prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — Gullmarsområdet, utanför vilket de här statio-nerna ligger, är ett naturskyddat område med endastliten lokal påverkan, och det gäller också de andrastationer som ministern nämnde. Recipientkontroller-na ligger ofta vid utsläppsställen och kan inte mäta destora flödena. De aktuella intensivstationerna är vikti-ga eftersom man där kan studera den storskaliga på-verkan..Är det ändå så att intensivstationerna på västkus-ten skall läggas ned - trots enligt min mening starkavetenskapliga skäl, såvitt jag har förstått i strid medmiljömål och internationella överenskommelser ochtill synes mot vanligt sunt förnuft - utgår jag från attockså de motsvarande stationerna i läggsned. Eller gäller något annat för dem? Var finns i såfall logiken?Hur kommer det sig att en så viktig miljöverksam-het skrotas för en i detta sammanhang "billig" miljon,som jag tidigare var inne på? Är det inte väl kortsik-tigt? Egentligen är det väl att ha förlorat perspektivet.Jag vädjar till ministern, skjut upp beslutet tills ut-redningen är klar.Anf. 56 Miljöminister ():Fru talman! Jag skjuter inte upp något beslut. Detär som fattar beslut om detta, interegeringen. Jag tycker att det är viktigt att framhållaatt det här inte är fråga om någon tävling om hurmånga mätstationer olika områden i har. Härär det experterna på - och även därfinns det ett antal forskare, Per - som bedömeratt man kan göra den här neddragningen på mil-jöövervakningsprogrammet och ändå klara de miljö-mål som man har satt upp och den verksamhet somman behöver ha.Jag förlitar mig alltså på att gören riktig bedömning. Vi får väl återkomma när vi serhur den faktiska utvecklingen i och runtSkagerrak är och titta på vilka åtgärder som vi behö-ver göra för att faktiskt förbättra situationen när detgäller de miljöproblem som vi upptäcker genom dehär mätningarna. Jag tror att det blir en viktig uppgiftframöver.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellationerna 1996/97:60 och69 om ansvaret för sanering av miljöskadade om-rådenAnf. 57 har blivit sjuk, och det finns ingenfrån som kan emot svaret. Däremotfinns närvarande i kammaren.Anf. 58 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om vadregeringen avser att vidta för åtgärder för att snabbtkomma till rätta med problemen med nuvaranderättsläge när det gäller markägarens ansvar för för-oreningar. har frågat mig vad jag avseratt göra för att undanröja möjligheterna till fribrev förmiljöförstörande verksamhet som har skett före den 1juli 1989. Båda hänvisar till Regeringsrättens domavseende ansvaret för Klippans Finpappersbruk attdelta i sanering av . Jag har valt att besvarade båda interpellationerna i ett sammanhang. SomEva och vet kan jag dock inteuttala mig angående ett enskilt ärende.De frågor som och är högst relevanta, och det är viktigt att hittabra lösningar.Frågan om ansvar för förorenad mark är av storbetydelse för det praktiska miljöarbetet. Bestämmel-ser om förorenares, markägares och andras ansvar förmiljöskador och regler avseende förorenade områden,med bl.a. registrering av sådana områden, har behand-lats i betänkande Miljöbalken- en skärpt och samordnad miljölagstiftning för enhållbar utveckling. Där har bestämmelserna inordnatsi ett regelsystem som också syftar till att förebygga attny miljöpåverkan sker så att bl.a. nya miljöskadorundviks.Hela problematiken bör behandlas och lösas i ettsammanhang. Regeringen bedömer att den bästa mil-jöeffekten kan uppnås om de förändringar som be-hövs sker inom ramen för , i stället för attfrågan om ansvar för skador som uppkommit före år1989 behandlas särskilt. Genom ett sådant tillväga-gångssätt kan såväl ansvarsfrågan för markägare ochverksamhetsutövare som registrering av förorenadeområden och andra frågor av betydelse för att avhjäl-pa uppkomna skador och förebygga ny miljöpåverkanregleras samordnat. Regeringen avser att lämna pro-position om en miljöbalk den kommande våren.Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret. Det är bra att ministern tycker att det är högstrelevanta frågor som vi har ställt. Jag noterar också attministern tycker att det är viktigt att hitta bra lösning-ar. Vad är då lösningen? Det uttrycks så här i svaret:"- - - den bästa miljöeffekten kan uppnås om deförändringar som behövs sker inom ramen för miljö-balken - - -." Men, fru talman, , som juär mer än en följetong, skulle enligt min uppfattningha varit i kraft . Den lyser nu istället fortfarande med sin frånvaro. Det aviseras attden skall komma, men vi känner till de problem somfinns med att sy ihop en proposition, inte minst medtanke på den hårda kritik som riktas från remissin-stanserna mot den föreliggande utredningen om mil-jöbalken.Jag skulle vilja citera Per , som är av-delningsdirektör vid enhet förmiljöfarligt avfall och efterbehandling. Han har sagtså här i : "Det tar att väntapå den nya . Den kan ju tidigast träda ikraft , och vi anser att det brådskar när det gälleratt få miljöförstörarna att ta sitt ansvar. "Jag har, fru talman, bläddrat igenom Miljöbalksut-redningen och försökt hitta ställen som man skullekunna hänga upp en lagstiftning på för att se till inte får den situation som vi har , med ensorts fribrev för dem som har förorenat områden före1989. Jag har funnit tre ställen som man skulle kunnahänga upp det här på.Det första är principen om att förorenaren skallbetala, den s.k. PPP-principen, men den har vi . Uppenbarligen har den inte räckt till i det härfallet.Det andra, som ministern också pekar på, är ettansvar för att utreda och efterbehandla förorenadeområden. Ansvaret skall vara verksamhetsutövarens.Den nämnda domen pekar på att man utifrån gällandelagstiftning inte kan hävda detta. Eller kan man göradet? Jag vet att ministern egentligen inte kan kom-mentera domslut, men det finns olika tolkningar i dethär avseendet. Är det ministerns uppfattning att vi kangå vidare med detta och göra ett förtydligande lag-stiftningsvägen?Det tredje, som jag faktiskt tycker passar in ochsom jag tycker att ministern kan fundera på, är atttidigare misskötsel kan göra att man inte får nya till-stånd. Det är ett rätt tydligt exempel på misskötsel omman inte tar ansvar för det som man har förorenat. Jagtycker faktiskt att det kan vara tillämpligt i ett sådanthär fall.Det skulle vara intressant, fru talman, att få höraom ministern har någon uppfattning om vilken linjeministern vill välja, eller om det finns flera förslag ände som jag har nämnt för att lösa det här. Vi kan fak-tiskt inte vänta. Det kommer att ta tid med miljöbal-ken, och det finns ingen garanti för att man orkar föraden ända fram. Jag känner till problemen med detta.Ministern har säkerligen en annan uppfattning. Menvi tänker oss risken för att man inte orkar ända fram.Då vet vi att den här domen som kom nu ärprejudicerande, vilket gör att vi har ett antal fall sommyndigheterna inte följer upp där föroreningar harskett men där man nu bedömer att man inte kan ställaföretag till svars. Det är en olycklig situation. Det ärdärför det är bråttom, och det är därför det vore ange-läget att höra om ministern har något svar på minafrågor om hur man skall hantera den här situationen.Anf. 60 (mp):Fru talman! Under allmänna motionstiden skrevMiljöpartiet en motion om precis detta problem, därvi har två hemställanspunkter. Den ena är att riksda-gen beslutar om sådan ändring i miljöskyddslagensom klargör att skyldigheten att avhjälpa olägenhetergäller för alla verksamheter oavsett när de upphörde.Vad gäller den andra punkten får vi ett positivt svarhär att detta skall inarbetas i miljöbalken.Men det är som säger: Det tar förlång tid, och vi måste göra någonting framtill dess att kommer till stånd och börjarverka.Det är stora belopp det är fråga om när det gälleratt sanera marken. får inte de anslagman har begärt för sanering. Man begärde200 miljoner och får en väldigt liten del av de peng-arna. För just marksanering får man 9,4 miljoner. Detmåste vara så att de företag som har