prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — Innan enanställning vid kan erbjudas skall den arbets-handikappade erbjudas andra åtgärder, exempelvisanställning med lönebidrag hos annan arbetsgivare.När dessa andra möjligheter inte står till buds kanSamhall erbjuda arbetshandikappade sökande me-ningsfullt arbete och försörjning. För personer medgrava funktionshinder kan ett arbete hos i siginnebära en hög grad av rehabilitering.Samhall har också ett uppdrag att hjälpa arbets-handikappade till anställning hos annan arbetsgivare.För att tydliggöra det kravet har regeringen i avtaletmed krävt att av samtliga arbets-handikappade anställda skall övergå till annanarbetsgivare. I avtalet krävs även att resultatet avövergångarna tydligt skall redovisas.I årsredovisning för redovisasatt 1 301 övergångar genomförts , motsva-rande av de arbetshandikappade anställda. Enåtergång till kan ske efterövergången. Först vid slutet av innevarande år kanSamhall redovisa hur många av dem som under år1995 lämnade , som sedan återgått. För år1994 redovisar att man precis klarade måletom tre procents övergångar netto, dvs. sedan åter-gångar avräknats. påstående om attSamhall inte redovisar antalet återgångar är såledesfelaktigt.I fråga om kontrollen av den ekonomiska redo-visningen gäller att omfattas av aktiebo-lagslagens bestämmelser om revision beträffandekoncern och dotterbolag. I revisionsberättelsen tillbolagsstämman, som ägde rum , fanns ingenkritik från revisorerna. Påståendet om att Samhallräknar fel och redovisar fel stöds således inte av revi-sionsberättelsen.Av årsredovisningen framgår att uppfylltde åtaganden statsmakterna har ålagt bolaget somvillkor för det bidrag om drygt 4,5 miljarder på års-basis som erhållit.För sin egen överlevnads skull är beroen-de av att man sköter sina affärer och uppträder korrektgentemot sina kunder och leverantörer. Att det ändåuppstår tvister ibland är naturligt med tanke på verk-samhetens omfattning. Om jag skulle blanda mig idessa tvister skulle det nog inte uppskattas av någon.Riksdag och regering har medvetet valt en modellför som innebär att företaget producerar ochmarknadsför varor och tjänster i full konkurrens medandra företag. Detta har ett värde i sig och kan inteminst positivt påverka uppfattningar om arbetshandi-kappades möjligheter att delta i arbetslivet. Samtidigtmedför detta vissa risker för konkurrensbegränsandeövertramp - i synnerhet i prissättningen. Denna risk ärSamhall medveten om, och den hanteras i särskildordning och i dialog med näringslivet. Eftersom är bolag och agerar på en kommersiell marknadlyder man även under konkurrenslagstiftningen ochriskerar kritik från konkurrensmyndigheterna vidfelaktig prissättning.Allmänhetens förtroende för kan barabygga på egen verksamhet och tydliga re-dovisning av densamma. Företaget har förändrats ochutvecklats mycket sedan starten . Min be-dömning är att inställningen till ärmycket mer positiv jämfört med vad som gällde ifråga om de s.k. skyddade verkstäderna inom arbets-vården, som fanns dessförinnan.Riksdag och regering har satt hår-dare ekonomisk press på , och i vårproposi-tionen anmäls att effektivitetskravet skall skärpasytterligare. Det statsfinansiella läget tvingar oss där-till. Naturligtvis finns det en gräns för hur stora be-sparingar modellen tål.Jag kommer självfallet att noga följa utvecklingenoch se hur klarar sitt uppdrag att ge bra jobbtill människor med arbetshandikapp och haen fortsatt god affärsmässig utveckling.Anf. 145 ()Herr talman! Jag vill börja med att tacka arbets-marknadsministern för svaret. Interpellationen är ettkoncentrat av den kritik och den uppmärksamhet somägnats åt under den senare tiden.Jag vill också, för att undvika missförstånd, börjamed att säga att jag i mångt och mycket ställer upp föroch delar de tankar som ligger bakom filo-sofi och bildandet av . Tanken är god, mendet skall inte hindra mig från att trots detta se medkritiska ögon på verksamheten och vara uppmärksamoch lyhörd för det