prot · GJ0950 · 1996-02-06 00:00:00 — Kommittén harinte föreslagit några utvidgningar av vilande sjuk-penninggrundande inkomst t.ex. vid självfinansieradestudier. Betänkandet är nu ute på remissbehandling.Anf. 34 ()Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Det var ganska klargörande. Att vi ledamöter iblandställer frågor om vissa specifika problem beror ofta påatt vi stöter på dem när vi i den praktiska verksamhe-ten möter människor som har drabbats på olika sätt.Det var så jag kom att stöta på det här problemet.Det finns faktiskt situationer när människor drabbasoch blir utan ersättning under graviditet och får levapå socialbidrag i stället. Det är ganska upprörande.Jag vet att vi inte diskuterar enskilda problem häroch att statsrådet inte kan svara på frågor om sådana.Men vi kan tänka oss en fiktiv situation med en kvin-na som blir gravid. Eftersom hon har studerat medegna medel kan hon inte få något studiestöd, trots atthon är berättigad till sjukpenning med vilande ersätt-ning. Hon kan alltså inte få någonting. Sådant härhänder.Jag kan inte säga om felet ligger hos försäkrings-kassan eller någon annan part. Men jag vill fråga vadvi kan göra för att rätta till det här så att det inte hän-der i fortsättningen.Anf. 35 Statsrådet ()Herr talman! Det ställs krav på att studiemedeleller vuxenstudiestöd har beviljats därför att man skallkunna veta att någon studerar. Men det är inte denenda anledningen. Studiemedlets gåvodel kan man jufå även om man i övrigt finansierar sina studier själv.Men man kan bara få dessa medel om man studerar itillräcklig takt. Därför är kontrollen av studierna enkontroll också av att studier faktiskt sker, även om debedrivs med egna medel.Den som studerar med egna medel kan alltså an-söka om att få gåvodelen i studiemedlen under förut-sättning att man studerar i tillräckligt snabb takt. I såfall får man också en vilande SGI.Även om vi inte skall tala om individer kan det idet här fallet röra sig om en person som helt enkelthar missat en förmån som hon hade rätt till eller somstuderade så långsamt att hon inte hade rätt till envilande SGI.Anf. 36 ()Herr talman! Det kan jag ha förståelse för. Menstudietakt och resultat kan ju kontrolleras på annatsätt. Det finns faktiskt personer som tycker att de intebehöver samhällets stöd, eftersom de kan klara sinastudier på egen hand. Detta är någonting som inteborde bestraffas utan i stället uppmuntras. Det är juinget som samhället på något sätt förlorar på.Det är litet synd det i delbetänkandet Försäkrings-skydd vid sjukdom inte finns utrett om det vilandestudiestödet är tillräckligt. Jag tror att det är ganskaviktigt att den som själv finansierar sina studier kan fådel av detta. Graviditeter är inte alltid planerade, ochdet finns människor som råkar ut för den situationen.Finns det något vi kan göra?Anf. 37 Statsrådet ()Herr talman! För min del drar jag ändå slutsatsenatt regelverket är tillräckligt. Det måste vara ett mind-re fåtal som inte får åtminstone gåvodelen i studie-medlen när man studerar i tillräcklig takt. Det skalländå utgöra grunden för en vilande SGI.Sedan kan man alltid bli bättre på information.Den här frågestunden kan kanske innebära någon litenhjälp därvidlag. I övrigt kan vi naturligtvis funderaöver om kan bli litet meratydligt i den här frågan. Man bör vara litet försiktigmed att inte plocka bort den del som bevisar att manstuderar, åtminstone om man tänker bli gravid.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1995/96:256 om försöketmed utdelning av fria sprutor till narkomanerAnf. 38 Statsrådet ()Herr talman! har frågat socialmini-ster vilka åtgärder hon tänker vidta föratt få verksamheten och utvärderingen att förändras pånågot sätt för att bättre ge svar på de frågor som för-anledde försöksverksamheten med sprututbyte tillnarkotikamissbrukare. