prot · GJ0955 · 1996-02-14 00:00:00 — Dethandlar om möjligheter för västerländska forskare atti dag gå in och undersöka hur det ser ut och göra egnajämförande studier. Dem måste man som miljöpoliti-ker ta till sig. Man måste framför allt försöka hitta enförklaring till varför skillnaden är som den är. Gör viinte det tycker jag att vi som miljöpolitiker begår ettenormt stort fel. Då leds vi av någon sorts gammal-dags ideologi i stället för att titta på faktum.Faktum är att vårt samhälle skapar allergier hosbarn. Det gör inte deras samhälle. Här har vi en chansatt titta på skillnaden och se vad vi måste ändra i vårtsamhälle så att vi blir av med den stora allergiföre-komsten. Jag påstår, och många forskare med mig, attdet här handlar om kemikaliesamhället, där en mängdolika organiska kemikalier utsätter små barns immun-försvar för en chock som de inte klarar. Ta till er dethär! Glöm att det är , glöm att det är ! Titta på forskningen och se vad den kan geför resultat!Anf. 128 ()Herr talman! I föreliggande betänkande från jord-bruksutskottet behandlas 75 yrkanden från allmännamotionstiden gällande vatten och luftvård.Många av motionsyrkandena är angelägna och liggerväl i tiden, vilket bekräftas av det utredningsarbetesom pågår inom departement, myndigheter och ut-redningsväsende. Jag yrkar avslag på samtliga motio-ner och bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande.Jag tänker kort kommentera innehållet i betänkan-det och bakgrunden till utskottets ställningstagande.Regeringen har i skrivelsen Vår miljö pre-senterat en redovisning av tillståndet i miljön. Skrivel-sen omfattar också en redogörelse av det miljöpolitis-ka arbete som bedrivits . Utskottet kommeratt behandla denna skrivelse i särskild ordning. I skri-velsen anges i vilken utsträckning viktiga nationellamiljömål uppfylls, och inriktningen på fortsatta åtgär-der presenteras kortfattat. Vidare anför regeringen avser att återkomma till med förslagom bl.a. nya och omarbetade miljömål i en samladmiljöproposition våren 1998.Centrala inslag i regeringens politik är att stödjaen miljömässigt hållbar utveckling i Central- ochÖsteuropa, speciellt kring och för att åter-ställa den ekologiska balansen i . För attkunna driva dessa frågor vidare har en inbjudan gjortstill en regeringskonferens i . Miljöar-betet runt kommer att vara ett centralt in-slag vid denna konferens.Östersjöprogrammet har varit framgångs-rikt. Inför kommer HELCOM att ta fram en rapportom hur Östersjöprogrammet framskridit. Denna rap-port bör ge en indikation om i vilka delar som Öster-sjöprogrammet kan behöva kompletteras.Ett viktigt inslag i regeringens politik är också attförbättra miljö. under-tecknade Nordsjöländernas miljöministrar den fjärdeNordsjödeklarationen. I denna anges gemensammamål som syftar till att väsentligen förbättra Nordsjönsmiljö inom flera områden. Målen skall uppnås genomnationella åtgärder i respektive land.Regeringen konstaterar vidare att för flertalet avNordsjöländerna gäller det att de uppsatta målen inteuppnåtts inom angivna tidsramar. Det fortsatta Nord-sjöarbetet kommer att ske inom ramen för en speciellNordsjökommitté vars sekretariat handhas av Norge.Det svenska arbetet med att förbättra den marinamiljön i fokuseras på åtgärder för att minskautsläppen av miljögifter. I detta sammanhang harNaturvårdsverket fått i uppdrag att till regeringen iapril 1996 redovisa kostnadseffektiva åtgärder för attuppnå de tidigare uppsatta målen. Verket skall dess-utom föreslå ytterligare åtgärder mot utsläpp av mil-jögifter.Arbetet med ett miljöanpassat trafiksystem måstedrivas vidare på ett kraftfullt sätt, anser regeringen.Ett viktigt underlag för detta arbete är del- och slutbetänkanden som kom-mer att presenteras respektive den 1 de-cember. Bland de åtgärder som vidtagits för att mins-ka trafikens miljöpåverkan nämns ett fortsatt arbetemed att utveckla miljöklassystmet för bilar såvälnationellt som inom EU.Regeringen påpekar att