som kommer fram i debatten.Samhall må vara ett bolag och omfattas av aktie-bolagslagens bestämmelser - man gör naturligtvis sinredovisning utifrån det, som arbetsmarknadsministernpåpekade. Men det avgörande för mig är att bolagetfaktiskt är skattefinansierat, och därför har riksdagoch regering ytterst ansvaret för att statens pengaranvänds på det mest effektiva sättet och att varjekrona maximeras i arbetet för att uppnå huvudmålet -att så många arbetshandikappade som möjligt får delav resurser, rehabiliteras och kan gå vidaretill ordinarie arbetsmarknad.Det som senast har satt fart på diskussionen omSamhall är den uppsats som tre studenter vid skrivit, en kritisk gransk-ning av verksamheten, under handledning av PaulaLiukkonen. Det är intressant i sig att en uppsats kanväcka så mycket uppmärksamhet. Det säger en del omatt frågan om hur verksamheten utformas är viktig.Syftet var enligt studenterna att utvärdera om Samhalllyckades med att kombinera kraven i sin verksamhet-sidé med kravet på lönsamhet, krav som kan kommaatt motverka varandra. Uppsatsen utmynnar i en heldel kritik men också i en del förslag till förbättringar.Kritiken handlar delvis om årsredovisningarnas läs-barhet. Det rör sig inte alltså om föregående års årsre-dovisning utan om de senaste nio årens årsredovis-ningar. Kan man utifrån dem avläsa hur effektivt manhar använt pengarna annat än i teknisk mening, ochvad är resultatet för den enskilde individen? Det me-nar studenterna att man inte kan. Årsredovisningarnaskvalitet varierar.För att lämna uppsatsen ett litet tag vill jag sägaatt min interpellation naturligtvis inte har ställts enbartutifrån massmediernas fokusering. verksam-het har stötts och blötts, här i kamma-ren av riksdagsledamöter, bland företagare och i dis-kussioner mellan AMS och om vem som ärmest effektiv och om vem som är bäst på vad.Efter att ha försökt sätta mig in i verksamheten harjag för min del kommit fram till att antalet övergångarär för lågt, att har byggt fast sig i egna storaanläggningar och att har ägnat alltför litetintresse åt inbyggda arbetsplatser på redan etableradeföretag. Jag vill utifrån detta fråga arbetsmarknads-ministern om det inte hade varit en i längden effekti-vare och riktigare inriktning. merkostnad-sersättningar är betydande, och man kan fråga sigvarför. Beror det på kostnader som är relaterade tillden enskilda individen eller på att man har skaffat sigen alldeles för stor kostym?Anf. 146 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! Jag vill bara kort kommentera densenaste tidens diskussion i massmedierna. Jag harsjälv inte sett programmet, men det har givit upphovtill reaktion. Reaktionen är ett väldigt stöd för . Både från fackliga organisationer och från han-dikapporganisationer har jag fått motta brev där manmycket konstruktivt bemöter kritiken och tycker attden är ett led i en smutskastning av verksamheten somman inte ställer upp på. Det finns alltså olika syn påsaken.För att besvara interpellantens frågor kan jag sägaatt statsmakterna har ställt upp fyra krav på Samhall.Man kan diskutera om de kraven är riktiga och rimli-ga, men man har fått dem, och jag skall också redovi-sa hur man har klarat dem.Det första kravet är att skall erbjuda enminsta sysselsättningsvolym om . Antalet registrerade arbetstimmar var enligt1995 års årsredovisning 34,7 miljoner. Antalet ar-betshandikappade anställda var 28 961 vid utgångenav 1995.För det andra skall av de arbetshandi-kappade gå över till arbeten utanför , och dethar jag redan kommenterat. Det skötte man också.För det tredje skall av rekryteringenske ur de prioriterade grupperna, dvs. utvecklings-störda, psykiskt sjuka och personer med mer än ettfunktionshinder. Där är målet uppfyllt. av rekry-teringen 1995 skedde från de s.k. prioriterade grup-perna.För det fjärde skall behovet av statligt stöd mins-ka. Statens bidrag till har minskat kraftigtunder senare år. har klarat att förbätt-ra sitt ekonomiska resultat och minskningen av stödet.Detta framgår