ställt till proble-men skall betala. Det är vi väl alla överens om. Detfinns väl ingen skiljelinje där, utan det är bara attinföra det, så att det kommer till stånd.Miljöjurister tvistar ju om huruvida det var rättdömt i den dom i Regeringsrätten som vi pratar om.Både regeringen och har ju tyckt attlagen är klar. Det är ju så att säga ett misstag, för denvar ju inte ämnad till att bli utnyttjad av någon. Båderegeringen och har ju tänkt att före-tagen skall betala, och därför måste vi se till att denhär lilla gluggen täpps igen.Det är som sagt ett stort problem att sanera mark.Det finns 8 000 områden i som är förorenade.2 000 av dem tillhör det här problemet. 6 000 av de8 000 som jag nämnde är bensinstationer, och det harju en annan problematik, som vad jag förstår är mereller mindre löst. Men det är de andra 2 000 som är såangelägna. Det skulle ta väldigt många decennier ochkosta otroligt mycket pengar att sanera områdena, ochdärför måste vi ha dessa regler så att företagen självaså att säga får stå för kostnaderna för det de har tjänatpengar på tidigare.Så jag vädjar till miljöministern att göra somMiljöpartiet säger i vår hemställanspunkt. Jag hoppasockså att de andra partierna stöder oss när den härmotionen kommer upp så att vi får igenom den.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Först vill jag säga till atthade redan varit i kraft så hade man intelöst det här problemet. Detta behandlades inte där.Detta är alltså ett exempel bland många på varför detvar bra att dra tillbaka och lägga fram ettbättre förslag.Dan får ha litet tålamod och vänta tillsförslaget kommer innan jag går in i detalj på hur viskall lösa problemet. Jag vill säga till båda debattö-rerna att jag tror att det är viktigt att man inte lyfter uten enskild del ur och behandlar den sär-skilt. Det här är en väldigt viktig och avgörande fråga,och då bör den behandlas tillsammans med miljöbal-ken. Det kommer ju en proposition , så särskiltmycket fortare kan det ändå inte gå. Det är ju viktigtinte bara att det går fort, utan också att det blir bra. Pådet här sättet tror jag alltså att vi får en bra lösningredan till våren.Eftersom vi ännu inte har lagt fram förslaget kanjag inte presentera vilken lösning vi skall ha och hurden skall se ut, vilket efterfrågar. Menjag kan garantera både och att det moraliskt och ekonomiskt är klart för ossalla att företagen självklart har ett ansvar för de mil-jösynder som de har begått. Genom skallvi också göra det ansvaret mycket juridiskt tydligt.Anf. 62 ():Fru talman! Det var ett mycket tydligt besked attmiljöministern kommer att lägga fram förslag som göratt den här typen av domar kommer att vara omöjligai framtiden, vad jag förstår, och att de som har förore-nat skall vara med och betala. Om jag har uppfattatmiljöministern rätt kan hon ju bekräfta det i sitt nästaanförande. Domen i det fall som vi nu diskuterarskulle vara omöjlig om det förslag som miljöministernnu arbetar med hade varit verklighet. Detta gör att jagkänner mig litet lugnare.Sedan kan vi tvista om takten för det här. Det somär bekymmersamt är ju att detta nu är prejudicerande.Det gör att arbetet med att följa upp och försöka åter-ställa eller sanera miljöskadade områden avstannar.Det är därför det är viktigt att få fram det här snabbt.Ministern gav här ett väldigt tydligt besked att såhär får det inte vara. Men vad hindrar då att vi bryterut detta och snabbt fattar ett beslut som gör att vi inteförsenar och skadar miljöarbetet? Om ministern nu ärklar över att man skall ordna till det här, varför då intelägga fram detta förslag på bord så att vikan fatta beslut och därmed undanröja oklarheterna pådet här området?Jag vill också ta upp en annan del i detta, fru tal-man, som var inne på. Den som ärsatt i skuld är icke fri, har vi hört statsministern uttala.Samma sak gäller faktiskt på miljösidan: Den som ärsatt i miljöskuld är icke fri. Vi har en stor miljöskuld iSverige. Det handlar om att sanera skadade och för-orenade områden. Regeringen