det pågår ett arbete inomEU för att kvalitetskraven när det gäller bensin ochdiesel skall utvecklas. position är att försla-gen skall ge goda hälso- och miljöeffekter som intebegränsas till lokala luftkvalitetsprogram och attmedlemsländerna skall ges möjligheter till att stimule-ra en introduktion av bättre kvaliteter och miljöklas-ser.Regeringen avser också att göra en översyn avvägtrafikens samlade beskattning i syfte att förbättraden samlade styreffekten med hänsyn till miljö ochtrafiksäkerhet.Herr talman! Till betänkandet finns 16 reservatio-ner fogade. Jag har inte tänkt att kommentera alla,utan jag väljer att kommentera några och jag åter-kommer gärna i replikskiftet.Jag vill kommentera reservation 1under mom. 6 angående aktionsplaner. har i uppdrag att redo-visa förslag som gör det möjligt att uppnå det 50-procentiga reduktionsmålet för kväveutsläpp till havs.Utskottet anser att rättsligt bindande planer sombaseras på miljökvalitetsnormer är en stor och komp-licerad fråga från bl.a. lagstiftningssynpunkt. mening måste i första hand frågorna kringmiljökvalitetsnormer och deras rättsverkan kartläggasinnan man går vidare med sådana planer som reserva-tion 1 under mom. 6 innebär. Utskottet hänvisar idetta sammanhang till Miljöbalksutredningen.Under mom. 9 gällande oljeletningen i Skagerrakhar både och reserveratsig, men med olika motiveringar. Utskottet hyser oroinför planer på provborrning efter olja i Ska-gerrak. Frågan har behandlats av utskottet vid ettflertal tillfällen. Som tidigare förutsätter utskottet attregeringen med stor uppmärksamhet följer frågansutveckling och vidtar de åtgärder som anses erforder-liga. Oljeletningen i Skarrak är en viktig fråga försåväl fisket som miljövården. Utskottet förutsätterockså att regeringen på lämpligt sätt håller riksdageninformerad om hur ärendet utvecklas.Herr talman! Vatten och luftvård är viktiga frågorför oss människor både ur miljösynpunkt och ur liv-skvalitetssynpunkt. Därför är det glädjande att konsta-tera ett så stort engagemang från ledamö-ter, vilket motionsfloran bekräftar. Det är också gläd-jande att konstatera att mycket är på gång i enlighetmed motionsyrkandena.Herr talman! Än en gång yrkar jag bifall till hem-ställan i jordbruksutskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 129 ()Herr talman! Som har sagts i den här de-batten är alla motioner i det här ärendet avstyrkta medhänvisning till pågående utredningar. Det innebärnaturligtvis inte att arbetet med luft- och vattenvård äroväsentligt, tvärtom. Det visar på ett engagemang ochatt det pågår ett arbete inom miljöområdet.Miljöarbetet står inte stilla, . Detfinns ett otroligt engagemang, ett engagemang hosmänniskor och näringsliv runt om i och i helaEuropa för att man skall kunna vidta de åtgärder somär nödvändiga . Vi skall naturligtvisvara med och påverka och vara aktiva för att drivapolitiken framåt. Men det finns ett annat problem somvi sällan vidrör, och det är att vi är dåliga på att defi-niera olika maktcentrum. Var fattas besluten ominriktningen av miljöfrågorna? Vem är det som styrmiljöpolitiken? Är det de olika aktiva miljögruppernasom finns runt om i och i ? Eller är detnäringslivets inriktning som styr miljöpolitiken?Det kan hända att båda delarna är bra, men vi haren stor uppgift att definiera olika maktcentrum, ochdet tror jag att vi borde ha en större debatt om i denhär kammaren.Herr talman! Jag är glad att arbetet med EU:sregler för avgaskrav när det gäller motorer i arbets-maskiner har gått åt rätt håll. EU:s kommission harnyligen antagit ett förslag till utformning av av-gaskrav för dieselmotorer i arbetsmaskiner, och mil-jöministern har vid ett flertal tillfällen klart uttalat atthon i ministerrådet kommer att verka för mycketstränga regler.Jag hoppas också att reglerna för motorer i arbets-redskap går åt samma håll. Även detta har vi påpekat idet yttrande som vi har avgett till betänkandet. Då harvi från liberalerna i alla fall fått