prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — Det visar på vilka problem man harute i landet.I en reservation ställer och ModerataSamlingspartiet krav på att en särskild utredare till-sätts för att överväga en organisationsförändring avNaturvårdsverket.Utskottets majoritet anser att en kontinuerlig för-ändring av är naturlig och nödvän-dig. Utskottets uppfattning är att Naturvårdsverketsförutsättningar att säkerställa ett effektivt miljöarbeteoch en effektiv använding av anslagna medel kontinu-erligt bör följas upp. Utskottet förutsätter - utan attlägga sig i formen - att regeringen följer upp verk-samheten.Herr talman! Jag vill nämna ytterligare en reser-vation från . Där tullar man 30 miljonerfrån ramen till programmet för omställning till enhållbar utveckling. Det är ett anslag som partiet tidi-gare en gång aktivt hämtat pengar från. Det anmärk-ningsvärda är inte vart pengarna skall gå utan varifrånde tas. Vad har emot en omställning tillhållbar utveckling, och vad har emotsamma utveckling? lyckades ju i tvåreservationer tulla på detta anslag och har tidigarevarit med om att ta pengar därifrån.Herr talman! Medvetenheten om allas vårt ansvarökar. Från tron att god miljö var något som klaradesvia åtgärder mot de stora företagens skorstenar ochövriga utsläpp, ökar insikten om allas vår betydelse.Det handlar om allas vår betydelse och allas vårtansvar för hur vi agerar - lokalt i bostaden, i bostads-området, på vår fritid, i vårt sätt att resa, i vårt val avvaror, i vår livsstil som individer och genom vårakunskaper om samband. Allt är betydelsefullt för engod miljö.Medvetenheten om samband är också viktigt i detglobala miljöarbetet, som flera har nämnt. Miljöskul-den är större i i-världen än i utvecklingsländerna. Vårstandard bygger till stor del på denna skuld. Vad talarför att tredje världens länder i sin strävan mot vårlevnadsstandard inte skall ta samma genväg förbi engod miljö som vi har gjort?Vår enda väg är att ta ansvar för vad vi har förore-nat och visa på ett nytt, ekologiskt hållbart samhälle.Miljön kräver att vi förstår sambanden, såväl lokaltsom globalt.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 47 () replik:Herr talman! Först gäller det synen på biobränsle.I mitt anförande ifrågasatte jag inte den resursen. Vadjag efterlyste var faktiskt en helhetssyn i den här frå-gan och en ingående analys av vad vi skall användabiobränslet till. Vi kan inte inteckna alla områden ochtro att biobränslet räcker, för det gör det inte.Det är den intressanta frågan när det gällerhela energidebatten.Visst har den enskilda ägaren ett förvaltnings-ansvar, . Det intressanta är ju attom vi ser till det enskilda ägandet inom areella nä-ringar i , är det tack vare detta ansvar som vi har en biologisk mångfald ute i kulturlandskapet,och även i skogsbruket. De områden som man talarom, urskogsliknande bestånd i skogsbruket, finns somregel inom ramen för bondeskogsbruket.Jag skall ställa en fråga till inte att det är rimligt att visolidariskt står för miljövärden inom ramen för deareella näringarna och skogsbruket när vi solidarisktstår för miljökraven inom industrin? Somliga tycks troatt det är företagaren som betalar miljöinvesteringar inäringslivet. Så är det ju inte. Det är ju vi som kon-sumenter som får betala via den merkostnad somproduktionen innebär. Det är således en solidariskbetalning till miljöinvesteringar i näringsliv och pro-duktion. Om vi som konsumenter inte ställer uppsolidariskt ramlar företaget helt enkelt om kull. Där ärdet solidariska betalningsansvaret absolut.Vad är det då som gör att vi inte skall vara solida-riskt betalningsansvariga också för miljöinsatser inomde areella näringarna? Det är en fråga som jag gärnaskulle vilja ha svar på. Vi moderater anser att vi ocksåskall stå solidariska när det gäller den formen av mil-jöinvesteringar och bevarandet av viktiga miljöområ-den.Anf. 48 () replik:Herr talman! Först vill jag säga något ombiobränslet. Det jag reagerade mot var väl