har dessvärre inte insettsambandet, dvs. att vi också måste ha resurser för attklara av det här. Förutom de fall då vi verkligen kanhitta företag som är skyldiga kommer det också attfinnas en rad fall då vi inte kommer att kunna hittadem. Då måste vi från samhällets sida kunna gå in. redovisar man hur regeringenstruntar i den här skuldsättningen som handlar omflera tiotals miljarder kronor.Enligt är det 2 000 orter i landetsom behöver saneras eller åtminstone undersökas fören eventuell sanering. Det är precis som sade: Av vad verket begärde har man fått avregeringen. Trots att vi från oppositionen vill ha merapengar har det avslagits, och kvar blev alltså en väl-digt liten del. På länsstyrelsenivå har 18 av landets 24län begärt 250 miljoner. Det ger ett genomsnitt på13,8 miljoner per län. Vad tillskjuter då regeringen?Jo, 0,18 miljoner. Det finns ingen riktig proportionmellan det problem som finns här som är väldigt stort,nämligen miljöskulden, och vad regeringen är bereddatt satsa för att beta av denna miljöskuld. En tjänste-man sade att den insats som regeringen gör är som endroppe vatten i öknen.Förutom att ministern skyndsamt lägger fram för-slag, vilket jag hoppas, till en lagändring eller lagjus-tering som gör att vi kommer åt dem som har förore-nat så att de skall betala så långt möjligt, måste juändå regeringen själv ta ett ansvar, vårt gemensammaansvar, för att beta av miljöskulden. Jag funderar pånär regeringen tänker ta det ansvaret. Man har talatväldigt mycket om att sanera statsfinanserna, menman talar väldigt litet om att sanera miljöfinanserna,om vi skall tala i de termerna. När tänker regeringengöra någonting på den sidan?Anf. 63 (mp):Fru talman! Tyvärr uppfattar jag svaret som att detinte blir någon sådan övergångsregel som vi har be-gärt i vår motion, utan vi får vänta tills miljöbalkenträder i kraft. Det beklagar jag, och jag hoppas attministern kan ändra sig i det fallet så att vi får ensnabb ändring och en övergångsregel.Jag förstår inte hur man kan säga att man bryter utden här lagen, för den gäller ju . Den tillkom påett väldigt konstigt sätt. 1989 gjordes ett tillägg i § 5för att den skulle bli klarare, och det är detta tilläggsom domstolen uppfattar som nytt. Därför måste mankunna ändra det innan träder i kraft. Jagskulle önska att ministern ändrade sig i den uppfatt-ningen.Vi kan lära oss någonting för framtiden. Det är attlagarna på miljöområdet måste vara tydliga. När jagläser dem som lekman uppfattar jag dem så övertydli-ga i just det här fallet. Jag tolkar dem på ett sätt, an-tagligen därför att jag är positiv till miljön, och juris-terna på ett helt annat. Det är viktigt med den nyamiljöbalken att lagarna är så tydliga som möjligt.Missförstånd händer gång på gång. Också kan vi läraoss att domare och åklagare, framför allt kanske do-mare, måste ha mer miljöutbildning. Det har Miljö-partiet krävt i justitieutskottet . Det har vi settresultaten av.Jag har inte mycket mer att tillägga. Problemen ärju kända, det är bara åtgärderna som vi väntar på.Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Som ja sade kommer det alltså enproposition . Både och kommer att få chansen inom en inte särskiltavlägsen framtid att rösta för den nya ochdärmed också hitta en lösning på hur företagens mo-raliska och ekonomiska ansvar tydligare skall visa sigi det juridiska ansvaret. Båda efterlyser här en snab-bare hantering. Jag tycker att exem-pel på tillägget visar hur olyckligt det är att bryta uten del av miljölagstiftningen föra att klarlägga ellertydliggöra. Det riskerar att få helt fel konsekvenser.Det är exempel på hur viktigt det är att behandla mil-jöbalken i ett sammanhang. Den kommer redan nuunder våren.