prot · GJ0948 · 1996-01-31 00:00:00 — Därför är det viktigt att kunna se över den i lugnoch ro i stället för att kanske tvingas till ett hastverk,om det visar sig att allt fler kommuner vill slå in påavgiftslinjen.I reservation 6 förespråkas kommuna-la skolinspektörer. Vi tycker inte att harnågon anledning att föreskriva hur kommunerna skalluppfylla sitt ansvar för tillsyn, uppföljning och utvär-dering av skolan utan bara slå fast att de har dettaansvar.I reservation 7 begär och Folkpartietatt reglerna för läsårsindelning slopas. Det kan ligganågot i detta med tanke på den avreglering som harskett och som i varje fall vi förespråkade. Det gjordedock inte och på den tiden.Men eftersom detta hänger ihop med reglerna förstudiestöd anser vi att man inte bör ta itu med dennafråga , eftersom en utredning är tillsatt.I reservation 8 vill att staten skallerbjuda en kvalificerad ledarutbildning för skolansrektorer. Det finns en sådan utbildning som tarsikte på de delar i rektorernas uppgifter som är styrdaav beslut i riksdag och regering. Den utbildning somkrävs för de kommunala åtaganden som rektorerna iallmänhet också har, tycker vi att kommunerna skallstå för.Slutligen vill jag också kommentera Miljöpartietsreservation 9 om ansvaret för förskolan och fritids-verksamheten. Det är en viktig fråga. När vi beslutadeom läroplanen krävde vi att denskulle utformas som ett gemensamt måldokument förskolan och förskolan. Det hade varit en mycket bragrund att stå på. vet vi att mycket av denna verk-samhet har börjat växa ute i kommunerna utan att vihar föreskrivit något om den härifrån. Det hade under-lättat med ett gemensamt måldokument, men vi fårglädjas åt att man inte har hindrats av frånvaron av ettsådant. Jag vill bara hänvisa till det som jag sadeinledningsvis, nämligen att vi nu inte kan riva uppläroplanen och börja med ett nytt stort läroplansarbetei inledningen till genomförandet av den gamla.Utöver detta har utskottet också kommit med klo-ka förslag till i många olika frågor - teck-enspråk, mediakunskap, körkortsutbildning, vård-gymnasier och mycket annat som tas upp i betänkan-det - men dessa tänker jag inte ta upp . Vi är över-ens om dessa frågor, och jag vill yrka bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 28 () replikHerr talman! önskar att vi skulle haändrat på litet mer när vi skrev läroplanen. Hon menaratt om vi hade visat litet mer oro då på dessa områdenskulle vi inte ha behövt skriva några reservationer nu.Jag vet inte om menar att vi skall varabakbundna därför att vi har suttit med i en koalitions-regering där vi var ense om väldigt mycket men inteom allt. Detta var en fråga som vi inte var riktigtöverens om. Vi stred även då för att en uppföljningoch en utvärdering av ämnen i block skulle genomfö-ras redan då, eftersom vi hade sett utvecklingen.Eva tog upp det estetiska perspektivet.Men det var inte riktigt detta som jag tog upp, utandet var det etiska perspektivet. Det är kanske inte såkonstigt att jag vill att skall göra en tydli-gare uppföljning av detta och göra beskrivningar förskolorna när det gäller hur detta kan gå till med tankepå det stenhårda motstånd som Socialdemokraternagjorde när vi förhandlade om de skrivningar som såsmåningom kom in angående värdegrunden i läropla-nen. Jag tycker därför att det är mycket motiverat medden reservation som vi har fogat till betänkandet omdetta.Slutligen vill jag säga något om lagstiftningen närdet gäller fria skolmåltider. I alla andra sammanhanghänvisar till att det är kommunernasansvar - dyslexi, tillsyn och uppföljning, osv. Vi anseratt det skall vara kommunernas ansvar också att avgö-ra om skolmåltiderna skall vara fria. Jag tror också attdebatten i sig om hur mycket dessa måltider kostarosv. är bra, eftersom det skapar en medvetenhet omatt det faktiskt handlar om något som kostar pengar.Jag har ju varit lärare och sett hur det kangå till i matbespisningar, framför allt för några årsedan. Då behandlade man varken maten eller de somarbetade