närmastden underton som fanns om att man tror att man kanhitta storskaliga lösningar för att lösa de framtidaenergiproblemen. Jag tror att det är flera lösningarsom behövs. Det gäller att se mångfalden, att förståatt det är i mångfalden vi har att hitta lösningen iframtiden.När det gäller solidariteten mot det enskilda ägan-det, menar jag att vi måste ställa samma krav här somgäller för industrin. Det är klart att vi alla måste förståatt vi får vara med och betala. Men det skall inte varanågra särskilda subventioner i förhållande till andra,just för att jag har ett ägandet. Det tycker jag verkarkonstigt.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag tror inte heller på storskaligalösningar. Det är bl.a. därför som vi driver den formav energipolitik som vi gör. Vi måste hitta en radsmåskaliga lösningar för att klara energiomställningentill en energiproduktion inom ramen för en hållbarutvecklingen.Ägandefrågorna är ju intressanta och viktiga. Låtmig ta ett exempel. En ung lantbrukare köper en gård,och där finns skog. Inom ramen fördessa skog har han tagit ett lån hosbanken utifrån en värdering av skogsresursen. Så heltplötsligt anser vi i att av de 100som han har är en viktig nyckelbiotop. Därför läggervi ett förbud på dessa , dvs. hälften av denskog som denne unge bonde har köpt för lånandepengar. Vad innebär det? skickar vi intemed några pengar för att betala konsekvenserna av detbeslut som vi har fattat. Vad innebär det? Jo, detinnebär givetvis att vi halverar värdet på gården ifråga.Skillnaden mellan å ena sidan den enskilde bon-den som har skog och en som produce-rar pappersmassa är att om vi lägger samma miljökravpå alla pappersmasseproducenter innebär det att kost-naderna ökar för samtliga och vi betalar solidariskt,men om vi fattar ett sådant beslut att halva bruknings-enheten slås ut hos en bondgrabb som har köpt engård och betalat med lånade pengar blir det ingensolidarisk betalning. Det innebär inte att resten avhans skog kommer att uppvärderas . Vi vetatt värdena ur miljösynpunkt i skogsbruket slår väl-digt olika inom olika brukningsenheter. Därför är detnödvändigt att vi solidariskt ställer upp och betalarom vi skall klara viktiga nyckelbiotoper i skogsbru-ket. Jag beklagar om det stora regeringspartiet inte ärberett att stödja den synen på äganderätten.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag kan se en skillnad iGöte första inlägg och i det senare när detgäller storskaligt och småskaligt. Jag hälsar den för-ändringen med tillfredsställelse.Jag tycker att gör det väldigt enkeltför sig när han tar upp det senare exemplet. Han för-söker hitta en lösning. Detta är också ett mångfasette-rat problem där vi måste se det från fall till fall. Manskulle ju kunna driva resonemang änlängre och säga att när massaindustrin går ned skallbonden kompenseras för att han inte kan leverera sinskog. Någonstans finns det ju en gräns för vilka an-språk ägandet har rätt att ställa hos det allmänna. Dengränsen har vi förmodligen olika uppfattningar om. Såverkar det i alla fall.Anf. 51 () replik:Herr talman! När inledde bör-jade han med att redovisa åtgärder på miljöområdet.Han hänvisade också till saneringen av statens finan-ser och neddragningar inom olika områden. Men intekan mena att miljöskulden saneraslika kraftfullt som statens finanser? Är det så, är dethelt fel tänkt. Att sanera miljöskulden innebär faktisktekonomiska insatser i ett ingångsskede. Det handlarom att både bromsa och gasa.För att vi skall kunna få en bild av vad miljöskul-den egentligen handlar om har vi i vid ettflertal tillfällen begärt att regeringen skall tillsätta enkommission, liknande därman såg över statens finanser och den ekonomiskasituationen, och lägga fram förslag till hur miljöskul-den ser ut och vilka åtgärder man måste vidta för attsanera miljöskulden. Är beredd atthär tycka att ett sådant inslag i miljöpolitikenvore viktigt? Ni har tidigare avfärdat det, men jagtycker att det finns anledning att ställa den frågan