ett starktönskemål uppfyllt, ett önskemål som vi hade i vårpartimotion från januari 1995.Dessa regler handlar i första hand om föroreningarsåsom partiklar och avgaser såsom kväveoxider. Menman får inte glömma bort att motorerna också släpperut växthusgaser såsom koldioxid.Kampen mot växthuseffekten är en av vår tidsstrategiskt viktigaste miljöfråga. Utsläppsfria per-sonbilar och lastbilar låter kanske som en utopi, menjag är övertygad om att vi måste börja vidta åtgärderså att vi har kommit framåt en bit in på nästa sekel.Man har från bilindustrin vid ett flertal tillfällenskrivit till mig och sagt att man tar det ansvaret. Manser det som en utmaning att framöver kunna utvecklapersonbilar och lastbilar som kan leva upp till demiljökrav som vi i den här kammaren och i den debattsom förekommer har framfört. Jag hoppas att det ärpå det sättet.Detta är ett viktigt motiv för vårt krav på utsläpps-fri trafik i storstäder 2010. Jag är inte så säker på attvi kommer att bli nöjda med resultatet av det utred-ningsarbete som pågår. Vi får nog återigen diskute-ra den här frågan.Alla frågor som tas upp i det här betänkandet be-handlas i olika utredningar, kommittéer och kommis-sioner. Det innebär att vi i den här kammaren kommeratt komma tillbaka till dem igen.Det är viktigt för att vi fortsätter kampenmot växthuseffekten. Vi måste medverka till attvärldssamfundet fattar beslut om minskningar efter år2000. Det effektivaste sättet att begränsa koldioxidut-släppen är kanske att lägga skatt på dem. Det har vigod erfarenhet av i , och vi är eniga om detta.En viktig väg för oss borde vara att arbeta för attkoldioxidskatter införs internationellt. Åtminstone allaOECD-länder borde ha likvärdiga skatter, och då kanvi börja med EU.EU kan fatta en hel del miljöbeslut medkvalificerad majoritet. Men EU kan inte besluta omskatter om inte alla medlemmar är överens. Det står jusom vi alla vet inskrivet i EU:s grundläggande för-drag.Vi i har vid ett flertal tillfällen tagitupp frågan om en förändring av inriktningen så attEU:s fördrag ändras i den meningen att man ställerkrav på att fördragets skrivningar blir att vetorättentas bort när det gäller beslut om en gemensam nivå förkoldioxidutsläpp. Men socialdemokraterna har engång tidigare i förening med partier som påstår sigvärna mest om miljön röstat ned det här förslaget iriksdagen. Vad tänker man göra nu?Motionerna till IGC-propositionen visar att manåterigen inte ställer upp på detta. yrkadebifall till ett förslag som tidigare lades fram i här ikammaren, och vill man återigen inte vara med omatt ta bort vetorätten.Herr talman! Detta är en viktig fråga. Med hänsyntill detta inlägg och tankarna runt växthuseffektensamt problemen kring övriga frågor som tas upp ibetänkandet har vi inte sett någon anledning till attreservera oss, eftersom det pågår ett arbete.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet.Anf. 130 PER ()Herr talman! Vi har här talat om att ärett oerhört vackert och fantastiskt hav. Det utgör detrikaste reproduktionsområdet på vårt halvklot. Mendet är också ett av de mest utsatta haven. Man kansäga att det också är flodmynningen till . Detär detta hav som får ta emot giftstötarna från konti-nenten, och . På grund av dessdjuphålor ansamlas här transporterade giftiga kemi-kalier, oljerester och tungmetaller. Forskarna harhittat oroväckande mängder av polycykliska aroma-tiska kolväten. Här ligger också uppskattningsvis170 dumpat krigsmateriel, varav 5 000 tonsenapsgas, som långsamt men säkert håller på attlösgöras. Tillsammans med kväveutsläppen och andraobalanser orsakade av människan stressas livet påbottnarna. Reproduktionsförmågan är i fara.Men är fortfarande ett mycket vackertoch relativt rent hav. Runt dess stränder, bland kobbaroch skär, har folk levt och funnit sin utkomst sedanurminnes tider. invaderas kustområdet sommar-tid av miljontals turister, som finner sin rekreationmed salta bad, nöjesfiske och båtliv.Vattnet rör