av årsredovisningen. Det är densom vi ändå har anledning att titta på. Har vi ställtupp krav? Hur har de uppfyllts? I de fall som jag harredovisat har uppfyllt kraven på ett positivtsätt.Det sägs också att man har byggt sig fast i egnaanläggningar. Det är inte sant. Utvecklingen är denmotsatta. ökade antalet enhetermed inbyggd verksamhet från ca 50 till ca 80. Mer änen av fyra anställda arbetar nu integrerat med övrigtnäringsliv inom entreprenader, inbyggda verksamhe-ter och butiker.Tillverkningsindustrin i egna stora verkstäderminskar faktiskt. I stället ökar produktionen av tjäns-ter. Var tredje Samhallsanställd arbetar nu inom ser-vicenäringen. Det innebär ett bredare utbud av arbets-uppgifter inom koncernen och större möjligheter förde anställda, och inte minst för kvinnorna, att hittalämpliga arbetsuppgifter.Samhall sköter hemservice åt äldre. Samhalldriver lunchrum och restauranger. Samhallsanställdahåller liv i glesbygdsbutiker osv. Det finns alltså inteheller på denna punkt någon anledning att ta åt sig avden kritik som har framförts. Den är inte sann.Man har inte byggt fast sig i egna anläggningar.Anf. 147 ()Herr talman! Till att börja med skall jag säga attjag över huvud taget inte har uppehållit mig vid pro-grammet Reportrarna. När jag har resonerat har jagutgått från studenternas uppsats och deras kritik av denio senaste årens årsredovisningar.Att arbetsmarknadsministern är nöjd med de målsom har angivits i årsredovisningen för att de följer dekrav som och regeringen har ställt är okejför min del. Men jag kan vid detta lag ifrågasätta omdet är de riktiga målen. Det gör jag utifrån bl.a. dehöga medkostnadsersättningar som har. Ut-nyttjas pengarna mest effektivt på det viset?Arbetsmarknadsministern svarar mig på frågan omSamhall fullgör sitt uppdrag obetingat ja. Det gör hon utifrån sifferexercisen i årsredovis-ningen. Jag hade inte varit lika kategorisk. Att ökapersonalomsättningen måste vara en av de bärandetankarna bakom varje insats som gör. Detligger ju i verksamhetsidén. Det finns en uppenbarrisk för att en åtgärd blir så skyddad att den innebären inlåsning - att den blir en slutstation. Det har viockså sett i den redovisning som har framkommit imedierna. Många Samhallsanställda har kanske varitdär både i 10, 15 och . Är det den tanke som mansyftade till?Arbetsmarknadsministern nämner att en-dast är en del av det statliga stödet till arbetshandi-kappade. Det är helt riktigt. Från interpellationsdebat-ten vet vi att lönebidrag är ytterligare ettalternativ. Ett annat alternativ är inbyggda arbetsplat-ser och entreprenader, som jag har nämnt. Det harman mycket riktigt också börjat satsa mer på inomSamhall. Ett tredje alternativ är att företagen självablir bättre på att rehabilitera anställda.Alla dessa alternativ är viktiga och måste prövasoch utvecklas. Problemet för oss är att vi inte har fåttnågon ordentligt utvärdering av samhällets insatseroch därför inte heller har kunnat jämföra dem både urekonomiskt och social synvinkel. Vi vet t.ex. inte vaddet skulle innebära om man tydligare såg Samhallsom en i tiden begränsad rehabiliteringsinsats.I de jämförelser som vi också tagit del av mellanSamhall och AMS pekar allt på - och jag har siffrornahär - att AMS faktiskt är väl så lyckosam om merkostnadseffektiv när det gäller att placera arbetshan-dikappade. merkostnadsersättning ligger enbra bit . Är det verkligen motiverat? Vadkostar egentligen alla sysselsättningsåtgärder förhandikappade och vad ger de?Andra exempel är från vårpropositionen. I den villregeringen dra ner på den yrkesinriktade rehabilite-ringen. Vilken signal ger det om man vill hävda ar-betslinjen? Likadant gäller den förlängda arbetsgivar-perioden i sjukförsäkringen utan fullständig kompen-sation. Vad innebär inte det för arbetshandikappadesmöjligheter på den ordinarie arbetsmarknaden? Reg-lerna i socialförsäkringssystemet bör ses över.Frågorna är väldigt många, och alla samverkar el-ler eventuellt motverkar varandra. Den naturliga slut-satsen