prot · GJ0982 · 1996-04-18 00:00:00 — Jag undrar om inte ärett universitet som skulle kunna bära en del. I ställetsatsar man på en häst om inte finns än - nämligenMalmö.Det finns en del underligheter här. Det handlar juså att säga om hur man väljer att rikta in det hela. Detjag tycker är ett bekymmer, och där har jag inte fåttett vettigt svar, är frågan om vad regeringen ser somorsak till våra svårigheter att rekrytera ungdomar tilllängre studier - åtminstone om vi inte har rekordar-betslöshet. Den tillströmning vi ser just nu förklarasju av att regeringen misslyckats totalt med den eko-nomiska politiken.Anf. 7 Utbildningsminister ()Fru talman! Den tillströmning till längre högsko-leutbildningar vi nu har, och har haft under de senasteåren, har ju framför allt ägt rum under den borgerligaregeringen. Det är nog litet för tidigt att fördela an-svaret i det avseendet.När det gäller forskningen kan jag bara konstateraatt om man talar med de ledande svenska forsk-ningsinstitutionerna, har de inga svårigheter att få hitframstående forskare utifrån. Snarare råder det förhål-landet att det är många som vill komma hit men somman inte har möjlighet att bereda plats för. Så det äringet problem för svensk forskning att vi inte kan fåhit internationella forskare - inom områden där vi hargod kvalitet vill säga.Vi har god kvalitet på ett antal områden. På andraområden är det kanske inte så attraktivt, men då är detinte lönerna som är avgörande, utan då är det så inte tycker att det är tillräckligt intressant forsk-ning. Det är det som avgör forskares intresse för attarbeta i Sverige.Vi kan titta på alla internationella undersökningaroch finna att vi har en hög kvalitet. Den kan bli bättre.Jag står inte här och försvarar det bestående, det harjag ingen anledning att göra. Det kan göras mycketstora förändringar inom universitet och högskolor föratt det skall bli bättre både när det gäller undervis-ningen och när det gäller forskningen. De förändring-ar vi planerar i fråga om undervisning syftar till när det gäller meritvärdering för de högre tjäns-terna inom universitets- och högskoleväsendet ocksåskall ta hänsyn till lärarnas och forskarnas förmåga attundervisa och att skapa en god pedagogisk miljö påuniversiteten.Mycket kan således förändras. Naturligtvis är jagglad om det visar sig att också i praktiskpolitik stöder regeringens utbyggnad. Men då krävsdet också att man inte utlovar ofantliga skattesänk-ningar, som en dyrbar utbyggnad av utbild-ningen skall finansieras.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1995/96:152 om re-gelverket för miljöstödAnf. 8 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig om rege-ringen är beredd att förenkla regelverket för jordbru-kets miljöstöd. Svaret på frågan är ja.Min företrädare har nyligenbesvarat en interpellation med samma innebörd. Se-dan dess har det gjorts en del förändringar i regelver-ket. I likhet med vill jag under-stryka att regeringen och ansvariga myndigheter ärmycket angelägna om att syftena med miljöstödetuppfylls och att regelverket inte lägger några hinder ivägen för detta. Vid behov skall därför oklarheter ochmissförstånd rättas till. Mer genomgripande föränd-ringar av stödsystemen genomförs lämpligen med mererfarenhet som grund. En utvärdering och översyn avmiljöprogrammet i sin helhet är planerad redan till år1997.Miljöprogrammet i sin helhet är ett bra instrumentsom genom att åstadkomma ett långsiktigt miljöenga-gemang hos lantbrukarna medverkar till att uppnåen-det av miljömålen för jordbruket. Med hjälp av mil-jöprogrammet är det möjligt att ersätta lantbrukarnaför miljöanpassade brukningsmetoder och bevarandeav den biologiska mångfalden. Miljöprogrammetomfattar ersättning för miljötjänster för 1,5 miljarderkronor under en femårsperiod.Tillämpningen av miljöstödet, i första hand stödettill natur- och kulturmiljöer, har dock varit förenadmed vissa svårigheter. För att underlätta för lantbru-karna och för att stimulera anslutningen har regering-en