prot · GJ0976 · 1996-03-27 00:00:00 — Det är ett samarbete som viockså är beredda att fullfölja. Jag utgår från att fler ärberedda att göra det, även om det har skiftats en delhårda ord här.Energisystemet måste ställas om. Alla är inbjudna.Skatteväxling måste genomföras. Hela Sverigemåste leva och utvecklas för att vi skall få den kraftsom bl.a. nämnde i Landsbygdsriksda-gen och andra utvecklingsgrupper. Det är förutsätt-ningen för att ekonomi skall komma på föt-ter - inte för mycket tal, utan gärning och samarbete.Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 mars.3 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att () hade avsagt sig uppdraget att vara suppleant iarbetsmarknadsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om kompletteringsvalAndre vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade liberalernasriksdagsgrupp anmält som suppleant iutbildningsutskottet efter och somsuppleant i arbetsmarknadsutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i utbildningsutskottetSiri ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetSiri ()5 § Meddelande om inlämning av skriftligafrågor 14 och 15).Jag kommer att besvara interpellationen den16 april 1996.Stockholm den 22 mars 1996Laila Freivalds7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1995/96:U32 till utrikesutskottet1995/96:A15-A19 till arbetsmarknadsutskottet1995/96:L28-L31 till lagutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /96:KU9och betänkande 1995/96:SkU29Justitieutskottets betänkande 1995/96:JuU25Lagutskottets betänkande 1995/96:LU28Utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU13Kulturutskottets betänkande 1995/96:KrU13Trafikutskottets betänkande 1995/96:TU15Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att socialförsäk-ringsutskottets betänkande SfU6, konstitutionsutskot-tets betänkande KU26, finansutskottets betänkandenFiU7 och FiU11, justitieutskottets betänkanden JuU15och JuU17 samt lagutskottets betänkanden LU18,LU19 och LU20 skulle avgöras i ett sammanhang.9 § betänkande 1995/96:SfU6Tvåpartsprocess (prop. 1995/96:128)Anf. 45 ()Fru talman! Det här betänkandet från socialför-säkringsutskottet bygger på ett tidigare riksdagsbesluti ett ärende som handlades av justitieutskottet. Dethandlade om tvåpartsprocess vid de allmänna för-valtningsdomstolarna, och där infördes att detta skullegälla även på socialförsäkringsområdet. I den debattentog jag upp just att tvåpartsprocessen i sig är enmycket bra reform. Men när reformen inte komplette-ras med ökade möjligheter till rättshjälp för den en-skilde individen, och eftersom möjligheterna tillrättshjälp är små i förvaltningsdomstolarna, skapar deten osäkerhet hos den enskilde. När vi gör förändringari vårt rättsväsende och i vårt rättssystem är det viktigtatt förändringarna skall leda till ökad rätts-säkerhet för den enskilde individen.När man nu också inför tvåpartsprocess påsocialförsäkringsområdet är det ännu viktigare attmänniskor i utsatta lägen har möjlighet att få rätts-hjälp. Även i en tvåpartsprocess är det fortfarandedomstolarna som har utredningsskyldigheten, men entvåpartsprocess innebär ändå att utredningsskyldighe-ten kommer att urholkas. Både Lagrådet, som behand-lade det stora betänkandet, och många av de remiss-instanser som svarade om just tvåpartsprocess i för-valtningsdomstolarna, varnade för detta och uttrycktestora farhågor för att det kunde komma att leda till enförskjutning i de praktiska handläggningsformernamot tillämpandet av en förhandlingsprincip, till skill-nad från den nu gällande officialprincipen, och attdetta skulle bli fallet trots att inga lagändringar hargjorts.Den här kritiken och de här farhågorna har ävenregeringen tagit till sig. Man säger också att man i detuppföljningsarbete och det utvärderingsarbete somskall följa på det nya skall väga in detta och speciellttitta på vad som har hänt med domstolarnas utred-ningsskyldighet.Vi i anser att man inte kan