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Ett försök med utdelning av fria sprutor och kany-ler till narkotikamissbrukare inleddes vidS:t Lars sjukhus i . En liknande verksamhetstartade året därpå i . Verksamheterna harsedan starten följts och utvärderats av Socialstyrelsensom överlämnade en rapport med slutsat-ser och förslag till regeringen.Av utvärdering framgick att detinte var möjligt att bedöma om utdelning av renasprutor till narkotikamissbrukare hade någon effekt påsmittspridningen av hiv. Skälet till detta var att smitt-spridningen var låg i hela landet. Det gick alltså inteatt se några skillnader beträffande smittspridningen iSkåne och i övriga landet. Detta i sig glädjande för-hållande gäller även i dag.Socialstyrelsen bedömde att det inte heller varmöjligt att längre fram göra en sådan bedömning aveffekterna, varför man ansåg att en förlängning avförsöksperioden inte tedde sig meningsfull. Eftersomutvärderingen inte heller visade några belägg för attprogrammen skulle ha påverkat missbruksutveckling-en negativt föreslog man att sprututbytesverksamheteri framtiden skulle betraktas som reguljär verksamhet.Socialstyrelsen föreslog också vilka regler som manansåg skulle gälla för verksamheten.Regeringen anger i sin skrivelse (1995/96:1) tillriksdagen angående utbytesverksamhet med renasprutor till narkotikamissbrukare, till skillnad frånSocialstyrelsen, att sprututbytesverksamhet ännu intebör betraktas som reguljär verksamhet. Också i fort-sättningen bör den ha formen av försök och Socialsty-relsen skall också i fortsättningen följa verksamhetenoch dess effekter noga och om möjligt göra en nyutvärdering.Regeringens bedömning utgår vidare från detfaktum att eftersom utvärdering intekunnat visa några negativa effekter för missbruksut-vecklingen bör en eventuell fortsatt verksamhet i alltväsentligt följa det upplägg som har utvärderats.I anledning av regeringens skrivelse har socialut-skottet i betänkande 1995/96:SoU5 godtagit den be-dömning som gjorts av regeringen. har lagtskrivelsen till handlingarna.Mot bakgrund härav ser jag inga skäl för mig attnu ta några initiativ i denna fråga.Anf. 39 ()Herr talman! Jag tackar för svaret.Beslutet har fattats av både riksdag och regering.Jag kan instämma i att behandlingen är riktig. Mendet är en sak som jag funderar litet grand över.Den här försöksverksamheten har ju pågått rättlänge och den skall fortsätta. Då förväntar man sig ettresultat. Enligt kan man inte mednuvarande uppläggning redovisa vare sig något posi-tivt eller något negativt. Visserligen finns det bådepositiva och negativa saker, men man kan inte direktbelysa att försöksverksamheten är så viktigt att denmåste bli reguljär. Om den vore det, borde sprututbyteske på fler ställen eller i hela landet där det behövs.Den slutsatsen har i alla fall inte riksdag och regeringdragit.Då förväntar man sig nästan att det skall utfärdasnågot tilläggsdirektiv eller föras något samtal medrepresentanter för om att försöksverk-samheten bör förändras i någon riktning så att mankan få det resultat som man kan vänta sig. Jag vill dåfråga: Är det som gör tillräckligt?Eller bör den fortsatta verksamheten förändras pånågot sätt?Anf. 40 Statsrådet ()Herr talman! Skälet till att det är svårt att uttala sigom resultaten är väldigt glädjande. Det är en så oer-hört liten smittspridning i båda grupperna, både i dengruppen som får utbyte av sprutor och i den som intefår det. Man vill ju inte precis utveckla en försökssi-tuation så att den utvidgas. Det faktum att det är ettrelativt litet problem i båda grupperna får ändå betrak-tas som en stor framgång för politiken när det gällersåväl kontrollen av sprututbyten i försöksverksamhe-ten som kontrollen över smittspridningen i den grup-pen där man inte bedriver utbytesverksamhet.Det känns inte angeläget att nu gå Socialstyrelsentill mötes på det sättet att det skulle vara en fråga förden enskilde