i endebatt där man tar upp jämförelser mellan saneringenav statens finanser och miljöskulden. Är IngemarJosefsson nu beredd att föreslå regeringen att tillsättaen kommission där man redovisar miljöskulden ochförslag på åtgärder?Anf. 52 () replik:Herr talman! Av anförande skulleman kunna få den föreställningen att det inte finnsnågot samband mellan statsbudgeten och miljöskul-den. Den skuld vi har i staten kommer naturligtvisockså att gå ut över våra möjligheter att påverka vårmiljöskuld. Ingenting kan vara felaktigare än att troatt ekonomin - om den är god eller dålig i landet -inte också påverkar våra möjligheter att vara aktiva påområden där vi skulle vilja vara aktiva.Eva och hennes parti tillhör dem som sågtill att vi försatte oss i den här situationen och att vihar de ekonomiska problem vi har. Vi försöker nu setill att vi får en god ekonomi som gör att vi kan rättatill de problem som finns i landet - dit hör ocksåmiljöskulden. Men det är klart att dåliga finanserbegränsar möjligheterna. Socialdemokratin för nu enpolitik som skall möjliggöra att vi sedan kan föra vårpolitik. Det är inte vårt problem vi rättar till. Det ärandra som har sett till att det har blivit så här, men viär med och försöker få landet på fötter igen ekono-miskt. Då kan vi genomföra det som vi helst av alltvill.Anf. 53 () replik:Herr talman! är det ju inte så att någon annanhar ansvaret för de dåliga finanserna. Ni har faktisktansvaret att se till att det blir balans i svensk ekonomi,och det är vi alla överens om. Det är bara vilka medelman använder och vilka prioriteringar man gör som viär oense om. kan väl ändå intetycka att en god prioritering i en svår ekonomisksituation är att ge skattelättnader till tjänstebilsinne-havare? Staten förlorar på att införaett nytt system för tjänstebilar. Det är ett exempel påatt man gör en prioritering som ur min synpunkt är enfelprioritering.Jag ställer återigen frågan till han, utifrån den analys han gör av den ekonomis-ka situationen, är beredd att tillsätta den här kommis-sionen som skall se över miljöskulden.Anf. 54 () replik:Herr talman! Socialdemokratin är beredd att se tillatt vi sanerar statens finanser. När vi har sanerat sta-tens finanser kan vi ta itu med miljöskulden och andraproblem som det svenska samhället har.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag vill gärna fortsätta diskussionenkring budgetsanering och miljöskuld. Det var i ochför sig en intressant utgångspunkt , nämligen den ekonomiska. Det finns ju ettkonvergensprogram från regeringen där man säger attmiljöskadorna inte får öka när man sanerar statsfinan-serna. Detta skall dessutom redovisas till riksdagentvå gånger . Så har icke skett. Som sade har regeringen inte redovisat hur det går medmiljöskulden - eller miljöproblematiken, eller vadman nu kallar det för - när man genomför budgetsa-neringen, trots att man till i detsvenska konvergensprogrammet har förbundit sig attgöra detta. Ni socialdemokrater i håller tyst,säger ingenting, låter det passera och avslår motionersom kräver att det här skall tas upp.Jag tänker också ta upp en annan fråga som är merkopplad till själva betänkandet. Som sade anslås det pengar till skoterleder, samtidigtsom man drar ned dramatiskt på akuta miljöproblem.Jag har särskilt lyft upp det här med miljöskadadeområden, där har äskat 210 miljoneroch får 17 ½. Det räcker inte till ett enda riktigt pro-jekt - kanske i bästa fall någon nedlagd bensinmack.Vi har sagt: Varför inte vänta litet med skoterle-derna tills vi fått ordning på de tysta områdena i fjäl-len osv? Varför inte ta det litet lugnare med det och istället satsa åtminstone någonting på miljöskadadeområden, där det läcker tungmetaller, klorerade äm-nen och andra mycket farliga miljögifter med stornegativ miljöpåverkan och där problemen är mycketstora? Det här är också en mycket stor del av det somkallas för miljöskulden.Det här är oerhört angeläget, och jag måste fak-tiskt fråga: Varför kan man från Socialdemokraternassida