i skolköken med någon speciell respekt.Därför är själva debatten bra. Men vi överlåter åtkommunerna att avgöra hur de skall ha det.Anf. 29 () replikHerr talman! Inte skall behöva va-ra bakbunden av de gamla besluten. Det är bara braom hon ändrar sig till det bättre. Jag bara konstateradeatt hon inte hade behövt gå omvägen runt den läroplansom förväntas gälla några år.Jag talade nog också om de etiska perspektiven iundervisningen. Innan jag tog upp dem nämnde jag depraktisk-estetiska ämnena. Men det är naturligtvis skillnad mellan dessa.Det är viktigt att denna utveckling pågår. Så sentsom i går deltog jag då i hade samlat all sin personal till en studi-edag just om frågor om rasism och främlingsfientlig-het och om hur man hanterar dessa frågor. Jag vet intei vad mån jag kunde bidra i någon större utsträckningtill att sprida ljus över församlingen, men jag vet i allafall att det pågår ett mycket viktigt arbete på skolornadär uppe.De fria skolmåltiderna är i mycket hög grad kom-munernas ansvar, och vi skall inte ta över detta an-svar. Men till skillnad från många andra frågor, t.ex.om barn med läs- och skrivsvårigheter, där det pågårett viktigt utvecklingsarbete i rätt riktning, diskuterasnu skolmåltidsfrågan i den andra riktningen, nämligenatt fler kommuner funderar på att införa skolmåltids-avgifter. Därför vill vi vara ute för att stävjadetta. Såvitt jag kan förstå vill inte heller ha en utveckling som innebär att man införskolmåltidsavgifter. Det kan kanske t.o.m. räcka meddenna markering. Förhoppningsvis slipper man ta lagstiftning.Anf. 30 () replikHerr talman! Det är bra att skolorna diskuterarfrämlingsfientlighet och rasism. Vi har även fått endebatt där deltar, t.ex. när det gäller attförbjuda nazistiska symboler och andra attribut. Mendet som är viktigt i detta sammanhang - detta har manju diskuterat länge - är att man inte har kopplat det tillskolans värdegrund och kopplat det till det självklaraatt alla människor har samma värde och att det är enhelhetssyn på skolan. Det är därför som det är såviktigt att vi funderar mer på detta. Det är inga lättafrågor, och de flesta känner sig ganska handfallna ochtafatta inför denna diskussion. Men vi måste sätta ossned och föra den grundligt. Då är det viktigt att driver på. har också börjat meddetta, vilket jag också uttryckte glädje över i mittförsta inlägg. Jag kommer att följa denna utvecklingmycket noga.Anf. 31 () replikHerr talman! Jag måste säga att jag har rakt mot-satt upplevelse av svensk skola. Visst tar man dennafostrande uppgift på allvar, och visst förs det mångaviktiga samtal ute i skolorna mellan personalen menockså mellan skolans personal, vuxna och elevernajust med skolans värdegrund i botten. Skolans värde-grund var inte något som togs med i den läroplan somhåller på att införas , utan den har funnits där i stortsett orörd . Det var ju IngerDavidsons parti som hävdade att denna värdegrundskulle förändras, åtminstone uttrycken för den. Detuppfattades ute på många skolor som att den blevotydlig. Man blev orolig för vad man skulle göra.Jag kan lugna med att även ominte allting är alldeles perfekt så pågår detta arbete.Det är en glädjande utveckling som vi skall notera häri , och vi skall inte förneka att den pågår.Anf. 32 () replikHerr talman! sade att detta betän-kande behandlade 80 motionsyrkanden, och att allautom ett hade avstyrkts. Jag beklagar att man i så fallinte hade avstyrkt alla 80. Det hade varit betydligtbättre och konsekventare.Jag vill inleda med att säga att det har varit hov-samt och trevligt att lyssna till i denhär debatten. Hon har uttryckt sig på ett nyanseratsätt. Det finns kanske små nyansskillnader här. Men iallt väsentligt är vi efter de inledande besluten omläroplanen under den förra mandatperioden överenspå väldigt många punkter, och det gläder mig.De reservationer som finns har ofta lämnats för attpåverka i en viss riktning när man vill driva fråganvidare. På flera av dessa punkter har isitt inlägg givit mig rätt. Hon