läkaren att avgöra om sprututbyte skallförekomma eller inte. Så har inte regeringen bedömt,och det har inte heller funnit.Det finns inte heller några skäl att avbryta denverksamhet som man gärna vill bedriva i ochMalmö, eftersom det inte finns några belägg för attresultaten skulle vara sämre. Såvitt man kan se skötsverksamheten åtminstone på motsvarande sätt somman försöker att förhindra smittspridningen på andrahåll i landet. Därför har vi inte funnit några skäl till attgenomföra några förändringar därvidlag. Men, somsagt, den grundläggande svårigheten att med säkerhetuttala sig åt det ena eller andra hållet är den mycketglädjande låga smittspridningen i båda grupperna.Anf. 41 ()Herr talman! Jag instämmer i att det är mycketglädjande att det inte på något sätt har varit negativt.Däremot kan man ifrågasätta om det behövs någonannan verksamhet, t.ex. en verksamhet som bedrivs isamarbete med sociala myndigheter och polis? Behö-ver det utökas på något sätt för att resultaten skall blitydligare? Det är ju i samarbete med dessa myndighe-ter som försöksverksamheten kan ge effekt.Sedan har jag också en fråga om inbytningen avsprutor. Är den tillräcklig? Inbytningen är ju faktisktinte 100-procentig - kanske är den något för litenändå.Anf. 42 Statsrådet ()Herr talman! Ja, det vore ju önskvärt att man i denhär verksamheten kom dithän att inbytet av sprutorvar ännu större. Dock har det inte kunnat beläggas attdet faktum att man inte har bytt in en större andel harlett till t.ex. en spridning av använda kanyler ute blandnarkotikamissbrukarna, på ett sätt som har gjort situa-tionen värre där. Eftersom det enda som går att sistoch slutligen se av de låga talen är att det inte skernågon stor spridning, får vi väl säga att inte ens dethar föranlett någon särskild skillnad i utvecklingen påde båda ställena.Därför är det kanske inte heller motiverat med nå-gon större särskild insats från statsmakternas sida. Desom har att hantera försöket har naturligtvis ett intres-se av att visa att de kan byta in flera sprutor.Anf. 43 ()Herr talman! Har statsrådet någon tidsgräns förförsöket?Anf. 44 Statsrådet ()Herr talman! Nej, jag har ingen omedelbar tids-gräns.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1995/96:259 om anabolasteroiderAnf. 45 Statsrådet ()Herr talman! har ställt en fråga tilljustitieminister om anabola steroider.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Den parlamentariska utredningen (S1994:05) omdopning skall, enligt sina direktiv (dir. 1994:78), göraen allsidig översyn av dopningsproblemets omfattningoch karaktär, följder av missbruk av dopningspreparatpå kort och på lång sikt. Dessutom skall utredningenbedöma behovet av ökade informationsinsatser. Ut-redningen skall också närmare studera om det finns enkoppling mellan missbruket av dopningsmedel ochannat missbruk och våldsbrott samt vilka ytterligareåtgärder mot missbruket som behövs. Sådana åtgärderkan vara att kriminalisera det icke-medicinska ochicke-vetenskapliga bruket av dessa medel, ökademöjligheter till provtagning och ökade internationellainsatser för att stoppa insmuggling av dessa medel.Utredningen kallade i inledningen av sitt arbete hearing om bl.a. sambandet mellan anabola steroi-der och aggression. Vidare har utredningen ge-nomfört en hearing där inbjuda representanter för tull,polis, Riksåklagaren, skolan m.fl. diskuterade fråganom rättsliga åtgärder och särskilda insatser - bl.a.förutsättningarna för en kriminalisering av bruket avanabola steroider.Utredningen beräknas vara färdig med sitt arbeteunder sommaren. Jag vill avvakta med besked omeventuella åtgärder till dess utredningens betänkandehar överlämnats, remissbehandlats och beretts inomregeringskansliet.Anf. 46 ()Herr talman! Tack för svaret!Orsaken till att jag ställde frågan var mest detfaktum att i TV i programmet Report-rarna för sedan intervjuade