Även om vi löser den här frågan har vi ändå intelöst frågan med ett antal förorenade områden i Sveri-ge där vi inte vet vem som skall betala saneringen.Det är ett oerhört stort problem. Det handlar om . Det som hadebegärt i extra anslag gick inte under dagens ekono-miska omständigheter att ge. Eftersom har suttit i en regering som hade spender-byxorna på sig har vi som sitter nu fått ta på oss ettsaneringsprogram, som innebär att det blir tuffare påalla områden, inklusive miljöområdet.Jag har ingen lösning på det , fru talman, mendet innebär inte att jag struntar i det problemet.Tvärtom tycker jag att det är oerhört bekymmersamt.Jag tror aldrig att vi kommer att få en situation attstaten har tiotals miljarder att sätta in i saneringsarbe-tet. Därför måste vi hitta andra lösningar. Vi måsteockså hitta sätt att finansiera detta som gör att vi inomen inte alltför avlägsen framtid på allvar kan komma igång med saneringsarbetet.Anf. 65 ():Fru talman! Jag börjar med det sista. Jag slog vadmed mig själv att ministern återigen skulle hemfallatill argumentationen att lasta problemen på den tidiga-re regeringen. Jag trodde att regeringen nu börjat lärasig att det inte lägre håller att skylla på den tidigareregeringen. Man får faktiskt ta ansvar för den politikman bedriver. Ni har ändå suttit i regeringsställning iöver . Det finns anledning att börja ställa kravpå regeringen att regera också vad gäller miljöområ-det.Som en droppe vatten i öknen, säger , ansvarig tjänsteman på i , omregeringens satsning på att sanera miljön i förorenadeområden, alltså i praktiken ingenting. Det är regering-ens politik på miljöområdet.När skall man börja med saneringsarbetet? Jagförsökte få fram det. Det skulle vara intressant atthöra vad ministern säger.En avdelningsdirektör på uttalarsig så här: Vi skjuter problemen framför oss. Riskenär stor att alla de specialföretag som har investerat isaneringsteknik nu går omkull.Detta är en allvarlig effekt av att man inte får denhär satsningen. Det innebär att vi tappar i kompetens,tappar i arbetet. När skall man, ministern,ta itu med att sanera miljöfinanserna, miljöskulden?Det finns ingen tid att förlora. Tvärtom, görs ingen-ting nu förlorar vi oerhört mycket mark på det områ-det.Till sist, fru talman! Jag fick inte riktigt svar påfrågan om jag kunde uppfatta ministerns svar så tyd-ligt att det förslag som läggs fram innebär att dentypen av dom som debatten handlar om inte kommeratt kunna inträffa igen, utan företagens ansvar kom-mer att vara mycket tydliga för de miljöföroreningarsom de är skyldiga till bakåt i tiden.Anf. 66 Miljöminister ():Fru talman! Vad gäller den sista frågan tycker jagatt jag har varit mycket tydlig. Om jag är tydligarekommer jag att anklagas för att kommentera bådetidigare och också kommande domar från regerings-rätten. Det är nog inte värt att göra. Jag tror att bådeDan och har förstått allvareti det.Vårt program för att sanera förorenade områden ären droppe i havet, sägs här. Det tror jag inte att alla deområden som faktiskt har fått hjälp med både regist-rering, utredning och sanering instämmer i. Ett antalområden har fått hjälp, och det har varit en väldigtviktig hjälp. Däremot kan vi vara överens om att detinte räcker. Men jag tror inte att hellerhar några att lägga på ettsådant program , även om vi båda skulle viljadet. Även om vi gör omprioriteringar inom en budgetkan inte tiotals miljarder tas från t.ex. sjukvården,äldreomsorgen eller skolan för att sanera tidigaremiljöskadade områden. Vi måste hitta nya lösningar,ny finansiering och vi måste, sist men inte minst,förmå de företag som faktiskt har varit med och buritansvaret för att ställa till miljösynderna att ta sin delav kostnaden och inte överlåta på skattebetalarna.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:33 om er-sättning till kommunerna för mottagning av flyk-tingarAnf. 