sig. Det är inte lätt att besluta om ma-rina reservat, men det är ett av flera sätt att bevara denbiologiska mångfalden och en uthållig havsmiljö.Bl.a. detta kom man fram till vid en internationellkonferens vid Kärnö marinbiologiska laboratorium iaugusti 1995.Planerna på de norska oljeprovborrningarna, somalla partier i och hela den berörda kustregio-nen runt om säger nej till, är ändå fortfarande ett hot.Herr talman! Även om koncessioner för prov-borrningarna inte skall beviljas , är arbetetmed att "mota i grind" avgörande. Frågan harflera gånger varit uppe i . Bl.a. jag själv harställt frågor och hållit anföranden om ochde norska planerna. Jag hoppas att vi kan utgå från attregeringen är uppmärksam och tar saken på allvar.Men problemet är att det kanske inte räcker. Kra-ven på konsekvensbeskrivningar, samråd och tillsät-tandet av en speciell är inte tillfyllest. Jag tror att måste agera mer kraftfullt.Därför har vi i de gröna yrkat på attregeringen skall ta initiativ till en nordisk överens-kommelse om att freda från borrningarefter olja och gas. Detta är ett steg längre och enframtida försäkring. Det är ingen omöjlighet. Om jaginte är fel underrättad har just en sådan "fredning"skett utmed Floridas kust.Vi har också i vår motion yrkat på att de nordiskaländerna gemensamt skall utreda möjligheterna attrensa havet och återställa det som går att återställa.Dessa frågor bör lämpligen hanteras av Nordiskarådet.Som sagt tror jag att vi alla här i kammaren iprincip är överens när det gäller . Det fårinte exploateras av gas- och oljeindustrin. Det finnsdock ett men, nämligen EU. Som medlemmar har vikanske inte rätten att fatta den här typen av överens-kommelser med ? Är de övriga EU-medlemmarnas intressen avgörande? Det vore klar-läggande om någon kunde ge mig svar på frågan.Rent ekonomiskt står fiske- och turistnäring-arnas intressen tvärt emot gas- och oljeindustrins.Kustfolket i , och har betyd-ligt större ekonomisk nytta och glädje av fisket ochturismen än av gasen och oljan. Detta är ett faktum.De normala oljeläckage som det skulle medföra meden utvinning i och det oljeläckage som vi får från , för att inte tala om vad somskulle hända vid en olycka - en s.k. utblåsning -skulle kunna utradera turismen utmed kusten full-ständigt. Det skulle ta död på den för alla såviktiga fiskenäringen.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall tillMiljöpartiets reservation nr 3, mom. 9.Anf. 131 ()Herr talman! Dess värre är inte Kristdemokraternarepresenterade på ordinarie plats i jordbruksutskottet.Därför tvingas vi lägga våra yrkanden direkt här ikammaren. Vi har tre betänkanden kvar att behand-la. Men jag skall bespara kammarens tid och framläg-ga ett eget yrkande bara när det gäller just detta be-tänkande. Jag yrkar alltså bifall till motion Jo105,yrkande 7.Motionen handlar om att i FN skall verkaför inrättandet av en global vattenkonvention. Yrkan-det har avslagits mycket kortfattat av utskottet. Detföranleder mig att snart ställa en fråga till men också till övriga partiers ledamöter iutskottet som står bakom avslagsyrkandet. sade tidigare att motionerna tog upp frågorsom är under utredning. Men det gäller inte just frå-gan om en global vattenkonvention. Det gäller exem-pelvis den reservation som tog uppi sitt inlägg - ett inlägg som jag hyser stor sympatiför. I reservationen finns det en utredning. Därför kanvi förvänta oss ett resultat som förhoppningsvis blirgynnsamt, bl.a. när det gäller etanolbilen. Men när detgäller just en global vattenkonvention finns det ingenutredning.Herr talman! har vattenförbrukningeni världen trefaldigats. Vattentillgången per person är en tredjedel av vad den var 1970. Det beror på attytterligare 1,8 miljarder människor har tillkommit.Framtidsbilden ser mörk ut, om inte vattenhushåll-ningen ökar. I flera regioner utgör den bristande till-gången på dricksvatten ett av de allvarligaste kon-flikthoten.Vi kristdemokrater menar att en global vattenkon-vention