införadet här när dessa farhågor finns. Det räcker inte medatt man vid en senare översyn skall titta speciellt pådet. Varje enskild människa som har kommit i kläm ärju en förlust för rättsväsendet. Om människor upple-ver en ökad otrygghet när det gäller rättsväsendet ochmöjligheterna att få hjälp, urholkas otroligt viktigaprinciper.Därför har vi yrkat avslag på utskottets hemställani detta betänkande, inte därför att tvåpartsprocessen isig är fel, men därför att man inte lägger in ocksåökade möjligheter till rättshjälp. Det hade inte varitsvårt att ta med det i sammanhanget. De signaler somges när det gäller förändringar inom rättshjälpsområ-det är snarare att det kommer att bli besparingar.Jag har en undran: Hur kommer man att ställa en kommande översyn, om man ser att domstolar-nas utredningsansvar har urholkats och ser att dessabrister finns? Kommer man i så fall att vara beredd attöka möjligheterna till rättshjälp även i dessa mål? Detär en fråga som jag skulle vilja ha svar på här i dag.Jag skall bara avsluta med att säga, att om en en-skild människa som står inför en förvaltningsdomstoli en tvåpartsprocess och som motpart har en myndig-het med en helt annan utredningskapacitet, en heltannan styrka och möjlighet, i ett ärende som är livs-avgörande för hur hennes liv skall gestalta sig, kom-mer i ett underläge på grund av att vi inte ser till attmänniskor får hjälp, då har samhället förlorat väldigtmycket.Därför yrkar jag avslag på utskottets hemställan.Anf. 46 ()Fru talman! När det gäller socialförsäkringsutskot-tets betänkande om tvåpartsprocessen råder det storenighet i utskottet. har tidigare fattat beslutom en obligatorisk tvåpartsprocess i förvaltnings-domstolarna.Utskottet föreslår nu att även socialförsäkringsmålskall omfattas av en tvåpartsprocess, från den 1 maj1996. Tvåpartsprocessen skall då gälla såväl i ärendendär socialförsäkringsnämnden har fattat det ursprung-liga beslutet men även i ärenden där man omprövartjänstemannabeslut.Fru talman! Utskottet anser också att det här är enriktig åtgärd och att socialförsäkringsnämnden börföreträda kassorna i de ärenden där nämnden tidigarehar beslutat. Det innebär att det allmänna kan företrä-das av socialförsäkringsnämnden eller att ett ärendedelegeras till en särskild tjänsteman, vilket sannoliktkommer att vara det vanligaste.Vänsterpartiet har i sin motion yrkat att beslut inteskall fattas, i avvaktan på att utökade möjligheter tillallmän rättshjälp föreligger.Från utskottet vill vi understryka den utrednings-skyldighet som domstolen åläggs enligt 8 § förvalt-ningsprocesslagen. Domstolens utredningsansvar ochskyldighet att bedöma om underlaget för domstolsför-handlingarna är tillräckligt förändras inte med dennareform.Jag vill vidare notera att en förvaltningsmyndighetenligt regeringsformen är skyldig att agera objektivtoch opartiskt.Fru talman! Utskottet anser att frågan om domsto-larnas utredningsansvar är så betydelsefull att den börägnas särskild uppmärksamhet vid den utvärdering avreformen som det också talas om i propositionen.Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 47 ()Fru talman! Domstolarnas utredningsskyldighetkvarstår, men i en tvåpartsprocess uttunnas denna utanatt man har gjort lagändringarna. Det här är teckensom man har sett tidigare. Det är också farhågor sommånga har framfört, även Lagrådet. Man tar inte dethär på större allvar än att man säger att domstolarnahar en utredningsskyldighet.Man är ju mycket väl medveten om att utrednings-skyldigheten kan komma att uttunnas. Det är ju därförman skall titta speciellt på det här i uppföljningsarbe-tet. Om man inte trodde att de här riskerna fannsskulle man inte heller speciellt behöva peka ut att denbiten skall följas upp speciellt noga. Jag tycker inte attde enskilda människorna skall behöva komma i klämunder tiden.Jag yrkar därför bifall till reservationen.Anf. 48 ()Fru talman! Den oro som känner in-för den här reformen känner inte