inte vara med på en sådan prioritering?Anf. 56 () replik:Herr talman! När det gäller skoterlederna är detvår och regeringens bedömning att det är viktigt attsnabbt få i gång dessa. Vi tror att det är värdefullt föratt minimera de konflikter som finns i det här områ-det, men också för att markera att det inte är fritt framatt använda skoter hur som helst. I det sammanhangetskall skoterlederna ses.Anf. 57 () replik:Herr talman! Om man bara bygger skoterleder ochinte gör det andra som är tänkt i fråga om tysta områ-den och liknande regleringar kommer de nya skoter-lederna att leda till mer skotertrafik och därmed ökadeproblem och ökade konflikter med naturvården ochfriluftslivet i övrigt. Det är en bakvänd politik. Manbör göra de här sakerna , på ett samlat sätt.Och man bör naturligtvis få ordning på de tysta områ-dena först, innan man avsätter pengar till och börjarbygga skoterleder - annars förvärrar man problemet.Oaktat detta, är inte det här med miljöskadade om-råden någonting viktigt för er socialdemokrater? Nimåste väl ändå inse att det inte räcker med ett anslagpå 17 ½ miljon när vi vet att det t.ex. skulle kosta 350miljoner bara att åtgärda Värtan och 50 miljoner attåtgärda problemen i . Alla andra medelsto-ra projekt ligger också på den nivån. Då är 17 ½ mil-jon ett hån mot ett av de största miljöproblem vi har iSverige. Ni måste väl ändå vara beredda att prioritera,när vi nu har ont om pengar, det som är viktigast frånmiljösynpunkt på miljöbudgeten. Då kan man inteprioritera pengar till skoterleder, som faktiskt intelöser miljöproblem utan ökar konflikterna med denuppläggning man nu har.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att när det gällerskoterlederna har vi helt olika uppfattningar.När det gäller miljöskadade områden delar vi upp-fattningen att det här finns allvarliga problem. Menvilken summa skulle vi ha behövt prestera för atttäcka upp de önskemål har om sane-ringar här i och på andra håll? Det här ären fråga som vi med kraft av stärkt ekonomi kommeratt ta tag i. Men det är också så att de som har varitmed om att skada de här områdena måste vara medoch betala. Här delar jag uppfattningatt det finns en risk att de domstolsutslag som harförekommit kan innebära problem när vi skall utkrävaansvaret. Detta måste vi också komma till rätta mednär vi nu arbetar med miljöbalken.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag vill ta upp kring och den reserva-tion som vi i har lagt fram. Delar inte min uppfattning att det har hänt väldigtmycket på miljövårdens område sedan kom till ? Vi har fått enkraftigt förändrad lagstiftning, även om det ännu intehar blivit någon miljöbalk. Vi har gått med i den eu-ropeiska unionen. Vi har fått ett Miljödepartement.Man kan säga att villkoren har förändrats väldigtmycket. Jag talar då inte om några besparingar påNaturvårdsverket utan om själva sättet att arbeta:målinriktning, ansvarsområden etc.Delar inte min och Centernsuppfattning att det, för att uttrycka det mycket försik-tigt, kan finnas skäl att i det här läget se över - dess mål, dess inriktning, dess arbets-uppgifter och dess förutsättningar? Jag är faktiskt litetoklar över varför Socialdemokraterna och utskottetsmajoritet inte har velat vara med om detta - för mil-jöns skull och för att underlätta arbetet för Natur-vårdsverket.Den andra frågan, herr talman, gäller vårt förslagom att öka kalkningen. säger där -helt riktigt, skall sägas - att man har tullat pådet anslag som gäller omställning till hållbar utveck-ling. Så är det. Men jag skulle vilja, herr talman, attIngemar berättade vilka som har tullat ochhur mycket, så att vi blir klara över att det är legitimtatt på det här sättet söka prioriteringar även med hjälpav detta anslag.Anf. 60 () replik:Herr talman! Låt mig först besvara frågan omkalkningen. Det anslag som pengarna tas från - ochdär , om jag nu läser reservationen rätt,vill tulla 50 miljoner - har sedan det beslutades väcktväldigt stort intresse. Till både departement