fattat beslut om att korrigera och förtydliga regler-na i bl.a. följande avseenden.Eftersom en stor del av landets jordbruksmark ärunder någon form av arrendekontrakt är det viktigt attäven denna areal ansluts till miljöprogrammet. Enarrendator skall kunna befrias från återbetalnings-skyldighet av utbetald ersättning om nyttjanderättentill marken upphör på grundav någon oförutsedd händelse som arrendatorn interåder över. Lantbrukaren skall göra sitt bästa för attförsäkra sig om att han kan disponera marken underden tid som beslutet om miljöstöd gäller.En lantbrukare skall inte heller avskräckas från attdelta i miljöprogrammet på grund av risken att drab-bas av orimligt hårda sanktioner om han av någonanledning inte uppfyller skötselvillkoren in i minstadetalj. Bestämmelserna ger, redan som de ursprungli-gen var skrivna, utrymme för flexibilitet i skötselvill-koren och kan anpassas till lokala förhållanden. Sköt-seln skall vara målstyrd och relaterad till önskvärtresultat efter förhållandena på platsen. Reglerna skalldärför inte tolkas så att i förväg bestämda skötselkravskall gälla oavsett om de är tekniskt genomförbaraeller meningsfulla från miljösynpunkt. Om lantbruka-ren inte fullföljer sina åtaganden så skall den sanktionsom kan bli aktuell stå i proportion till överträdelsen.Kraven skall också vara rimliga. hardärför möjlighet att göra en skälighetsbedömning.Denna bedömning skall naturligtvis göras i det en-skilda fallet.Ersättningssystemet bör även fortsättningsvis varamålinriktat och förenat med krav på ändamålsenligmotprestation. De korrigeringar av reglerna som nugenomförts medverkar på ett positivt sätt till målupp-fyllelsen av miljöprogrammet och till att lantbrukarnauppmuntrats ansöka om miljöstöd i den ansöknings-omgång som just avslutats. Jag inser dock att behovetav information och utbildning beträffande berördalantbrukare kommer att vara stort den närmaste tiden.Länsstyrelserna har härvid ett särskilt ansvar att till-handahålla den information och utbildning som lant-brukaren behöver för att skötseln av ängar, hagar ochandra inslag i odlingslandskapet skall bli den avsedda.Särskilda medel har fördelats till information ochutbildningsinsatser inom ramen för miljöprogrammet.Även länsstyrelserna har fått del av sådana medel.Anf. 9 ()Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Det är nästan exakt en månad sedan jag hade endebatt i samma fråga med förra jordbruksministernMargareta . Jag tog då bl.a. upp de frågorsom det nya statsrådet hänvisar till. Hon säger att mannu har korrigerat där. Det gäller arrendatorernas si-tuation och sanktionssystemet inom regelverket. Jagär mycket tacksam för att regeringen på dessa punkterhar lyssnat på mina argument för en månad sedan. Jagfick inget besked i samband med diskussionen här,utan det var efter debatten som det gick ut ett press-meddelande om att de här förändringarna skulle gö-ras. Det är bra.Det allvarliga är dock att vad man har justeratgäller, såvitt jag förstår, följdproblemen av ett omöj-ligt regelverk. Det är i och för sig bra att man justerarnär det gäller följdproblemen, men det vore betydligtbättre om man satte sig ner och justeradehela regelverket. Det är nämligen just regelverket somutgör grundproblemet i detta sammanhang.Jag har några frågor, men jag skall inte rada uppalla de argument som jag lade fram för en månadsedan inför kammaren. Det vore ganska så menings-löst, även om den debatten var intressant. skall jagkoncentrera mig på några frågor.Först gäller det byråkratin och detaljstyrningen.Vad statsrådet säger i sitt svar är intressant: "Reglernaskall därför inte tolkas så att i förväg bestämda sköt-selkrav skall gälla oavsett om de är tekniskt genom-förbara ---." Det är rimligt, men mina följdfrågorblir: Varför inte redan i regelverket se till att reglernablir sådana att de är tekniskt genomförbara? Varförskall erfarenheter först skapa/ge de förutsättningarna?Reglerna i regelverket är ju så kompliceradeatt det nästan är tekniskt