på den behandlingen.Det är viktigt att Posten kan redovisa en långsiktigaffärsstrategi. Det är också viktigt att Posten kanredovisa sina möjligheter att fortsätta med en rik-stäckande postservice. Det har slagits fast i den härkammaren i samband med förändringarna i postlagen,och det kommer också att slås fast i det avtal somkommer att skrivas på ochsom handlar om tiden framöver, från den 1 januari1997.Men för att vi skall slippa den här typen av sif-ferexercis och debatter om vad som är rätt och felmenar jag att det är väldigt viktigt med en långsiktiganalys av den ekonomiska situationen, så att vi harsamma grund att stå på när vi fortsätter debatten.Anf. 65 PER ():Fru talman! När det gäller ansvaret för olika utslag tycker jag det är centralt att vikan slippa den långa följetongen av ärenden mellanPosten och . Har man varit uppe 15gånger borde man inte behöva testa konkurrenslagenmera, i synnerhet eftersom utslagen är mycket rikligtmotiverade. Då borde man kunna lära sig hur manskall hantera detta i likhet med nästan alla andra före-tag som förekommer på marknaden. Det här skaparingen bra bild, vare sig av Posten eller av svenskastaten som ägare av bolag. Jag hoppas att kommuni-kationsministern är beredd att försöka hjälpa till medatt få en hyfsning eller en avslutning av de strider somi dag pågår.Också den andra delen hoppas jag att kommuni-kationsministern är beredd att medverka till, nämligenatt vi får en hyfsning av debatten och slipper ett antalförlöpningar. Det är inte bra för någondera sidan, varesig för det politiska samhället, för Posten eller förnågon av deras kombattanter. Man borde kunna hållasig till sak. För mig är det alldeles uppenbart att meden rent kostnadsrelaterad prissättning hade diskussio-nen kring Posten aldrig behövt uppkomma. Går manden vägen även framöver blir det en betydligt riktiga-re konkurrenssituation för alla aktörer på marknadensamtidigt som Posten får arbetsro, vilket är viktigt föratt bolaget skall kunna klara att hantera sina ickeoväsentliga problem.Den sista delen fick jag inte något riktigt svar på.Det gällde renodlandet av kärnverksamheten. Jag harväldigt svårt att förstå den informationstekniksatsningsom Posten pumpar in ganska stora summor pengar ivarje år. Jag kan inte se hur denna skall rimma medPostens uppgift att som statligt bolag sköta paket- ochbrevdistribution och kassatjänster på effektivast möj-liga sätt. Man skall icke ägna sig åt ett antal tämligenperifera verksamheter.Till sist vill jag ta upp det beslut som fattades avStockholms tingsrätt och som gällde vitesföre-läggandet. Processen pågår för fullt, och såvitt jagförstår kommer den att hålla på även . Jagtycker att det är bra att frågan prövas noggrant ochsakligt. Det behövs självfallet prejudikat inom kon-kurrensrätten. Men det behövs också klarhet och rakaspelregler på postmarknaden, både för postens skulloch för dess konkurrenter på marknaden.Anf. 66 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jagdelar Per uppfattning i ett avseende.Också jag tror att det är viktigt med arbetsro för Pos-ten. Mitt bidrag till detta är att jag för min del tänkerhyfsa debatten i min egenskap av kommunikations-minister och genom Kommunikationsdepartementetsom ägare av Posten. Jag tänker låta de pågåendeprocesserna fortsätta utan inblandning av oss politi-ker.Anf. 67 PER ():Fru talman! Låt mig då bara uttrycka den för-hoppningen att vi slipper se fler processer mellanKonkurrensverket och - detta är ju ändåett svenskt rekord. Därmed kan vi kanske avföra dettautomordentligt besvärliga och trista kapitel i Postenshistoria.Jag delar uppfattningen om att debatten skall varasaklig och korrekt. Men det är också viktigt att manhar tillgång till fakta. Jag tycker att Posten frivilligtkunde ha lämnat ut en del sakuppgifter, bl.a. till såda-na berörda tillsynsmyndigheter som . Där-med hade vi sluppit stora delar av den debatten.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1996/97:79 ombarns och ungas idrottandeAnf. 68 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att ändra attityder-na till idrott och motion och stimulera främst barnsoch ungas idrottande.Jag vill först framhålla att jag delar syn på riskerna för en försämrad folkhälsa. Trotsatt vi ofta ges bilden av att det motionerasmer än förr så finns det tydliga tecken på att folkhäl-san försämras. Den främsta förklaringen till detta ärsannolikt att den vardagliga motionen minskar. Viåker mer bil och sitter mer stilla än vad som gjordestidigare. För barn och ungdomar har det utökade TV-utbudet i kombination med stillasittande fritidssyssel-sättningar gjort situationen särskilt bekymmersam.Samtidigt vet jag att idrottsrörelsen är aktiv och stän-digt arbetar med att finna nya former för att rekryteraungdomar. Problemen finns dock i den grupp sominte intresserar sig för idrott eller som inte vill delta iden organiserade idrottsverksamheten.Det är därför viktigt att skolan inom de nu gällan-de timplanerna