har sagt att det ligger enhel del i än den ena och än den andra reservationen.Egentligen är det bara på en punkt som vi påtagligtskiljer oss åt.Det gäller den reservation som behandlar skol-måltidsavgifterna. Det var där jag beklagade att ut-skottet inte avstyrkte motionen som föreslog att manskulle ha en beredskap för lagstiftning på detta områ-de. I andra sammanhang i den här debatten har EvaJohansson klart och tydligt sagt att det är ett kommu-nalt ansvar och att det inte skall finnas någon regle-ring. Hur totalt sett maximalt ett tjugotal kommunerskall kunna utgöra ett hot har jag väldigt svårt att se.Det är . Varför inte låta dem försökamed detta?Jag uppfattar det kanske som att detta var ett sättatt lägga ett offer på regleringsaltaret för att hålla enviss opinion inom Socialdemokraterna tyst, men attdet aldrig kommer att bli någon form av lagstiftning.Om det är så att här och kan bekräf-ta det skall jag sitta tyst under resten av debatten ochkänna mig nöjd.Anf. 33 () replikHerr talman! Vi är i stort sett överens i många avsakfrågorna. Skillnaden för mig, , är attjag nu är betydligt mycket tryggare när det gällerutvecklingen i skolan med en socialdemokratisk led-ning i och dessutom medsocialdemokrater i ledningen för de allra flesta kom-muner, där så många viktiga prioriteringsfrågor skallavgöras. Jag behöver därför inte uttrycka lika stor oronu som jag behövde göra under den förra mandatperi-oden, när många saker gick åt fel håll.Den finns en allmän opinion bland många föräld-rar och elever mot skolmåltidsavgifterna i de kommu-ner där detta diskuteras. Det är där som opinionen ärstarkast, inte bland de socialdemokratiska kommun-politikerna. De är lika hårt klämda som andra politi-ker av att få budgeten att gå ihop och kan säkert ocksåtänka sig att vilja pröva detta.Eftersom skolmåltiden är en så viktig del i skolda-gen och en så viktig förutsättning för att de övrigaresurser som vi spenderar skall få avsedd effekt -nämligen att ungarna också skall lära sig någonting iskolan och orka med sitt arbete - vill vi ha en sådanberedskap för en lagstiftning om det skulle behövas.Jag för min del skulle vara väldigt glad ifall den intebehövdes och de kommuner som resonerar omdetta säger: Nej, det är inte vettigt. Vi får göra andraprioriteringar.Anf. 34 () replikHerr talman! Jag konstaterar att ty-värr tog tillbaka en del av det hon sagt tidigare. Detverkar som att och hennes partikamra-ter inte riktigt litar på de kommunala förtroendemän-nen.Jag har också svårt att se att det har varit särskiltstora diskussioner om införande av skolmåltidsavgif-ter ute i landet. Jag bor själv i en kommun där man avtradition har haft skolmåltidsavgifter i gymnasiet, ochdet har aldrig lett till några diskussioner. Det finns dären klar uppfattning över partigränserna att det ärlämpligt. Det är också ett bra sätt att vänja elevernavid att allting i livet inte är gratis. Det är också ettpedagogiskt moment i den utbildning som skall ges isamhället.I övrigt tycker jag, som sade i sittförsta inlägg, att det inte är så väldigt stora skillnadermellan våra uppfattningar i utskottets betänkande. Detär ett trevligt utslag av demokratin att vi har en väx-ling vid makten. Att sedan tycker attdet är utomordentligt trevligt att det är hennes parti-kamrater som är vid makten hoppas jag inte kom-mer att förändra hennes uppfattning när motsatsenkommer att inträffa efter denna mandatperiod.Anf. 35 () replikHerr talman! Jag vill för säkerhets skull tala omatt jag inte tänker föreslå att vi skall avskaffa de all-männa valen och den allmänna rösträtten.Anf. 36 ()Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag börjarmed att yrka bifall till utskottets hemställan. Jag harinte avgett några reservationer, och jag delar i stort deåsikter som har framförts av skall inte upprepa dem. Jag vill ändå här passa påatt uttrycka min glädje över utskottets positiva be-handling av motion Ub364 om förslagtill lagändring för att förhindra att avgifter tas ut