omöjligt att genomföra dem.Därför kräver jag en översyn av hela detaljeringsgra-den i detta regelsystem. Är inte statsrådet beredd attförenkla regelverket på ett sådant sätt att reglerna ärrimliga redan från början?En annan viktig punkt i detta sammanhang gällerdet faktum att många tror att det är EU som har skapatreglerna. Den nuvarande jordbruksministern har varitpositiv till EU . Därför är det angeläget attvi kan vara överens på den punkten, dvs. om att viinte skall skylla på EU när det gäller hemmagjordaregler. Vi måste själva ta ansvar. Då är det ministernsom tillsammans med kan göra justeringaroch förändringar i det här sammanhanget.Sedan gäller det kvalifikations- och stödpoängen,något som har krånglat till det hela. Såvitt jag förstårbehöver vi inte båda de begreppen. Det räcker faktisktatt räkna ut vad det är som ger förutsättningarna stöd.Det här med kvalifikation är egentligen fullständigtointressant.Min andra fråga: Är ministern beredd att göra enjustering här och slopa diskussionen om kvalifika-tionspoäng och bara se till att vi får ett begrepp omvad som är stödgrundande i dessa sammanhang?Min tredje fråga: Varför skall de stora markägarnagynnas före de små? Utifrån den ideologi som jagföreträder sätts precis lika stort värde på en liten bon-de som på en stor godsägare. Det är i och för sig ingetfel i att en stor godsägare får ersättning utifrån detarbete som han lägger ner. Men varför skall fem småbönder inte få ersättning utifrån det arbete som degemensamt lägger ner?Är statsrådet beredd att verkligen ändra på densituationen så att de små inte missgynnas inom ramenför regelverket? Det finns faktiskt förutsättningar attutifrån de erfarenheter vi har i miljöavtalen från läns-styrelsernas sida bygga upp ett rimligt regelverk.Anf. 10 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag delar uppfattningatt krånglig administration inte är något som EU haruppfunnit. Sådant kan förekomma även på andra håll ivärlden - och har så gjort och gör det också.När det gäller den del av miljöstödet som rör åt-gärder för att bevara värdefulla natur- och kulturmil-jöer är det många aspekter som gör att det blir komp-licerat.Det handlar ofta om att återinföra brukningsfor-mer som har försvunnit frånlantbruket, och där kunskapen om hur man traditio-nellt skall arbeta för att åstadkomma de önskade kul-tureffekterna inte är helt aktuell. Detta har säkertbidragit till att regelverket blivit komplicerat.När vi nu har ett komplicerat regelverk är det intesäkert att man underlättar för brukarna eller administ-ratörerna genom att under det första pågå-ende året gå in med nya snabba förändringar. Miljö-stödet skall i sin helhet utvärderas . Menlåt mig också tillägga att även om det inte finns någraerfarenheter av tillämpningen av just detta stöd tillnatur- och kulturmiljöer så här långt eftersom detta ärdet första året, är vi medvetna om att just denna stöd-form har varit förenad med vissa svårigheter.Regeringen är fullt beredd att göra en undersök-ning av denna del av stödet, och att göra den snabbareän den fullständiga översyn som skall göras 1997.Regeringen vill göra detta i syfte att se över regelver-ket och överväga förändringar i tillämpningen, om såär nödvändigt, så att måluppfyllelsen av stödet inteförsvåras.Jag hoppas att detta är svar på frå-gor.Anf. 11 ()Fru talman! Jag tackar för förtydligandet. bör-jar vi mer precist kunna diskutera vad det handlar om.Min fråga till statsrådet är: När skall vi kunna fåfram en sådan justering? Enligt min uppfattning måsteden komma . Om vi väntar kommervi nämligen inte att kunna sätta den i sjön ens införnästa period, som börjar . Enligt de uppgif-ter jag har fått är tanken inom departementet att ut-värderingen skall vara klar . Om den skallvara klar först då, hinner man inte göra justeringar ensinför nästa ansökningsperiod. Det är därför angelägetatt utvärderingen kommer , om ett sådantmål skall kunna uppnås.Jag har fäst mig vid en annan sak i svaret, som ärintressant. Det gäller