blir att det är hög tid att utvärdera alla dessainsatser och se vad som är bäst för den enskilda indi-viden och mest effektivt ur samhällsekonomiskt per-spektiv. Är arbetsmarknadsministern beredd att tainitiativet till en sådan utvärdering och inte den lilla,snabba som gällde lönebidragen, så att vi får ett hel-hetsperspektiv på alla sysselsättningsåtgärder förhandikappade?Anf. 148 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! blir det delvis en debatt om enannan fråga. Jag uppfattade att kritiken gällde attSamhall inte hade levt upp till de mål som var fast-ställda. Den kritiken har jag bemött. Den är inte kor-rekt. Det må vara så att årsredovisningen under tidiga-re år, och också under de borgerliga åren, har givit vidhanden att det inte är bra. Men kan vi läsa utav årsredovisningen att de mål som statsmakterna harställt upp och som har beslutats om här i kammarenhar man levt upp till. Vill man sedan ta initiativ till attförändra de målen är det en annan debatt. Då får mankomma fram med förslag om att det skall ske på ettannat vis, och sedan får kammaren pröva detta.Det sägs här att många Samhallsanställda enligtprogrammet har varit i i 10,15,, ochfrågan ställs om det var tanken med verksamheten.Det finns i varje fall ingenting i de mål som statsmak-terna har ställt upp som säger att man inte får vara däri 10 eller . Det är inte förbjudet. Sedan kan mantycka att det vore önskvärt att också dessa personersom varit där så länge i högre utsträckning var rörliga.Men det finns många aspekter. Jag har själv sett närjag har jobbat direkt med företag för att få ut arbets-handikappade att det inte är så enkelt, inte ens medlönebidrag alla gånger. Det är något som man önska-de skulle vara mer frekvent.Jag har tidigare här i debatten om lönebidra-gen sagt att vi skall se över de offentliga medlen tillarbetshandikappade, som ju är en stor grupp. Det rörinte bara lönebidrag, utan över huvud taget arbets-handikappade. Så skall man tolka det uttalandet.Anf. 149 ()Herr talman! Det var ett positivt besked att detinte bara gäller lönebidrag. Det betyder att iden form det nu har, och som har varit i gång sedan1980, kommer att utvärderas ordentligt. Just det kan iså fall leda till att man kanske sätter nya mål. Det ärinte ett självändamål från min sida. Men det är ettönskemål att man så effektivt som möjligt använderstatens pengar till att hjälpa arbetshandikappade attrehabiliteras och så fort som möjligt komma ut påordinarie arbetsmarknad.Jag vet mycket väl att arbetsmarknadssituationensom sådan inte underlättar den processen. Mendet måste alltid vara en strävan och ett mål för denverksamhet som arbetsmarknadspolitiken omfattar.Anf. 150 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Herr talman! I det senare kan jag bara instämma.Det är självklart att vi skall använda skattepengar såeffektivt som möjligt. Det är det ena. Det andra är attockså min målsättning är att arbetshandikappade såfort som möjligt skall komma ut på arbetsmarknaden.Sedan får man se vilken arbetsmarknad det blir, omdet blir inom med lönebidrag eller på denreguljära. Det kanske vi inte kan styra riktigt fullt utpolitiskt, utan det är någonting som vi får kika på iframtiden.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1995/96:144 om TV-sändningar via fiberoptik och kabelAnf. 151 Kulturminister ()Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta för att TV-sändningar via fiberoptik och kabel skall kunna ut-vecklas så snabbt som möjligt. Bakgrunden till frågananges vara att regeringen i propositionen (prop.1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänsthar förordat att regeringens medgivande skall inhäm-tas före beslut av programbolagen om att inleda nyasatellitsändningar.Sändningstekniken för radio och television utveck-las nu mycket snabbt. Med digital kompression kom-mer utrymmet att kunna utnyttjas effektivare såväl isatelliter och kablar som i marksändningar. Digital-tekniken kommer också att göra det möjligt att an-vända