skulle behöva behandla frågor om vattenom-råden som delas av stater, om nyttjandet av ändligagrundvattentillgångar, om ett instrument för ett ef-fektivt globalt samarbete för att få till stånd spridning,teknik och kunnande för effektivt vattenutnyttjande.Vi utvecklar denna frågeställning i vår motion, somjag hänvisar till.Jag konstaterar att utskottet i sitt betänkande intehar någon invändning mot regeringens bedömning attmöjligheterna att få till stånd en global vattenkonven-tion förefaller små. Min fråga till regeringspartietSocialdemokraterna är: Har ni verkligen försökt attverka för en sådan här konvention? Vad är resultatetav det arbetet, eftersom ni nu säger att möjligheternaatt komma fram till ett resultat är små? Övriga partiervill jag fråga: Delar ni verkligen regeringens bedöm-ning att man inte skall göra något åt denna fråga?Detta är centralt i miljöpolitiken, globalt och interna-tionellt sett.Herr talman! Debatten har återigen halkat in litetpå frågan om . Därför kan jag inte avhållamig från att också ta upp den frågan. sade här tidigare att det är tråkigt att det drar ut påtiden. Ja, det må jag säga. Men jag vill framför alltrikta mig till . Hon sade tidigare atten bra miljöpolitik är att stå stilla. Med det menadehon att andra hade den uppfattningen.Men, herr talman, i fråga om kanman se att det är som har sett till att mil-jöpolitiken står stilla. Man har varit en bromskloss.Man har tidigare i denna kammare sagt att man för-sökte förändra , och det skulle inte försenaikraftträdandet med . Det handlade då omikraftträdande den 1 juli 1995.Jag satt här i bänken och räknade ut att dethar gått man sade att ikraftträdandetinte skulle försenas med en enda dag.Vad har gjort på detta område är, detvet vi, att man har varit en bromskloss. Man har för-hindrat att vi får fram en effektiv och samordnadmiljölagstiftning. Det är en dyster insats Miljöpartietstår för på detta område.Anf. 132 () re-plikHerr talman! Jag tänker inte kommentera det därmed mer. Däremot skall jag kommenteraden motion som yrkar bifall till. Jagstöder denna, och jag beklagar att jag faktiskt harmissat den, det måste jag erkänna, när vi hade dis-kussionen uppe i utskottet. Jag tog faktiskt upp dettadå, men jag har inte yrkat bifall, och inte heller reser-verat mig. Men vi kommer att stödja detta. Det är jusom säger. Vattenfrågorna är av grund-läggande betydelse om vi skall kunna ha kvar en jordatt leva på . Det handlar både om det renavattnet och om hur vi tar hand om det vatten vi för-orenar.Ett problem är ju att FN står inför ekonomiskbankrutt. Det är ett annat problem, men det gör att detkanske är svårt att driva frågorna. Det skall i alla fallinte hindra oss att från svensk sida försöka göra vad vikan för att få detta till stånd. Jag stöder alltså yrkan-det.Anf. 133 () replikHerr talman! Jag tackar för det stödet. Vänster-partiet var det första parti som gav besked. förvän-tar jag mig besked från övriga partier. Det är möjligtatt vi kan få en majoritet.Jag kan som svar på detta stöd meddela MaggiMikaelsson att det i senare betänkanden faktiskt finnsett par reservationer från Vänsterns sida som vi krist-demokrater kommer att stödja.Anf. 134 () replikHerr talman! ställde en fråga tillmig. Jag skulle vilja svara så här: Regeringspartiet harinte tagit några initiativ till att bilda en sådan kom-mission. Vi har inte gjort detta bl.a. för att vi tyckeratt det kan vara bättre att börja lokalt och regionalt föratt nå globala resultat. Därför har i bl.a. förordat starka regionala havsmil-jöavtal, såsom Helsingforskonventionen, Oslokon-ventionen och Pariskonventionen.Anf. 135 () replikHerr talman! Också den här debatten känner mannumera igen. Socialdemokraterna ställer de lokalainitiativen mot de internationella. Det finns ju ingenmotsättning. Vi har fört denna debatten några gångertidigare. Varför vill man på just denna punkt, denglobala vattenförsörjningen, inte ta något initiativ?Vi vet att det