beloppens storlek i miljöstödet.När fattade beslutet om miljöstödens stor-lek fanns det delade uppfattningar. Vi moderater villesatsa mer på miljöersättningar i jordbruket än vadmajoriteten ville. Majoriteten höll ändå öppet för attunder perioden öka volymen på miljöersättningen.Nu säger jordbruksministern att ett belopp på un-der en och skall gälla underen femårsperiod. Har regeringen nu kommit fram tillatt det inte finns förutsättningar för att justera upp miljöersättningen utifrån detsom angavs i samband med att beslutet fattades avriksdagen? Det är också en väldigt viktig fråga isammanhanget.Min första konkreta fråga är denna: Kan statsrådetlova mig att komma med en radi-kal översyn av de frågor som berör natur- och kul-turmiljön inom ramen för regelverket? Det är nämli-gen där de största problemen finns i detta samman-hang.Anf. 12 Jordbruksminister ()Fru talman! Jag delar uppfattningen att om detskall vara meningsfullt att göra en tidigare delanalysav denna del av stödet, bör den göras så pass snabbtatt den kan ge effekt inför nästkommande år - annarsär det tämligen meningslöst att tidigarelägga en ge-nomgång. Det är min bestämda uppfattning.Jag kan dock inte här tala om exakt när över-synen skall kunna vara klar, men min ambition är heltklart att den skall vara klar i tid.När det gäller resurserna för miljöstödet som hel-het var riksdagshanteringen och hela den politiskaprocessen ganska långdragen. Det gjorde att mil-jöprogrammet kom att godkännas så sent så atthela det avsatta beloppet på intekunde utnyttjas. Man kom ändå upp i 1 miljard kro-nor, vilket enligt min bedömning är ett mycket gottresultat.Tanken är naturligtvis att vi skall nå ett fulltutnyttjande av den tänkta resursen på 1,5 miljarderkronor.Anf. 13 ()Fru talman! Jag delar helt statsrådets uppfattningatt det blev en utomordentlig försening och lång-dragning i den förra processen. Det kostade mycketpengar för , för bönderna och för miljön.Det är intressant att höra att statsrådet tror att allapengar kommer att utnyttjas under innevarande år.Enligt de signaler som har getts är detta nämligentveksamt. Väldigt många har uppfattningen att vi intekommer att klara detta. Men om statsrådet tror att detgår så är det ju bara gott och väl.Min fråga gällde egentligen den diskussion sommajoriteten stod för i samband med att beslutet fatta-des - att man skulle göra en uppräk-ning. I svaret jag får nu säger statsrådet rent ut attunder gäller . Det ärett intressant besked till kammaren och till Sverigesbönder.Jag har förståelse för om statsrådet inte kan läggafast en tidplan direkt. Men det är utomordentligt vik-tigt att vi så snabbt som möjligt får till stånd radikaltförändrade regler. Det är nämligen av intresse ävenför de bönder som har gått in i regelverket att såsnabbt som möjligt få besked. Inte minst för myndig-heten - - är det också viktigt att fåbesked. Ju snabbare man får besked om radikala för-ändringar och förenklingar, desto enklare blir upp-följningen även när man kan utgåifrån ett nytt regelverk. Också däri ligger det ett värdei att förändringen kan ske så snabbt som möjligt.Anf. 14 Jordbruksminister ()Fru talman! Låt mig avsluta med att säga att jagskall göra mitt allra bästa för att se till att utvärde-ringen kommer till stånd så snabbt som möjligt.I övrigt vill jag bara förtydliga - om det blevoklart - att när det gäller tillkommande utgifter i densvenska statsbudgeten utgår jag ifrån att både GöteJonsson och jag är väl medvetna om att resurserna ärknappa, och att det finns många angelägna behov attfördela dem på. Såvitt jag förstår är man inom Mode-rata samlingspartiet angelägen om att staten skallsänka sina utgifter. När vi skall ta till nya svenskautgifter måste vi givetvis alltid avväga dessa.Jag kan inte här lägga fast den exakta nivånför framåt. Överenskommelsen är dock den attnär så blir möjligt skall vi utnyttja hela det belopp tillmiljöstöd vi har utverkat möjligheter att få.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1995/96:163 om im-porten av djurspermaAnf. 