utnyttjar möjligheterna för eleverna attfå tillräcklig fysisk aktivitet. På många skolor före-kommer det ett intressant samarbete mellan idrottslä-rare och andra lärare för att utveckla och stärka bety-delsen av goda motions- och kostvanor samt inspireratill regelbunden fysisk aktivitet både inom skolan ochutanför skolan. Jag är också väl medveten om attmånga skolor i landet minimerar undervisningen iämnet idrott och hälsa. Regeringen ser detta som ettstort problem. Jag skulle därför vilja uppmana att tillsammans med skolan tainitiativ till olika typer av projekt som syftar till attförbättra barns och ungdomars hälsa.Regeringen har, delvis med hänvisning till denproblembild som jag inledningsvis beskrev, beslutatatt tillkalla en parlamentarisk kommitté för att se överdet statliga stödet till idrotten.En utgångspunkt för kommitténs arbete är idrot-tens stora betydelse för folkhälsan samt vikten av attdet statliga stödet utformas så att fler kan delta iidrottslig verksamhet utifrån sina egna förutsättningar.Arbetet skall också utgå från att statens stöd huvud-sakligen bör utformas så att det bland medborgarnabidrar till att skapa ett bestående intresse för fysiskaktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. Av sär-skild vikt är att stimulera en vital ungdomsidrott be-driven på demokratisk grund.Det är min förhoppning att kommitténs förslagskall bidra till att de problem som harpekat på minskar.Anf. 69 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag ärglad över den positiva grundton som finns där.Det har kommit många rapportersom visar på stora förändringar i motionsvanorna. Detär inte så konstigt eftersom vår livshållning över hu-vud taget har förändrats mycket. Det konstiga är attförändringarna tycks ske till det sämre. Vi gör alltsämre val. Vi har aldrig någonsin haft så mycketsamlad kunskap om kroppen och hälsan. Vi har aldrighaft så mycket fritid och så många positiva valmöjlig-heter. Ändå verkar det som att alltfler inte utnyttjardetta på ett klokt sätt.Det konstateras i flera undersökningar att klyftor-na växer på ett mycket olyckligt sätt. Detta kommeratt få effekter långt in . Folkhälsan kommerlångsiktigt att bli sämre. Framför allt barn och ung-domar - men givetvis också vuxna - förlorar många möjligheter till en kul och spännandefritid.Vad vi behöver göra är att med de resurser somfinns stimulera till bättre val. Detta måste grundläggastidigt, precis som idrottsministern säger. Skolan ärnaturligtvis oerhört viktig. Det är viktigt att vi använ-der de resurser som skolan har för att grundläggagoda motionsvanor. Men också idrottsrörelsen ärviktig. Idrottsministern nämnde idet sammanhanget. Som ordförande kan jag lova attvi gör vad vi kan för att medverka till att unga männi-skor tidigt kommer i kontakt med god motion och enbra idrottsverksamhet.Också idrottsrörelsen förändras, både på gott ochpå ont. För de allra flesta innebär idrottandet glädjeoch spänning. Det innehåller många positiva saker.Men det finns också en annan sida med utslagning,med tidig och ensidig hårdträning för små barn somger skador och med större och större kostnader förden enskilde, kostnader som ibland tvingar ungamänniskor att avstå från att utöva en idrottsgren somde egentligen är intresserade av.Det är de goda effekterna som vi vill ha ut. Dettaär också i hög grad motivet för att staten, kommuneroch landsting stöder idrotten. Min fråga till idrotts-ministern blir: Går det att förtydliga motiven för detstatliga stödet till idrotten så att det i ännu högre gradriktas in på stimulering av barns och ungdomarsgrundläggande vanor när det gäller idrott? Jag hållermed om att det är viktigt att intresset väcks . Devanor som man har med sig från barndomen tenderarman att hålla fast vid i det vuxna livet. Det vore bramed en tydlighet här, inte minst just nu när idrottsrö-relsen är i full gång med att diskutera de framtidafördelningsprinciperna i fråga om de pengar somidrottsrörelsen förfogar över.Det är ju inte bara pengar från samhället utan ock-så pengar från andra håll. Det finns anledning att försejust det statliga stödet med ett mycket tydligt motivtill att det ges, till vägledning när idrottsrörelsen skallta ställning till hur det skall användas.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Det är klart att vi kan styra mer närdet gäller hur pengarna används, genom att formuleramålen i regleringsbreven till idrotten. Vi har bl.a.väldigt hårt riktat in oss på att dela upp bidraget frånstaten, som är knappt en halv miljard, på LOK-stöd,dvs. lokala aktivitetsstöd, som går mycket till barnoch ungdomar. Det är en mindre summa än hälften avhelheten, så det är inte så mycket pengar. Man kannaturligtvis styra upp det ytterligare och ange mål-sättningar. Men det finns en hel del som just siktar tillatt idrotten skall vara till för alla. Det innebär att vihar destinerat mycket pengar just till de lokala aktivi-teterna, som syftar till att nå fram till barn och ung-domar.