förskolmåltider på och gymnasieskolan.Vi ser utbildning på grundnivå som en självklarrättighet som inte skall vara förenad med kostnaderför eleverna. Ingen skall behöva avstå från gymna-sieutbildning av ekonomiska skäl. Alla barn och ung-domar har rätt till likvärdig utbildning oberoende avderas föräldrars inkomst. Alla typer av avgifter i sko-lan är förmodligen ett av de säkraste sätten att ökasegregationen.De urholkade statsbidragen har försatt mångakommuner i ett mycket svårt ekonomiskt läge. Dethar gjort att det blivit allt vanligare att diskussionerförs om att avgiftsbelägga skolmåltiderna. Det gällerdå oftast gymnasieskolan. Denna utveckling är bådeoroande och diskutabel. Resultatet skulle bli ojämlik-het mellan invånare i skilda kommuner, vilket kanupplevas som mycket orättvist.Vi i är medvetna om att det gälleratt uppfylla kraven på likvärdighet i skolan och sam-tidigt värna om den kommunala självstyrelsen. Men idet här fallet väger idén om en likvärdig skola för allatyngre än motiven bakom decentralisering. Det är enbasal och grundläggande idé.Det är klart att inte heller vi tycker att det är någotsjälvändamål med en lagstiftning. Det är en nödvän-dighet för att värna om grundläggande värden, nämli-gen barns lika värde och barns likvärdiga möjlighetertill utbildning. Om en del av kommunerna skullehandla i enlighet med de diskussioner som förts skulledetta drabba de ekonomiskt svaga grupperna ganskahårt, och särskilt dem med många barn.Jag har lyssnat på debatten. Jag blev litet förvånadöver från , och funderingar kring detkommunala självstyret. Jag tänker på den massivamisstro som jag har upplevt att samtliga dessa partierhyser mot kommunalpolitikernas förmåga att rättvistfördela befintliga resurser mellan kommunala skoloroch fristående skolor. Det är för mig en motsägelse-fullhet som jag inte riktigt förstår.Det är viktigt att barn får en fullvärdig kost undersina ofta mycket långa arbetsdagar. I gymnasieskolanbefinner sig eleverna i skolan under åtskilliga timmarpå dagen. Annars blir ofta följderna att de får svårig-heter att koncentrera sig, och då minskar också derasförmåga till inlärning.Vänsterpartiet har i motioner också uppmärksam-mat den dramatiska ökningen av astma och allergis-jukdomar. Det är vi inte ensamma om. Det berormycket på den dåliga inomhusmiljön och, framförallt, bristfällig ventilation. Jag har gjort ett särskiltyttrande för att markera vikten av att vidtarkraftfulla åtgärder så att någonting verkligen händeroch så att utvecklingen kan vändas.Vi har också tagit upp skolhälsovårdens stora be-tydelse. Jag skulle vilja markera något som jag tyckerär oerhört viktigt och som jag vill fästa utskottets ochriksdagens uppmärksamhet på. Det gäller de ned-skärningar av skolans elevvård - skolsköterskor, kura-torer och psykologer - som sker i våra kommuneroch som har medfört att ärendena på depsykiatriska mottagningarna har ökat markant. Det ärärenden som har kunnat tas om hand av sko-lans elevvårdande personal. Det är barnen som drab-bas hårt när man skär i den kommunala verksamhe-ten. Barnens rop på hjälp syns bl.a. i den kraftigaökningen av antalet samtal till , men också i deökande köerna till BUP- och PBU-mottagningarna.Anf. 37 () replikHerr talman! Det är i och för sig kanskeinte så förvånande. Det var en motion från hennesparti, och jag beklagar att man inte avslog den. uppfattning att allt skallvara betalt från statligt håll i skolväsendet stämmerganska väl överens med hennes ideologi. Jag tror inteatt en debatt mellan oss kommer att utjämna elleröverbrygga motsättningarna. Men jag tycker att skulle gå ut i skolorna ochse hur verksamheten fungerar. Det är som jag nämndehögst ett tjugotal kommuner som har infört eller över-väger att införa skolmåltidsavgifter. Detta gäller alltsågymnasieskolor. Jag sade också att jag tycker att detfinns ett visst pedagogiskt moment i att ta ut en avgift.Det som jag skulle vilja diskutera litet närmare ärhennes försåtliga angrepp mot övriga partier. Honsade