Dopningsutred-ningens ordförande just beträffande det som många,däribland jag, väl ser som kärnfrågan i detta, nämli-gen sådana åtgärder att man inte behöver riskera enutbredning av dopningsanvändandet så som sker idag.Det är en sak att det kommer in väldigt mycketanabola steroider och andra dopningspreparat i landet,vilket naturligtvis skall bekämpas. Men det är ocksåett faktum att väldigt många människor inom idrotten,eller i hägn av idrotten, använder sig av dessa prepa-rat.Det gavs i TV-programmet, som jag tyckte varalldeles utmärkt, en rad vittnesmål och utlåtanden avläkare som var skrämmande alarmerande. Om utred-ningens ordförande då hade sagt att man skulle ta ituordentligt med detta hade jag inte ställt frågan.Är det möjligt att statsrådet, som har hand om dehär frågorna, nu vill underrätta sig om det som togsupp speciellt i detta TV-program och möjligen getilläggsdirektiv, även om det är i senaste stadiet iutredningen?Anf. 47 Statsrådet ()Herr talman! En av utredningens absolut viktigasteuppgifter är att ta reda på allt man vet - och det maninte vet - om bruk och effekter av dessa preparat. Jagvet att man har lagt ned stor möda och kommeratt fortsätta att göra det när det gäller att få veten-skapligt belagt allt som över huvud taget går om vilkaeffekter bruket har och hur utbrett det är.Utredningen har för övrigt redan genomfört utredning om bruket av dopningspreparat, ochden visar dess bättre att bruket inte är så utbrett. Manhar undersökt 10 000 18-30-åringar och funnit att intemer än provat på dopning. Som vanligt är detnaturligtvis så att denna procent är starkt koncentreradoch finns i särskilda miljöer, och det är illa nog. Detär naturligtvis inget skäl för att man inte skulle varamycket uppmärksam och vaksam på frågan.Jag vet att utredningen också undersöker det på-stådda sambandet mellan aggressivitet och bruket avanabola steroider. Det är naturligtvis mycket viktigtatt vi får reda på vad man vet om den saken. Det är ettav skälen till att det är viktigt att utredningen läggsfram. Möjligen får vi inte hela sanningen, och dåmåste vi fortsätta att ta reda på mera.Redan i dag kan mycket göras för att stoppa fram-för allt införsel och spridning. Innehav av anabolasteroider är straffbelagt. Det är själva bruket som manfunderar vidare på, och den frågan har man ännu inteavgjort.Anf. 48 ()Herr talman! Jag rekommenderar alltså statsrådetatt se detta TV-program, som jag tyckte hörde till detmest angelägna. Jag vet att många som har arbetatmed de här problemen, bl.a. inom kriminalvården,också tyckte att det var angeläget. Även om man kansäga att ett program under , kommer ju ändå sanningen fram om syftet ärgott.Frågan är då hur vi skall se på de kanske 1 000personer i vårt land som använder anabola steroidersom dopningspreparat och som får denna aggressiviteti kroppen, som just beskrevs i TV-programmet på ettdrastiskt sätt. Dessa personer kan alltså föröva bestia-liska dåd, som i och i en rad andra fall.Anf. 49 Statsrådet ()Herr talman! Själva grunden för den här utred-ningen är förstås att vi tar frågan på allra största allvaroch att det verkligen gäller att ta reda på huruvida detnu är så att den aggressivitet som påstås vara följdenav bruk av dessa preparat också är det. Det är intealldeles enkelt att klarlägga detta. Det är, såvitt jagvet, mycket sällsynt att man hittar några fall där detinte finns också sprit och ofta narkotika med i bilden.Ibland går det inte att belägga fall så väl som har sketti en del reportage.Men det här är naturligtvis ändå själva grunden förden oro som är skälet till utredningen. Vi hoppas att vifår bästa möjliga material ur utredningen. Då fårfrågan övervägas ytterligare, och vi får se vad mankan göra för att förhindra en spridning av missbruket.Anf. 50 ()Herr talman! I min politikerroll som ledamot iKriminalvårdsstyrelsen har jag talat med åtskilliga avde intagna