och läns-styrelser strömmar det nu in ansökningar om att fåanvända de här pengarna. Och det är inga dåliga för-slag. Det är förslag som jag säkert, efter att ha hörtden här debatten, föreställer mig att flera av er skullevilja ställa upp på.Därför är det väldigt förvånande när nu flera par-tier, utan att ha sett vad pengarna skall användas till -för det tror jag inte att ni har gjort - säger att man ärberedd att hoppa på just det här anslaget. Det tyckerjag är anmärkningsvärt. Jag tycker också att det ärsynd att det är som visar vägen för att få dehär pengarna att helt enkelt försvinna på miljöområ-det, när det är så att ni har pengar till kalk-ning som ni inte visste om! Det finns alltså mer peng-ar att disponera än när ni skrev era reservationer. Jagkan inte se de reservationerna som någonting annat änett utspel mera för galleriet än för verkligheten.Anf. 61 () replik:Herr talman! hann inte sva-ra på min andra fråga om , dessmålsättning och inriktning och det angelägna i att seöver det. Möjligen hinner han med det i nästa replik,även om det kan vara med tiden ibland.Ingemar talar om kalkningsanslaget, omatt hoppa på och om snabba ryck. Problemet, herrtalman, var att det gick litet av en chockvåg genomMiljö-Sverige , närregeringen gav uppdrag och sedan i varma ordalagtalade om möjligheten till en nedskärning av kalk-ningsanslaget till 80 miljoner. Det agerandet sattenaturligtvis fokus på frågan om kalkning. Vi menar,som jag tycker mycket berättigat, att kalkningen är ettsätt att hantera ett kraftigt och identifierat mil-jöproblem. Vi känner till problemet, vi vet orsakernaoch vi vet hur man skall hantera det. Däri bottnarnaturligtvis vårt värnande om anslaget.Jag vet också att vet att det härinte är något påkommet från vår sida. Det härär en långrotad inställning som vi gärna står för. Dethindrar inte att jag utgår från och hoppas att det finnsangelägna projekt att arbeta med inom ramen förprogrammet för omställning till hållbar utveckling,men det gör inte kalkningen av Sveriges sjöar ochvattendrag mindre angelägen.Anf. 62 () replik:Herr talman! Det är riktigt att jag inte hann svarapå den första delen av fråga. Det harnaturligtvis att göra med att det i en del fall är lättareatt fråga än att svara.När det gäller har utskottet sagtatt det kontinuerligt bör ske en förändring av . Vi har också sagt att det sker förändring-ar. Vi har framhållit en del av det som pekat på, nämligen det som har skett i omvärl-den. Däremot har vi inte specificerat att en särskiltutredare skall klara detta. Vi har inte gett oss in påformen för detta. Denna fråga bör tacklas mycketprecist, och det här skulle vara en mycket enkel lös-ning på ett så stort problem.Vi andra, som vet att också regeringen tycker attdet har tillkommit en rad av frågor i omgivningen,utgår från att regeringen kommer att fullfölja den härfrågan.När det gäller kalkningen vill jag fråga: Om detdyker upp ytterligare 10 miljoner som kommer attkunna användas för kalkning, känner ni inte att ni då,med hänsyn till att det finns mera pengar, kan kännaanledning att förändra er reservation?Anf. 63 () replik:Herr talman! hade delvis rättnär det gäller . Jag har suttit i , men det var när vihade ett offensivt verk, som hade starkt stöd frånregeringen, inklusive . Mot den bak-grunden är den utveckling som äger rum än merbeklaglig. Vid regeringsskiftet byttes jag ut mot envänsterpartist. Det är möjligt att regeringen tyckte attdet skulle bli lättare att skära ned med det partietrepresenterat i styrelsen.Den del av länsstyrelsepengarna som gäller för-surningen i är förbrukade. När jag hörIngemar plädera mot reservationen och talaom spel för galleriet börjar jag faktiskt bli alltmerintresserad av den. Om det finns en möjlighet att få enmajoritet för att förstärka anslaget till kalkning, trorjag att länsstyrelserna i hög grad kommer att varatacksamma för detta. De kommer inte att ha någontingemot det, även om de har skickat in förslag till diverseolika projekt.Jag säger inte