15 Jordbruksminister ()Fru talman! har frågat mig delsom vilka åtgärder jag är beredd att vidta i avsikt attandra än åklagare skall bestämma om ifall åtal i polis-anmält ärenden skall väckas, dels om vilka åtgärderjag är beredd att vidta i avsikt att hindra import avsperma från djur vilka kan anses var olämpliga attavlas i Sverige.På den första frågan kan jag bara svara att det ärsjälvklart att åklagaren bestämmer om ifall åtal skallväckas i ett polisanmält ärende. an-spelar på mitt uttalande att åtgärder kommer att vidtasi det fall då sperma från en tjur av rasen belgisk blåoch vit boskap, även kallad belgian blue, använts föratt seminera kor trots att sperman innehåller defektaarvsanlag.Bakgrunden till uttalandet var de frågor som isammanhanget ställdes från djurskyddssynpunkt, ochsom med all rätt har upprört både allmänhet ochmyndigheter. Jag redogjorde för att det är Polisensom utreder, och därefter är det åklagaren som beslu-tar huruvida åtal skall väckas. Något försök till minis-terstyre var det självfallet inte fråga om. Det är enligtuppgift flera personer som har polisanmält den utför-da gärningen, och frågan ligger nu hos polis och åkla-gare. Däremot har jag uttryckt som min bestämdaåsikt att insemination av denna sperma strider motsvensk lagstiftning. Jag hoppas att uppfattningen att det är tillåtet för en minister attha åsikter.När det gäller import av sperma kan vi inte hindrainförsel till landet sedan vi blev medlemmar i är det inte tillåtet att bedriva avel med gene-tiskt defekta djur i . Av 12 § djurskyddslagen(1988:534) och 29 § djurskyddsförordningen(1988:539) framgår att avel med sådan inriktning somkan medföra lidande för djuren är förbjuden. Rege-ringen eller, efter regeringens bemyndigande, får dessutom meddela föreskrifter omförbud mot eller villkor för avel med sådan inriktningsom kan påverka djurens naturliga beteende.Den ras som sperman i det här fallet kom ifrån,nämligen belgisk blå och vit boskap, uppvisar genomsin höga ansamling av den s.k. mh-genen - muskelhy-pertrofi-genen - en rad sådana defekter som leder tillsåväl lidande och onaturligt beteende hos avkommansom lidande hos kon. Detta medför att dess använd-ning inte är förenlig med djurskyddshänsynen iavelsarbetet.De svenska reglerna strider inte mot EU:s be-stämmelser. Tvärtom är grundinställningen inom EUatt avel inte skall ske på genetiskt defekta djur. Dettaframgår av rådets direktiv /328/EEG om godkän-nande för avel av renrasiga avelsdjur av nötkreatur.Begreppet genetisk defekt är inte definierat inom EUvilket innebär att medlemsstaterna nationellt får defi-niera begreppet. Så har skett i före-skrifter.Anf. 16 ()Fru talman! Jag tackar för svaret. Låt mig först förtydlighetens skull säga att jag inte är anhängare avden här monstertjuren.Jag har också stor respekt för statsrådets kompe-tens inom det här området. Den grundas inte på atthon blev statsråd , utan denbaseras på att hon satt för ett annat parti i riksdagenför sedan. Även om jag inte alltid delade hen-nes uppfattningar tyckte jag att hon var en värdig ochkunnig representant inom sitt specialområde.Fru talman! I den här frågan tycker jag däremot attstatsrådet har varit för själv- och tvärsäker. Det tyckerjag framför allt mot bakgrund av det vi har kunnatläsa i tidningarna om hur vi ibland matar våra svenskakor. Det är inte alltid en uppbyggande läsning.Jag förstår också att människor utanför det här hu-set har svårt att se konsekvensen i att det är tillåtet attimportera sperma men förbjudet att inseminera medden. Jag har svårt att se alternativa användningsområ-den för sperma. Man får importera köttet från enbelgian blue, men man får inte avla den i Sverige.Konsekvensen är inte helt glasklar. Men jag noteraratt detta är en följd av EU-medlemskapet.Sedan, fru statsråd, är det faktiskt så att vi i Sveri-ge har om inte fullblodiga monstertjurar så allafall någon ras som inte är direkt trevlig att se på ochsom inte heller har dessa perfekta