att vi inte litar på den kommunala självstyrelsennär det gäller friskolorna. Det gör vi . Detfinns nämligen ideologiskt förblindade kommunal-politiker som ibland vill klämma åt friskolorna. Detkan vi väl vara överens om, . Dessa kommunalpolitiker är rädda för denkonkurrens och stimulans som det innebär för detordinarie skolväsendet att ha friskolor i kommunen.Jag skulle här i kammaren kunna citera vad en leda-mot av utskottet, , har sagt i detsammanhanget, men jag skall avstå från det eftersomhan inte finns i kammaren. Men det vore frestande.Det är skälet, , tillvarför vi har det förslag som vi har.Anf. 38 () replikHerr talman! Jag trodde att observe-rade vad jag sade: Ett lagförslag är något som vi isista hand vill ha. Det vore bättre om kommunernasjälva agerade och tog bort avgifterna där de före-kommer.Men det är bättre att stämma i bäcken än i ån. I detkärva ekonomiska läge som - jag tror den bedömningen med mig - råder i mångakommuner tycker vi att det här är en oerhört viktigfråga. Det gäller barns likvärdiga möjligheter tillutbildning.Det var ju bra att erkände att modera-terna ibland inte litar på kommunalpolitikerna. Deterkännandet har jag inte hört tidigare. I det samman-hanget vill jag säga att det visst kan finnas ideologisktförblindade kommunalpolitiker. Men jag håller inteför helt osannolikt att det även finns ideologiskt för-blindade riksdagspolitiker.Anf. 39 ()Fru talman! antyd-de att vi kristdemokrater bland andra partier inte lita-de på kommunalpolitikerna när det gäller friståendeskolor och jämförde det med att vi nu litar på dem ifråga om skolmåltider.Det här är två helt olika saker. Jag försöker utgåifrån verkligheten och den erfarenhet jag har när jagbedömer olika frågor. Vad gäller fristående skolorfinns det en konkurrenssituation mellan offentligaskolor och fristående skolor som kan vara svår förvissa kommunalpolitiker att hantera. De fria skolmål-tiderna är en prioriteringsfråga där man får väga olikanedskärningar mot varandra. Erfarenheten visar attdet finns ett oerhört starkt motstånd mot att ta tillavgifter på skolmåltiderna.Anf. 40 () replikFru talman! Jag skulle vilja be attförtydliga sig. Vad menar hon egentligen när honsäger att det råder en konkurrenssituation vad gällerde fristående skolorna? På vilket sätt har det sambandmed förslaget att man skall låta barnens behov varaavgörande vid resurstilldelningen?Jag skulle gärna vilja få de frågorna närmare ut-vecklade.Anf. 41 () replikFru talman! Jag vet att vi kommer att få föra endebatt om fristående skolor. Det har vi gjort ett antalgånger redan, och vi kommer att få göra det igensenare i vår.Kristdemokraterna har en annan inställning i denhär frågan. Vi menar att det måste finnas en fastställdgrundsumma för det statliga bidraget till de friståendeskolorna om det skall bli konkurrens på lika villkor.Vi bygger också vårt ställningstagande på erfarenhet.Jag tror nog att inseratt det finns konkurrens. Om man har ett offentligtskolväsende och det kommer vad man uppfattar somuppstickare, som vill jobba på ett litet annorlunda sätt,kan det uppstå svårigheter när det gäller att bedömaom de behövs eller inte. Det är en konkurrenssitua-tion, helt enkelt.Den situationen finns inte vad gäller fria skolmål-tider. De flesta politiker är överens om att man börsträva efter att ha fria skolmåltider så långt det nå-gonsin går. Det är skillnaden.Anf. 42 () replikFru talman! Jag måste säga att jag fortfarande inteförstår sambanden. Avgiftsbelagda skolmåltider drab-bar faktiskt de barn som kommer från ekonomisktresurssvaga hem. Särskilt de familjer som kanske harbåde tre, fyra och fem barn i skolåldern drabbas hårt.Det kan faktiskt göra att föräldrarnas valfrihet mins-kar.Vi får naturligtvis ta den här debatten . Jagser fram emot att diskutera de fristående skolorna. Jagskall därför avstå från att kommentera dem nu.Anf. 43 () replikFru talman! Jag instämmer i re-plik. Jag vill också från sida markeraatt det faktiskt inte går att jämföra