det vanliga telefonnätet för att överföra rörligabilder. Till det bidrar också en ökad användning avfiberoptik.Det finns nu antagna digitala sändningsstandarderför satellit och kabel. Standarden för marksändningarär klar i princip, även om det formella beslutet åter-står. Ett EG-direktiv om standarder för bl.a. digitalaTV-sändningar trädde i kraft under förra året.Olika intressenter strävar nu efter att skaffa sig engynnsam position inför det som skall komma. Deföretag som har en stark ställning inom analogbetal-TV försöker se till att de redan från början be-härskar ingångarna till den nya tekniken - dvs. Det finns tydliga tecken på enintegration bakåt i distributionskedjan, genom attdistributörer och telekommunikationsföretag lierar sigmed programföretag.Ett förslag om digital marksänd TV behandlas förnärvarande i det brittiska parlamentet. Flera andraländer har framskridna planer på digitala marksänd-ningar.I avgav en särskild utredare be-tänkandet (SOU 1996:25)Från massmedia till multi-media. Att digitalisera svensk television. I betänkan-det föreslogs att marksänd digital television skullebyggas ut. I en första etapp, som skulle vara klarsenast , skulle kapaciteten motsvara 8 rik-stäckande TV-programtjänster. I en andra etappskulle nätet rymma ytterligare 16 programtjänster. Pålång sikt, när nuvarande analoga TV-sändningar harlagts ner, skulle kapaciteten bli uppemot 50 program-tjänster.Utredningen behandlade också distribution viakabel- och telenät. Enligt utredningen skulle en tänk-bar strategi för statsmakterna vara att stimulera ut-vecklingen av sådana distributionssystem och att tillsvidare fortsätta med analoga marksändningar. I ettsådan scenario skulle ytterligare en eller två marksän-da TV-kanaler kunna sändas ut. Enligt betänkandet ärsådana distributionssystem av tekniska eller ekono-miska orsaker inte möjliga inom de närmaste 10-20åren.Betänkandet har sänts på remiss till den 21maj.Socialdemokraterna, enats om riktlinjer som underlättarbeslut om snabbt införande av digitala TV-sändningari marknätet. Motivet för de tre partiernas överens-kommelse är att digitaltekniken skall vidga yttrande-friheten och mångfalden samt motverka privat ochoffentlig maktkoncentration. TV-tittarna får ett störreutbud och ökad mångfald av kanaler. Hela landet kannås av sändningarna. Nya svenska TV-kanaler kanintroduceras och svenska och nordiska program fåbättre förutsättningar. Det skapas möjlighet till ökaddecentralisering genom flera lokala och regionala TV-kanaler. Grundläggande kulturpolitiska krav kan stäl-las i fråga om att motverka våld, hindra TV-reklamtill barn samt ge tillgänglighet för funktionshindrade,för att bara nämna några exempel.Innan ett beslut kan fattas måste vissa frågor klar-läggas ytterligare. Regeringen har följaktligen givitPost- och i uppdrag att inleda frekvens-koordineringsarbetet för de nya sändningarna. Rege-ringen har också givit uppdrag till som gälleravkodningsutrustning för digitala marksändningar,och en arbetsgrupp med representanter för olika be-rörda organ kommer att tillsättas.Frågan om den framtida TV-distributionen inne-håller många osäkra moment. Jag vill understryka attinga beslut ännu har fattats. Regeringens arbete be-drivs emellertid med sikte på att en proposition skallkunna läggas fram för under hösten 1996.Sveriges Television och de andra public service-företagen bör agera i enlighet med den strategi förtekniska förändringar som statsmakterna kan kommaatt fatta beslut om. Förslaget att regeringens medgi-vande skall inhämtas innan programföretagen fattarbeslut om nya satellitsändningar skall alltså ses motdenna bakgrund.Utredningens förslag eller trepartiöverenskommel-sen påverkar inte möjligheten att sända TV via fiber-optik eller kabel. Det finns ingenting som hindrar attsådana tjänster utvecklas på marknadsekonomiskagrunder, även om det skulle komma till stånd digitalamarksändningar.Anf. 152 ()Herr talman! Jag vill först be att få tacka kultur-ministern för svaret på min