jag. Utskottet påpe-kar också att domstolarna har ett utredningsansvar ochen skyldighet att se till att underlagen är riktiga, ochom det behövs kompletterande utredningar skall dessagöras. Men känner vi oss självfallet nöjda.Det är självfallet också viktigt att vi följer upp en nyreform och ser till att det inte blir felaktigheter. I såfall får man återkomma . Men kan man inte göra mer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )10 § Nya bestämmelser för traktaments- ochreseersättning m.m. till ledamöterFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1995/96:KU26Nya bestämmelser för traktaments- och reseersättningm.m. till ledamöter (förs.1995/96:RFK4)Anf. 49 ()Fru talman! Jag har suttit med i den utredning somligger till grund för det här betänkandet. Vänsterpar-tiet har fått gehör på flera punkter. Jag önskar natur-ligtvis att vi hade kunnat gå litet längre i en del fall,men gick inte det. I en grupprocess handlar det omatt ta och ge. Man får alltså ge sig på vissa punkteroch på andra får man tillbaka.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 50 ()Fru talman! Hela det politiska systemet i Sverigebefinner sig i en större kris än vad de allra flesta ver-kar ha uppfattat och insett. Det råder inget tvivel omatt det finns ett politikerförakt . Det gör det. Mendet är ändå inte det, skulle jag vilja säga, som är detstora problemet. Det farliga och skrämmande är attmänniskor blir alltmer likgiltiga inför och ointressera-de av att delta i det politiska arbetet. De politiskapartierna är i allvarlig gungning. Det demokratiskasystemet eroderar inifrån. Det faller ihop litet grandsom en sufflé genom att människor inte längre villvara med.Den här utvecklingen har flera orsaker. En är sä-kert den som skrev om för ett tagsedan i . Vem vill identifiera sig medeller bli en spottkopp? Politikern måste tåla enhård granskning som långt ifrån alla vill utsätta sigför. En annan förklaring ligger i att det politiska sys-temet inte verkar fungera längre. Folk känner attmakten ligger någon annanstans, och rörelseutrymmetser ut att bli allt mindre. Politikerna har lämnat ifrånsig mycket av den makt som de har haft. Men jag trorändå att det är viktigt att komma ihåg att just vi en-skilda politiker har ett stort ansvar för hur andra ser påpolitik och politiskt arbete.Om människor ser engagerade politiker med idéer,visioner och en tro på politikens möjligheter ger detnaturligtvis ett helt annat intresse för att vara med änom man ser ett gäng trötta och desillusionerade egois-ter som tycks vara mest intresserade av att förbättrasina egna förmåner.Betänkandet om våra egna traktamenten och er-sättningar är knappast ägnat att minska politikerförak-tet eller att öka lusten att vara med och arbeta poli-tiskt. Det här är just den typen av beslut som ökaravståndet och föraktet. Riksdagsledamöterna skaffarsig nya förmåner. Man smyger under täcket med hurmycket det egentligen handlar om.Varför finns det t.ex. ingen ordentlig kostnadsana-lys över vad det här förslaget kostar skattebetalarna.Annars brukar det vara mycket noga. I förslaget frånförvaltningskontoret finns det över huvud taget intenågon sådan genomgång. Inte heller i konstitutionsut-skottets betänkande finns det någon riktig kost-nadskalkyl. Kanske beror det på att det vore alltförpinsamt om den kom fram.Jag är rädd att kostnaderna totalt sett för att ge-nomföra de här förändringarna i riksdagsledamöternasersättningar och traktamenten kommer att bli myckethöga, kanske 50 miljoner eller ännu mer. Plötsligtskall vi riksdagsledamöter t.ex. få betalt för en lägen-het i . Vi skall få en extra telefonlinje in-stallerad i hemmet och helt betald av . Viskall få fax och mobiltelefon. har vi bara haftpersondator i hemmet.Utöver detta skall vi få resor med egen bil betalda.Redan tidigare har vi resor med flyg och tåg betaldaav . Dessutom får vi nu hotell betalt ochandra utgifter ersatta när vi är ute och reser, på möteni det egna