som använder dopningspreparat. också berörde, skapar dessa preparat ikombination med sprit en våldsamhet hos en del per-soner. Detta gör att man måste bevaka deintagna just beträffande detta. Det är nästan lika ange-läget som att försöka hålla rent från knark.Min förhoppning är, som sagt var, att statsrådet nutar till sig den information som också detta TV-program gav - jag är övertygad om att det har blivitmycket information . Eftersom jag inte hartillfälle att återge detta i citatets form säger jag: Talagärna med utredningens ordförande, och kanske ocksåmed huvudsekreteraren!Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1995/96:242 om fall-skärmsavtalAnf. 51 Statsrådet ()Herr talman! har frågat finans-ministern hur han avser att agera för att framtidaanställningsavtal för statliga tjänstemän skall få enmer rimlig utformning. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Cheferna inom statlig verksamhet kan delas upp itvå grupper.Den ena gruppen är chefer för myndigheter somlyder direkt under regeringen, t.ex. generaldirektöreroch landshövdingar. Deras löner beslutas av regering-en. Lönesättningen styrs av verksamhetsintresset.Lönerna är individuella och bestäms utifrån de kravsom ställs på innehavaren, dennes kvalifikationer ocherfarenhet. Dessa riktlinjer har lagts fast i riksdagenss.k. Lönerna för flertaletverkschefer ligger på en nivå som jämfört med denprivata sektorn är förhållandevis måttlig, om uttryckettillåts.Om en verkschef avgår gäller som huvud-regel att han eller hon får avgångsvederlag. Avgångs-vederlaget motsvarar i huvudsak månadslönen ochutbetalas . Vederlaget skall dåminskas med inkomst av anställning och annat för-värvsarbete. Om myndighetschefen fyllt och harminst chefsanställning kan han eller hon istället få en s.k. chefspension. Även denna skallminskas med andra inkomster. Principerna förchefspension har godkänts av , senast i 1991års kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150,FiU30, rskr. 387).Den andra gruppen är chefer i företagsledande ochdärmed jämförlig ställning i företag som är helägda avstaten. Som bekant bestäms deras anställningsvillkorav respektive styrelse enligt reglerna i aktiebolagsla-gen. Regeringen har alltså inget direkt inflytande överlönesättningen för dessa.Den dåvarande regeringen utfärdade dock den3 riktlinjer rörande anställningsvillkorför denna grupp. Riktlinjerna innebär bl.a. följande.Lönen skall bestämmas på sedvanligt sätt och medbeaktande av avsaknaden av anställningstrygghet.Avgångsvederlag skall inte betalas ut än24 månader och skall avräknas mot andra arbetsin-komster.Inom pågår en översyn av ägar-styrningen av statliga bolag, vari ingår även denna typav frågor.När denna översyn och juristgranskningen av avta-let i Apoteksbolaget är klara får det övervägas omnågra ändringar av de nämnda riktlinjerna behö-ver göras.Anf. 52 ()Herr talman! Jag vill tacka för detsamlade svaret, trots att det blev litet jäktigt för ho-nom att komma till kammaren.Anledningen till min fråga är den senaste tidensopinionsbildning i vårt land. Det är ju aldrig bra närallmänheten reagerar kritiskt och tycker att vi sompolitiker och statliga chefstjänstemän har alldelesorimligt stora favörer. Jag tror att detta är med beak-tande av att många människor har en mycket svårsituation. Ersättningsreglerna har sänkts och det harhänt en hel del annat. Just därför är det väldigt stötan-de att sådant här äger rum.Jag är glad över svar, att det pågår ettarbete och att man eventuellt kan komma att behövautarbeta något policydokument eller liknande för attdetta inte skall hända igen.Min fråga till är då: När kan ett even-tuellt förslag komma? Det som hänt har redan hänt.Men hur förebygger man sådant här? Och när kanalltså ett förslag komma?Anf. 53 Statsrådet ()Herr talman! Jag kan passa på att meddela att jaghar varit i kammarfoajén i närmare , menmin välvilja gentemot den tredje statsmakten höll påatt spela mig ett spratt. Jag beklagar här i kammarenatt det såg litet stressigt ut när jag kom.När det gäller reaktionen från allmänheten delarjag uppfattning att det inte är bra attden här typen av debatter uppstår. finns detskäl för mig och för andra i statsförvaltningen attpåtala att av de ca 250-300 cheferna, generaldirektö-rer och motsvarande, är det trots allt en försvinnandeliten grupp människor som missbrukar situationeneller, om jag får använda uttrycket, förstör ryktet förde andra som sliter och utför ett utomordentligt brajobb. De har dessutom villkor som jag uppfattar somfullt rimliga och acceptabla. Även detta behöver sägasmed anledning av den diskussion som har förevarit.Svaret på den andra frågan är att jag förväntar migatt vi åtminstone skall hafått svaret från juristgranskningen och även från över-synen av ägarstyrningen. Därefter får väl regeringenfundera över om det finns anledning att presenteranågot nytt dokument eller att på annat sätt inför of-fentligheten alternativt inför berätta omman kommit till några andra slutsatser än de somfaktiskt nu gäller.Anf. 54 ()Herr talman! Jag vill tacka för dettasvar. Vi är ju överens om att man i en ledningsfunk-tion har ett extra stort ansvar när det gäller att varaföredöme osv. Naturligtvis är det också så att de allraflesta inte skor sig. Jag hoppas att vi skall komma tillrätta med problemet, vilket vi tycks vara överens om.Herr talman! Om det ursäktas mig, eftersom dettaär den sista frågan i den här typen av tisdagsfråge-stund och det härefter råder nya regler, vill jag å riks-dagsledamöternas vägnar passa på att tacka för mångatrevliga debatter. Jag ser det som en förmån att jagfått vara sist i denna frågedebatt.Anf. 55 Statsrådet ()Herr talman! Jag tackar också så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.20 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1995/96:128 Följdändringar till reformen om två-partsprocess vid de allmänna förvaltningsdomsto-larna samt vissa registerfrågor inom socialförsäk-ringsadministrationen21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 februari1995/96:71 av () till statsrådetLeif BlombergÅterkallelse av uppehållstillstånd1995/96:72 av () till försvarsmi-nisternFörsvaret och etableringen av vindkraftverkInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll denna dag.22 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 1 februari1995/96:264 av () till statsrådetLeif BlombergÅtgärder mot diskriminering av invandrare1995/96:265 av () till statsrådetAnna HedborgMammografi1995/96:266 av () till näringsminis-ternÅterköp av riskkapitalbolaget 2 februari1995/96:267 av () till försvarsminis-ternOfficersaspiranternas ställning1995/96:268 av () till kommunika-tionsministernPostens service1995/96:269 av () till kommunika-tionsministernÄlvsborgsbanan1995/96:270 av () till statsrådetJan NygrenÅtgärder för att undvika onödiga remisser1995/96:271 av Skånberg (kds) till justitieminis-ternMöjligheterna att stoppa försäljning av haschtillbehörFrågorna 264-271 redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll denna dag.den 5 februari1995/96:272 av () till kom-munikationsministernInstansordningen vid överklagande av lokala trafikfö-reskrifterden 6 februari1995/96:273 av () till finansmi-nisternFöretagande1995/96:274 av () till finansministernBeskattning av bilförmånFrågorna 272-274 redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 13 februari.23 § Anmälan om svar på frågorAnmäldes att följande svar inkommitden 6 februari1995/96:262 av () till arbetsmark-nadsministernUtnyttjande av mål 6-medlen1995/96:263 av () till justitie-ministernFörläggning av hovrättsförhandlingarSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 13 februari.24 § Kammaren åtskildes kl. 15.28.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.