egenskaper.I finns det ett antal tjurraser där manofta måste använda kejsarsnitt när man skall förlösaen ko.Frågan är om vi skall upprätta en lista över vilkaarter som är förbjudna att avla på i . Det kanju vara en fördel för bönderna att veta vilka reglersom gäller.Sedan refererar statsrådet till svensk lagstiftning.Jag vet ju om att vi har en lag i . Men jag vetockså om att vi har en EU-lagstiftning som ibland taröver svensk lagstiftning. Jag skall inte bara refereratill ett antal åklagare som menar att det kanske ärtveksamt om man kan åtala den här bonden. Denstörste kompetensen på området, nämligen EU:s egenjordbrukskommissionär , har ju sagt atthan inte tror att kan stoppa aveln av belgianblue. Det är inte tillåtet enligt . En störrekompetens kan man väl knappast hitta på det härområdet.Fru talman! Bakgrunden till min fråga är framförallt det som statsrådet sade i TV om den här bonden.Statsrådet sade så här: Han kan och skall åtalas ochdömas.Försvaret i interpellationen är dåligt på den punk-ten. Jag vet om att ett statsråd skall få ha åsikter. Menman måste vara litet mer försiktig om man statsråd änom man är s.k. gemene man. I det här fallet luktar detministerstyre. Jag skall fundera på om jag skall anmä-la det till KU. Men tidsmässigt är det ingen ko, ellertjur, på isen . Därför avvaktar jag.Låt mig sluta med att ställa några frågor. Kommerman att ta fram en lista över de djurarter som vi villförbjuda i för att underlätta framför allt lant-brukarnas verksamhet? Hävdar fortfarande statsrådetdet som jag uppfattade att hon sade i TV, dvs. att hankan och skall dömas? Är det korrekt? Vi kan ju kollaTV-bandet.Anf. 17 Jordbruksminister ()Fru talman! Det kan ju tyckas märkligt att mantillåter import av sperma. Jag delar den uppfattningenatt det inte finns så många alternativa användnings-områden för den. Men man kan ju tänka sig att någoni bosatt person har för avsikt att sälja den tillnågot annat land.Jag hör till dem som menar att den gemensammamarknaden i sig är en bra sak. Den har stora fördelarpå många områden, t.ex. ur ett konsumentperspektiv.Men den gemensamma marknaden kan i vissa fallockså ställa till problem för oss, och detta är ett så-dant fall.Jag vill också gärna säga att det naturligtvis finnsandra exempel på djurraser som är genetiskt defekta. ISverige är det så att myndigheter följer utvecklingen.Man kan inte förbjuda djurarter, men man kan förbju-da avel med dem i . Man följer utvecklingennoga. Man ser hur förlossningarna hos respektivedjurraser går till och om det uppstår komplikationer isyfte att kunna använda den lagstiftning vi faktiskt harom det visar sig befogat.Man kan också lägga till att vi har en situa-tion där vi börjar att se på människans roll i naturenoch i förhållande till andra levande varelser på ettannat sätt. Vi börjar nu ifrågasätta en låg rad sakersom vi ganska slentrianmässigt har tillåtit oss självaatt göra . Vårt sätt att bli illa berördaav den här djurrasen är ett exempel på hur medveten-heten ökar och hur den allmänna inställningen föränd-ras. Till har det kommit väl-digt många opinionsyttringar till stöd för att man skallingripa mot aveln med den här djurrasen. Jag tyckeratt det speglar en förändrad inställning hos människortill vad människan har rätt att göra med djur.Man kan naturligtvis också konstatera att det finnsandra typer av djur som är genetisk defekta och somvi fortfarande tillåter. Det finns sällskapshundar ochdet kan finnas på andra håll. Men jag är ganska över-tygad om att detta inte är en övergående trend utan attdet är en mer djupgående förändring som så småning-om kommer att växa ut och leda till förändringar ävenpå andra områden. Jag tror att det är början på enutveckling som kommer att bli mer omfattande ochsom förhoppningsvis kommer att leda till att männi-skan ser på sitt ansvar i förhållande till andra levandevarelser och till naturen som helhet på ett annat sätt änvad vi har tillåtit oss att göra under ett antal decenni-er.Anf. 18 ()Fru talman!