67 Statsrådet ():Fru talman! ha frågat statsrådetPierre vilka åtgärder han är beredd att vidta isyfte att förstärka den ekonomiska situationen förkommuner, främst storstäderna, som drabbats av högakostnader på grund av att de har fått ta emot ett stortantal flyktingar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall vara på interpellationen.Den stora flyktinginvandringen under senare århar i kombination med arbetsmarknadssituationen förvissa kommuner medfört stora kostnader, främst försocialbidrag. Det gäller särskilt storstadskommunerna,bl.a. på grund av att de haft en stor s.k. sekundär-flyttning från andra kommuner.Mot den här bakgrunden beslutade regeringen den24 oktober att som en engångsvis insats satsatotalt i kommuner som har ensärskilt stor andel flyktingar och hög arbetslöshet.Regeringen har bedömt att det härigenom är möjligtatt göra en verkningsfull insats för de mest utsattakommunerna.De 400 miljonerna tas från anslaget för särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. För år 1996återstår här , som fördelas till17 kommuner. De resterande 200 miljonerna förutsät-ter att beviljar det anslag somföreslås i årets budgetproposition.Beslutet innebär inte att de offentliga finansernaförsämras. Utgiftstaket ligger fast.Regeringen har redovisat de här åtgärderna i enskrivelse till om vissa frågor om den kom-munala ekonomin (skr. 1996/97:51).Regeringen har också haft överläggningar medSvenska kommunförbundet som delar regeringensbedömning, att de insatser som görs på flyktingsidankan bidra till att lösa många av de problem som upp-kommit i kommuner med stor andel flyktingar somdärmed riskerar att få höga merkostnader. En särskildarbetsgrupp skall tillsättas för att analysera kommu-nernas kostnader för flyktingar.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Regering och riksdag har en obehaglig tendensvad gäller flyktingpolitiken att besluta om politiken,men den stora delen av kostnaderna får kommunernastå för. Vi har stora problem i , framför allt iMalmö. Problemen i kommer att beröra senare.Nästa år kommer kostnaderna på grund av att endel bidrag inte längre kommer att ticka ut att öka med260 . Till detta skall då läggas dekostnader vi har, ungefär på en halv miljard, för demsom redan finns i kommunen och för vilka bidragethar gått ut i flera år.Pengarna räcker ju inte heller. Behovet av skolor,sjukvård, äldreomsorg ökar i samband med att dessabostadsorter blivit så populära. Det får man inte hellernågon ersättning för.Fru talman! Jag vågar påstå att och Lands-krona verkligen har tagit sitt ansvar. måste deockså ta huvuddelen av kostnaderna för en åtgärd somär beslutad av regering och riksdag. Dessa kommunerhar tagit emot betydligt fler asylbeviljade än vad detecknat avtal för med Invandrarverket.Debatten i och även utanför riksdagenförvånar mig. Vissa kommunalråd skryter över attderas kommuner, till skillnad från och Sjö-bo, har tagit sitt ansvar. I praktiken har de i många falltagit pengarna men inte tagit emot några asylbevilja-de. Då är det lätt att tala om ansvar.De 400 miljonerna räcker bara en li-ten bit. kommer det att innebära att mansätter en stor press på de kommuner som har tagit detansvar som regering och riksdag har sagt att de bordeta.Jag vill fråga statsrådet: statsrådet att enflykting- och asylpolitik som är beslutad av Sverigesregering och riksdag till huvuddelen skall betalas avkommunerna? Om statsrådet svarar ja på den fråganär det nog många kommunalmän och kommunalkvin-nor runt om i som blir ledsna.Vad hade man från början egentligen tänkt att an-vända de 400 miljonerna till, när de nu plötsligt blevöver?Fru talman! talar statsrådet i sitt svar om"den stora flyktinginvandringen ".Innebär det att statsrådet håller med om det somstatsminister sade i Dagens Nyheterför en månad sedan, att den svenska flyktingpolitikenhar varit för generös?Anf. 69 ():Fru talman! Det är bra att har rik-tat denna interpellation till regeringen. Interpellatio-nen ligger väl i linje med en motion som jag har väckti detta ämne.Statsrådet säger i sitt svar att detta pro-blem särskilt gäller storstadskommunerna. Det är ensanning med stor modifikation. Det finns några mind-re kommuner som har drabbats mycket hårt av kraftigtökade socialkostnader.Landskrona kommun är en sådan. Under de förstaåren som hade en mycket stor sekun-därinvandring, 1994-1995, täcktes merparten avkostnaderna av det statliga schablonbidraget.