interpellation, som har singrund i att regeringen, i när man när det gällerinformationsteknik talar om vikten av att bygga elek-troniska motorvägar, i praktiken väljer någonting somskulle kunna kallas ett enkelriktat cykelspår. Det ärkonsekvensen av att man nu mycket bestämt vill ha ettstolpbundet marknät som jämfört med alla andraalternativ ger färre kanaler, högre kostnader försändning, högre kostnader för mottagning, bygger påen teknik som ännu inte riktigt är utprovad och kom-mer att ta att bygga ut. Det blockerar till-komsten av nya nationella TV-kanaler och innebärdessutom, när vi blickar in i det informationstekniskaperspektivet, ingen interaktivitet över huvud taget.Ingen av de möjligheter som är förknippade med deninformationstekniska utvecklingen tar man vara på.Jag skulle vilja fråga redan här påvilket sätt det ger ökad mångfald och ökad valfrihetatt välja den teknik som ger minst antal kanaler ochminst antal möjligheter för att sända t.ex. information,kunskap, underhållning och samhällsprogram. Påvilket sätt ger det mångfald? På vilket sätt ger detmindre maktkoncentration att låta staten bestämma,genom att ha ett fåtal tillgängliga kanaler, vilka somskall kunna sända? Dessa frågor tycker jag att vi börreda ut.Jag skulle vilja peka på en annan sak som kultur-ministern sade, nämligen att de andra alternativen,dvs. digitala sändningar via kabel, fiberoptik ochtelefonledningar, skulle ligga framåt i tiden.Det är nästan så att man skulle vilja hälsa kulturminis-tern välkommen tillbaka till framtiden. Det är som omvi levde . Då kunde man tala om att det låg10-20 år framåt i tiden.Sanningen är att kabelnäten finns. Fiberoptiken ärutbyggd i stora delar av vårt land fram till hushållen,och telefontrådar finns till de allra flesta hushåll. Detintressanta med den nya tekniken är att den går attomvandla till det digitala.I dagens kan man läsa omdenna utvekling och hur snabbt den går.Det vore mycket farligt om regeringen lade nedmiljardbelopp på att bygga ett stolpbundet marknät,därför att då kommer ni att bli överkörda av verklig-heten.Nu kommer vi till det som jag vill fråga om. Detinnebär likväl att ni kommer att hindra en bra och godutveckling när det gäller att sätta i täten förden digitala utvecklingen. Därför skulle jag vilja frågakulturministern varför man inte låter Televi-sion finnas med i dessa sändningar - satelliter viakabel - så att det kan bli en snabb utbyggnad i Sveri-ge genom att eferfrågan kommer fram desto snabbare.Då blir alla hushåll uppkopplade till den nya teknikenså snabbt som möjligt. Varför vill kulturministern intese till att kan hävda sig på enjämbördig bas gentemot alla de andra digitala satellit-sändningar som kommer? Den politik ni nu förkommer bara att missgynna public service-televisionen i . Satellitsändningarna kommer,och då blir det andra satellitsändningar som gäller.Anf. 153 Kulturminister ()Herr talman! Det projekt som föreslogs av en-mansutredaren har mötts av en omfattan-de och högröstad kritik. Det är inte särskilt förvånan-de, eftersom de flesta som har givit luft åt sitt missnö-je har konkurrerande intressen och ser projektet somett hot mot de egna planerna. I några fall kan mant.o.m. ana en bitterhet över att makten över informa-tionsvägarna kanske inte slutgiltigt har flyttat utomräckhåll för demokratiskt inflytande.Gunnar tycker så illa om tanken på digi-tala marksändningar att han inte riktigt kan få framvad han ogillar mest. Är det att de digitala marksänd-ningarna kommer , eftersom digitala satellit-sändningar kommer att vara påbörjade innan de digi-tala marksändningarna är utbyggda? Eller är det så attde kommer för tidigt och därmed slår undan benen förfiberoptik och kabel?Det man kan vara riktigt säker på är att Hökmarkinte gillar cykelspår och att han har en aversion motstolpar. Han ser inte skogen för bara stolparna.Hökmark är inte den första som tror att man kananvända TV-distributionen som draghjälp för andraelektroniska tjänster som det inte finns någonefterfrågan på.