faktiskt handlar om ett reellt hot motmänskligheten. Detta måste vara en av de viktigastemiljöfrågorna. Men här hänvisar man till lokala ochregionala initiativ, trots att vi vet att det krävs ettglobalt synsätt.Anf. 136 () replikHerr talman! Jag tycker inte precis att det handlarom ett motsatsförhållande, men jag tror att man måsteha en strategi för att åstadkomma resultat. Då tror jag,precis som det socialdemokratiska partiet, att det ärbättre att börja lokalt för att sedan nå en global lös-ning.Anf. 137 () replikHerr talman! Jag blev inte riktigt klok på det därinlägget. Först höll med mig om attbåda sakerna är viktiga. Sedan kom hon ändå tillslutsatsen att man inte skulle jobba på den globalanivån. Jag vill i all ödmjukhet ändå vädja till Social-demokraterna att fundera igenom också denna frågaett varv till och faktiskt försöka ta initiativ i det globa-la perspektivet.Jag såg faktiskt ett TT-telegram i går som visar attdet regionalt börjar hända litet grand. Det handladeom där man tydligen har börjat resone-ra om hur man skall kunna klara vattenförsörjningenmellan de olika staterna.Jag tror att det är helt nödvändigt för att undvikakommande konflikter mellan olika stater, regionalakonflikter såväl som storkonflikter, att man har detglobala synsättet i denna fråga. Jag hade nästan för-väntat mig att Socialdemokraterna skulle vara meraktiva i denna fråga. Vi får väl avvakta och se om dethänder någonting. Annars kommer vi givetvis attåterkomma.Anf. 138 ()Herr talman! Det blir litet fånigt när man skall ståoch diskutera en gång med deborgerliga politikerna. Låt mig bara konstatera att allasom jag bedömer som kunniga när det gäller miljöju-ridik var överens om att vi, om vi hade drivit igenomden miljöbalk som den borgerliga fyrklöverregeringenlade fram, hade haft en sämre miljölagstiftningän om vi inte hade gjort något alls. Vi har alltså enbättre miljölagstiftning , medan vi väntar på enkommande balk.För mig var det helt avgörande. Jag ville inte bidratill att få en sämre miljölagstiftning, även om denkallades för sammanhållande miljöbalk. Det var dåligtoch urvattnat, och visade verkligen hur svårt ni hadehaft det med samarbetet mellan de fyra borgerligapartierna. Om det var resultatet, så var det ett mycketklent och magert resultat.Jag är mycket glad att såg till att detförvisades dit där det hör hemma; till det runda arki-vet. Vi får i stället en ny miljölagstiftning som ärbättre än den vi har . Förutsättningen när vi ut-formar en ny miljöbalk måste ju vara att det skall varaen bra miljölagstiftning.Så vill jag kommentera det yrkande som DanEricsson gjort. Jag kan tyvärr inte som stå här och lova vad mitt parti tycker. Men jagkan att ta upp detta med gruppen i morgon.Vad får göra är väl att i EU driva att EUskall verka för att FN tar initiativ till denna konven-tion. Vi är ju liksom med i EU, jag vet inte om det harundgått . Såvitt jag förstår måste vi setill att få med oss de övriga staterna i EU innan vilägger förslag i FN. Jag skulle gärna vilja höra enkommentar till detta. Så måste det väl de facto vara,eller hur?Anf. 139 ()Herr talman! Jag vet inte vem det är som är fånig iden här debatten. Jag ställde ju faktiskt bara en fråga.Det handlar ju om trovärdighet. Man hari denna kammare sagt att ikraftträdandet av en nymiljöbalk inte skulle försenas . Det har gått229 dagar sedan detta datum inträffade.Hur många dagar ytterligare skall vi vänta? Det ni bidrog med var alltså attstoppa en effektiv, samordnad miljöbalk som skullevarit ett viktigt instrument i det samlade miljöarbetet.Gudrun vet mycket väl att det fanns skön-hetsfläckar i förslaget, men vi hade kunnat lösa detta iriksdagsbehandlingen. Det fanns det tydliga majorite-ter för. Vad har åstadkommit är att manförst sagt att detta inte skall försenas, men sedan gårbara dagarna, och ingenting händer.Sedan, herr talman, är ändå jag tacksam för attockså nu aviserar ett eventuellt stöd förmotionen. Då är ju inte hoppet helt ute.