partiet eller möten ordnade av andra. I dagfår vi betala alla de här utgifterna med våra trakta-menten och en särskild kostnadsersättning.Det är just det här jag tycker är skamligt. Trots attriksdagen plötsligt skall ersätta en mängd kostnadersom vi har för resor, telefon, fax, m.m. skall vi hakvar kostnadsersättningen på om åretsom från början är till just för att täcka de utgifter vihar. Det rimliga vore naturligtvis att ta bort den, sär-skilt om man menar allvar när man säger att man villskapa mer likvärdiga förhållanden med andra grupperi samhället. Att avskaffa den här kostnadsersättningensom jag talar om skulle betyda att spararungefär . I stället väljermajoriteten att ta ut dubbla ersättningar, som jag serdet.Hur skall man kunna få respekt för politiker ochpolitik om man agerar på det här sättet? Politiker medryggrad bör stå för det de gör och låta bli att dribblabakom ryggen på väljarna. Tyvärr var detenda parti som reagerade med en motion mot att riks-dagen utnyttjar sin möjlighet att ge sig själv nya för-måner och ökade kostnader. I konstitu-tionsutskottet följde åtminstone frånVänsterpartiet linje. har tydligenVänstern dragit sig tillbaka. Det var alltför frestande för Vänstern att tachansen att skaffa sig litet mer. Jag tycker att det ärtragiskt och pinsamt.Avslutningsvis vill jag också säga att riksdagsle-damöter skall ha bra betalt. Det är rimligt. Rimligaersättningar skall man också ha. De som arbetar idemokratins tjänst skall inte vara i strykklass. Men detskall vara rim och reson i det hela. Man skall intetillåta sig själv ersättningar som är dubbla och heltmotsatta det andra i samhället får.Jag yrkar bifall till reservation nr 3, även om jagnaturligtvis står bakom alla reservationerna.Anf. 51 ()Fru talman! Först vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet med den förändring avikraftträdandet till en del som framgår av utdelaträttelseblad.Med några få mindre ändringar är utskottets be-tänkande i enlighet med vad som föreslagits av för-valtningskontoret och den arbetsgrupp som har varitknuten dit. Jag tycker också att det är bra att Vänster-partiet nu ansluter sig till den här kompromissen ochatt står ensam i sin populistiska fram-toning i den här frågan här i dag.Genom de förändringar som föreslås blir detmer tidsenliga och med andra mer jämförbara regler.Som framgår är utskottet också enigt i alla frågor sånär som på de tre moment som berördeoch som jag främst skall bemöta i mitt inlägg.Beträffande ersättningen för resekostnader m.m.är grundtanken att de regler som gäller i samhället iövrigt också skall gälla riksdagsledamöter. Det tyckerjag är bra. Jag tycker att det är i allra högsta gradrimligt. Det innebär helt enkelt att svararför de merkostnader som uppstår just till följd avresan.Utskottsmajoriteten delar därför inte invändningar mot vad som föreslås beträffandehögsta ersättningsnivå för nattraktamente. Vi menartvärtom att förvaltningsstyrelsens förslag är väl av-vägt med hänsyn till syftet, att jämna ut boendekost-naden. Nog är det väl rimligt, , att riks-dagsledamöter som inte bor i ges vettiga möjligheter att övernatta. Är detrimligt att vi även fortsättningsvis skall bo på vårasmå kontorsrum bland papper och maskiner? Jagtycker inte att det är rimligt.Miljöpartiet reserverar sig också vad gäller regler-na för ersättning för färd med egen bil. Här föreslårutskottsmajoriteten ingenting annat än vad som gällerför statsförvaltningen generellt. Dessutom är det välsamma ersättningar som betalas i näringsliv och or-ganisationer. Jag yrkar därför avslag på reservationer-na 1 och 2.Jag vill också yrka avslag på reservationen 3 be-träffande kostnadsersättningarna och viss tekniskutrustning. Vi i utskottsmajoriteten anser att den redu-cering som görs, och det görs faktiskt en reduceringäven om det inte framgick av inlägg,är rimligt tilltagen.Det är naturligtvis populärt hos en del att slåss förlägre ersättningar för riksdagsledamöter av vad