hur vi skall göra med detta,men jag tycker inte att direkt harstärkt regeringens argumentation.Jag hade två frågor, herr talman. Det är i och försig lätt att ställa frågor, men jag begränsade mig. Denena gällde saneringsplan för miljöskulden och mil-jöbudgetunderskottet. Regeringen har satsat på att fåekonomisk balans 1998. När skall vi få en balans imiljöbudgeten? Jag skulle vilja ha ett svar på denfrågan.Den andra frågan gällde rättvisan i behandlingenav . Det handlar om fördelningav medel för arbetet med forskning och utbildning,syftande till att rädda och bevara utrotningshotadedjurarter. Varför fick Ark ett antal miljoner,och varför får ingenting?Anf. 64 () replik:Herr talman! När det gäller djurparkvill jag hänvisa till det svar som läm-nade. Mitt svar är detsamma.När det gäller kalkningen är det på följande sätt,. Även om känner siglockad att tala om för regeringen att det inte blev somman hade tänkt sig, skall ju pengarna tas någon an-nanstans ifrån. När man säger att man skall anslåpengar är det ju inte fråga om några fria nya pengar,utan de skall tas från ett bestämt område. Jag ifråga-sätter faktiskt om det är klokt att så sker samtidigtsom det kan påvisas att till kalkning står till förfogan-de minst lika mycket pengar som har disponerats i år.Regeringen har dessutom lovat att 1998 återkommatill kalkningen.De som vill slå vakt om den här verksamheten be-höver alltså inte vara oroliga. Sammanlagt 200 miljo-ner står till kalkningens förfogande . Jag me-nar att det faktiskt kan vara ett inslag av opportunismi att ni hänger på en debatt som har pågått länge, i enfråga där man faktiskt har kommit fram till en lösning.Anf. 65 () replik:Herr talman! Vad återigen gäller bristen på anslagtill hänvisade prioritering. Får jag tolkaIngemar på det sättet att han tycker att detär rimligt att nu noggrant prövardetta och faktiskt studerar verksamheten vid Kolmår-dens djurpark för att göra en riktig bedömning av omman skall ge ett anslag? Det är ändå en liten finger-visning om vad utskottet tycker. Rättvisefrågan i dethär sammanhanget har man definitivt inte rett ut.Vad beträffar reservationen från ochMiljöpartiet kan jag ibland som att det är fråga om ett spel för galleriet. Mil-jöbudgeten föreligger, och man har antagit kristde-mokraternas förslag till ökade medel för kalkning.Man tar ett sista desperat grepp för att ur ett särskiltanslag hämta nya pengar. Det är kanske inte så tokigtändå att fundera på den möjligheten.Jag har själv på motsvarande sätt lagt fram förslagför att få pengar till de miljarder som krävs för mil-jöprojekt. har avvisat detta här i kamma-ren, men jag skall inte vara småsint. Jag funderargivetvis över om detta ändå är en möjlig väg för attstärka miljöarbetet i Sverige.Jag fick, herr talman, inget svar på min fråga omnär socialdemokraterna anser att vi skall ha balansvad gäller vår miljöskuld och vårt miljöbudgetunder-skott. Jag tycker att det är den kanske intressan-taste frågan, inte minst mot bakgrund av att man helatiden talar om att man skall sanera statens finanser.När skall vi sanera den miljöskuld som vi har?Anf. 66 () re-plik:Herr talman! Jag skall börja med att ställa en frågatill . Han läste i början innantill urbetänkandet eller ur propositionen om målen för mil-jöpolitiken. Det är väldigt fina mål, som vi alla delar,eftersom vi står bakom betänkandet. Men det somIngemar inte läste upp var att det krävsaktiva medborgare men också en tydlig politik för attfrämja ett ökat kretsloppstänkande. Jag skall åter-komma till det.Min konkreta fråga om de här målen är: TyckerIngemar att vi med det här betänkandetuppfyller målen? Tar vi några steg ytterligare för attuppfylla dem?Jag vill vidare ta upp frågan om en tydlig politiknär det gäller kalkning. När jag ser på vad regeringentidigare har sagt om kalkning tycker jag att politikenhar varit ganska tydlig. Man vill skära ned anslag ochman vill minska verksamheten. Man har tänkt sig attkunna minska anslaget men behålla verk-samheten ändå.