skolmaten ochfriskolorna, som gör.Jag tänker inte ge mig in i en friskoledebatt. Det finnsinte några avgifter på skolmåltiderna i grundskolanoch bara på ett litet fåtal gymnasieskolor. Det går inteatt säga att barn på har drabbats av avgif-ten eftersom den inte finns.Jag tror också att det finns en mycket stor enighetom att man inte skall ha avgifter på maten i skolan.Den här debatten kan jämföras med den om friskolor-na, där det milt sagt inte har rått enighet. Jag tänkerinte ge mig in i friskoledebatten . Men jag tycker attdet är en skillnad mellan frågan om skolmåltidernaoch den om friskolorna.Anf. 44 () replikFru talman! Om jag uppfattade rättsade hon att det inte förekommer några avgifter förskolmåltiderna. Men enligt de uppgifter jag har före-kommer det avgifter. Det förs också en diskussion imånga kommuner, vilket kan leda till en utvidgning.Det är en av orsakerna till att motionerna har skrivits.När det gäller den kommunala beslutanderättenoch det kommunala självstyret är frågan - vi hardiskuterat det och jag har sagt det till -om har förtroende för kommunalpolitiker-na. Det är märkligt tycker jag att i vissa fallhävdar decentraliseringsprincipen hårt. Det är ju ett avpartiets tydliga argument. Men i ett sammanhang ärden principen nu helt utspelad: Just när det gäller defristående skolorna är den inte längre aktuell. Jagtycker fortfarande att det är motsägelsefullt.Anf. 45 () replikFru talman! Jag vill bara tala om vad jag sade. Jagsade att det inte finns några avgifter i ,men det finns i ett fåtal gymnasieskolor. Vi tycker attskolmaten skall vara avgiftsfri.Anf. 46 ()Fru talman! Jag skrev en motion, Ub301,som handlade om skåningars rätt att få informationoch utbildning i skolan om sin historia före år 1658.Det gäller förvisso även de andra landsdelar som intealltid har tillhört . Även de skall erhålla sam-ma historieundervisning.Svaret i betänkandet kan väl betraktas som att jagförsöker slå in öppna dörrar. Man aktualiserar i prak-tiken ett ordstäv från som säger att vad görasskall är redan gjort. Man säger att det jag för fram imin motion inte är korrekt. Utskottet betonar - ochjag vill understryka att det är ett enigt utskott - att minmotion inte är korrekt eftersom man genomförden undervisning som jag efterlyser. Men, fru talman,jag vågar hävda att så inte är fallet.På min tid, i folkskolan, lärde man sigicke ett dugg om vad som hade hänt i före1658. Jag har kontrollerat med dem som har gått iskolan senare, och de säger att exakt samma sak gällerför närvarande. Jag måste uttrycka min förvåning överatt utskottet kan skriva under ett tiotal rader i betän-kandet som faktiskt inte överensstämmer med denverklighet som finns ute i våra skolor i dag.Fru talman! Vid högtidliga tillfällen brukar vi oftaprata om vikten av att känna sin historia och kännasina rötter. Det är inte så länge sedan som ledandesvenska politiker kritiserade för där ville tvinga balterna att lära sig rysk historia.När det gäller den invandring vi har i i dagbetonar vi också vikten av att invandrarna skall fåundervisning i den kultur som finns i det land som delämnat.Jag tycker att samma rättighet även borde gälla förskåningarna.Magnus Ladulås, , och med tanke pånamnet på den kungens rådgivare skall man kanskevara tacksam att han inte var skånsk kung, och var alltså inte skåningarnaskungar. Vi läser aldrig om de kungar som regerade iSkåne . Vi läser inte heller något om deilldåd som och genomförde i denärmaste 30 åren efter 1658, och det kan jag förstå.Kristian IV, jag tror att den danske kungen hadedet ordningsnumret, blev ju mest känd för att hanhalshögg en del svenska adelsmän på ett torg inte sålångt härifrån. i skolan fick jag lära migatt han hade beteckningen tyrann, och det lärman ut fortfarande. I kallade manhonom för den gode.Nu vet jag att allting är relativt beroende på frånvilken sida man ser saker och ting, men det visar ändåatt det finns brister i den undervisning vi bedriver i det här ämnet i den svenska skolan.Fru talman!