slagdet vara månde. Men det framgår tydligt av betänkan-det att kostnadsersättningarna skall svara mot mångakostnader som riksdagsledamöterna faktiskt har. Detnämns här driftskostnader för telefax, portokostnader,representation, kostnader för vissa tidningar, tidskrif-ter och litteratur, studieresor, konferenser och service-avgifter till partikansliet. Det är därför fel att påstå attersättningen inte svarar mot kostnader.Fru talman! talar så väldigt mycketom politikerföraktet. Jag är medveten om att det finnsett visst sådant förakt. Men när som i talarstolen späder på detta förakt är det inte sålätt att föra en saklig debatt. Det är naturligtvis svårtför människor att tränga igenom allt detta material närPeter utan att egentligen belägga det påståratt mycket av detta är fråga om dubbla ersättningar.Peter har i den här frågan ett stort ansvar förom politikerföraktet ökar.Anf. 52 () replikFru talman! ställde några frågortill mig. Det gällde för det första om det är rimligt atttvingas bo i arbetsrummet som många gör. Dettycker jag naturligtvis inte är rimligt att man tvingasgöra. Det är fullt rimligt att en riksdagsledamot skallkunna ha tillgång till en lägenhet i någorlunda rimlignärhet till här i . Så är detredan i dag. Vi har goda möjligheter att fåen lägenhet. Det gäller de flesta av oss, men inte alla.Jag tycker att de förändringar som sker på dettaområde enligt förslaget i huvudsak är vettiga och gerbättre möjligheter för riksdagsledamöterna att kunnafå en bostad ute på stan. Vad vi i har väntoss mot var att man skulle få hela denna kostnad be-tald av . Vi har satt en något lägre nivå påersättningen från och har tyckt att det harvarit rimligt.Vi har sagt att det kanske inte är rimligt att betalaför alla också i den högsta nivån och för de bästalägenheterna som har tillgång till. Ersätt-ningen bör ligga någonstans i mitten, så att de som haren mindre lägenhet som står för kan få denbetald. De som vill ha en större boendeyta får ta denkostnaden själv.Den andra frågan som tog upphandlar om politikerföraktet, något som också jagtidigare var inne på. Det är någonting som jag verkli-gen har funderat på innan vi började debatten här . Kanske man spär på politikerföraktet ännu mernär man går upp och säger sanningen i talarstolen.Kanske det är bättre att ligga lågt och inte riktigt låt-sas om vad som händer om det inte blir värre än vaddet är . Men jag tror att det är fel att tänka så. Detbästa är ändå att ta en rejäl debatt, visa vad som pågåroch låta människor ta ställning till det. Jag tror attdemokratin på vinner på det.Anf. 53 () replikFru talman! Jag tycker att det som om att man skall ersätta hyrorna för lägenheter-na med maximalt mest pekar på brist påkunskaper om hyreskostnader i Stockholmsområdet.Sedan gläder det mig i och för sig att en representantför tycker att riksdagsmännen skall ha ensådan miljö att arbeta i att de inte nödvändigtvis skallbo på kontoret. Men drar inte de rättaslutsatserna av detta.Jag tycker att tar i när han säger:Om jag säger sanningen och säger som det är kanskedet ökar på politikerföraktet. Det är allt att ta i. PeterEriksson sade tidigare i debatten att det är fråga omdubbla ersättningar. Jag har redovisat en lång radsaker som dessa kostnadsersättningar är avsedda attanvändas för. kallar det för dubblaersättningar. Vad är sanningen? Jag tycker inte att detär som har talat sanning i den här frå-gan.Anf. 54 () replikFru talman! När det gäller frågan om kostnadser-sättningarna har vi riksdagsledamöter en ganskarejält tilltagen s.k. särskild kostnadsersättning. Medden kan vi betala en del av de utgifter som vi har somriksdagsledamöter. När det nu inte finns några rejälakalkyler och kostnadsanalyser är min bedömning atthuvuddelen av de kostnader som riksdagsledamöternahar avser resor med egen bil, telefon hemma och endel av de andra saker som kommer att i sin helhettäckas av på annat sätt.Lejonparten av det som vi har kostnadser-sättning till kommer att täckas helt och hållet av riks-dagen med det nya systemet. Därför vore det rimligtatt ta bort systemet med särskild kostnadsersättning,alternativt begränsa den till att vara mycket liten. Jagerkänner att det finns några kostnader kvar som riks-dagen inte täcker, t.ex. kostnader för litteratur, tid-skrifter och sådant, eller om man vill bjuda människorpå lunch och diskutera politik. De utgifterna täckerinte detta nya system. Men då handlar det om heltandra nivåer än i dag.Det nuvarande förslaget innebär att vi har kvar detgamla systemet med kostnadsersättning och dessutomfår ett nytt system. Därigenom får vi dubbla ersätt-ningar i stället för att välja gå in i ett helt nytt system.Anf. 55 () replikFru talman! Jag lyssnar med förvåning på PeterErikssons argumentering. Först bortsåg han helt frånatt vi nu reducerar kostnadsersättningen. När jag pe-kar på de långa rader av kostnader som riksdagsmän-nen faktiskt har och som skall finansieras med kost-nadsersättningarna backar en bit ochsäger: Man borde ha reducerat mer, men kanske hakvar en del.Sanningen är att en aktiv riksdagsman som har be-hov av dessa stöd för sin verksamhet, som skall fi-nansieras med kostnadsersättningen, kommer att för-bruka denna kostnadsersättning. Jag tycker att det ärrimligt att det är som svarar för de kostna-der som uppstår utöver vad som är rimligt att finansi-era med någons lön.Anf. 56 ()Fru talman! hade jag till-fälle att i frågestunden ställa en fråga till , som då var finansminister, om huruvida hankunde hålla med mig om att förslag som underställsriksdagens prövning alltid skulle vara försedda meden ordentlig kostnadskalkyl. Den frågan föranleddesfrån min sida av att vi då hade fått ett förslag frånriksdagens förvaltningskontors styrelse som i principvar kemiskt ren från kostnadskalkyler.Gustaf von och jag hade i anslutning till detärendet, vilket framgår av dagens handlingar, motio-nerat om avslag på det föreliggande förslaget, men skulle återkomma med förslaget när det försettsmed kostnadsberäkning. Vår tanke var då att det be-rörda utskottet ordentligt skulle redovisa en kost-nadskalkyl. Jag har för egen del ingen anledning att gåin i de olika delförslagen och tycka att de är rimligaeller orimliga. Jag förutsätter att arbetsgruppen hartänkt många goda tankar så att man kan gå med påförslaget. Men jag tycker att det på sitt sätt är skäm-mande att när den själv skall lägga framförslag till underlåter att göra rimliga kalky-ler.Nu har då behandlat den härmotionen. Man säger att man nu har fått en kalkylredovisad i utskottet. Sedan kommer man fram meden justering för den föreslagna reduceringen av kost-nadsersättningen. Den totala merkostnaden för deföreslagna förändringarna beräknas uppgå till minst 3miljoner kronor. Man kan undra vad som avses medminst . Det måste väl i alla fall varaper kvartal. Är det minst 3 miljoner ter sigkalkylen direkt skrattretande. Befinner man sig inte isamma härad kommer det i efterhand att te sig mycketförvånande att man har kastat ut den här siffran.Nu har jag gjort en egen kalkyl. Jag har ocksåstämt av den litet grand och bedömer att den är till-förlitlig. Det här förslaget kommer att innebära attriksdagen sparar 5,6 miljoner på traktamentsersätt-ningar och ca 2,5 miljoner på kostnadsersättningar.Kostnaderna för riksdagsmännens boende kommer attöka med ca . Om ledamö-terna bara bor på hotell , jag tror att det äralldeles för litet, kommer hotellkostnaderna att uppgåtill 3,5 miljoner. Räknar man teknikkostnaderna sålågt som per ledamot, det är troligtvis allde-les för litet med hänsyn till telefon, dator och fax,kommer det att bli ungefär 2 miljoner där. Om mantror att riksdagsledamöternas bil- och taxiresor i val-kretsen bara uppgår till hamnar mandär på ungefär 2,5 miljoner om man bara räknar . Då blir merkostnaden 10-11 miljoner.Mer realistiska siffror på vad det handlar om tordeligga i intervallet i nettomer-kostnad. Det kan hända att det är rimligt.