prot · GK0934 · 1996-11-27 00:00:00 — Inkomstgränsen har funnitssedan rättshjälpslagen tillkom 1973, och skattebeta-larna skall inte heller i fortsättningen bidra till attbetala advokatkostnader för dem som har god eko-nomi.Reservation 9 av och byggerpå en svepande motion av om att denenskilde befinner sig i underläge när förvaltningsmålkommer upp i domstol. I den nya lagen kommer enviktig grupp att få förbättringar. Funktionshindrade,främst de som har talhandikapp, skall i ökad ut-sträckning kunna få advokathjälp för att föra talan omt.ex. personlig assistent, som de enligt lag har rätt till.Jag har talat med handikappombudsmannen vonAxelsson, som anser förslaget glädjande, eftersom detblir mer muntliga förhandlingar i domstol, så visst hardet förändratsOm ni avser samtliga förvaltningsärenden, kom-mer knappast att räcka till. Var-ken eller har ju avsatt någrapengar. Jag vore därför intresserad av att få veta vilkaförvaltningsärenden ni avser i reservationen?I reservation 11 anser att befogatintresse skall behållas i stället för rimlighetsprövning.Hittills har alltför många fått rättshjälp fastän det ärhelt orimligt att skattebetalarna står för notan. Ettexempel är en tvist om en häst som uppgavs vara värd15 trots att värdet var . Advokatarvo-det slutade på , och hästägaren fick betalabetydligt mer än vad hästen var värd.Det förekommer att missbrukande söner under hottvingar speciellt sina mödrar att skriva på ekonomiskaåtaganden som de inte kan uppfylla. Är det inte högstrimligt att de skall få advokathjälp? Regeln om befo-gat intresse ger inte rättvisa - en rimlighetsbedömningriktar rättshjälpen till dem som bäst behöver den.I reservation 12 vill ha rätts-hjälp vid skuldsanering. Liksom förvaltningsmyndig-heter har domstolarna ett utredningsansvar. Rättshjälpskall beviljas där behoven är störst.I reservation 13 vill liksom Folk-partiet i reservation 1 att rättshjälpen alltid skall kun-na beviljas vid äktenskapsskillnad även där makarnaär helt sams. Det skall inte behövas en advokat för atttyda krångliga blanketter. har fått iuppdrag att utarbeta en lättillgänglig information ochenkla blanketter vid ansökan om äktenskapsskillnad.Kommunerna har familjerådgivning, och rådgiv-ning inom rättshjälpen blir billigare både för statenoch för dem som skall skiljas. Bestämmelserna omunderhållsstöd förenklas, och det minskar behovet avjuridiskt biträde. Dessutom utökas möjligheterna tillbistånd vid bodelning. Inga förändringar föreslås närdet gäller vårdnadstvister.I dag uppgår kostnaderna för rättshjälp vid äkten-skapsskillnad till ca . Ett krav påsärskilda skäl beräknas medföra en besparing på 25miljoner kronor. En stor del av rättshjälpen kommeralltså att finnas kvar. Dessutom beräknas ersättnings-garantin vid bodelning kosta mellan 5 och 10 miljonerkronor.I reservation 14 vill inte att detskall behövas särskilda skäl för att bevilja näringsid-kare rättshjälp. Det finns försäkringar för näringsidka-re, och de särskilda skäl jag har träffat på har starktsamband med näringsidkarens personliga förhållan-den. Det kan t.ex. vara fråga om sjukdom, olycka ochpsykiska problem eller om att man har gått i konkursoch lever på socialbidragsnivå. Det är högst rimligt attnäringsidkare utan särskilda skäl ser till att hon ellerhan har en försäkring.I reservation 15 anser och Kristde-mokraterna att advokatkostnaderna skall få bli hurhöga som helst. Regeringen föreslår ett tak på 100timmar som skall kunna överskridas t.ex. i utlandsmåldär barn är inblandade, i dyra prejudikatmål där mot-parten har stora resurser samt i fall där en process kanavslutas ytterligare. Att bespa-ringen blir liten tror jag inte på, det har jag givit ex-empel på i utskottsbehandlingen.I reservation 21 anser att advokat-kostnaderna stigit för kraftigt. Timkostnadsnormen äri dag . Det låter mycket, men 25 %är moms, och advokaten skall betala sociala avgifter,anställda, kontorshyra, teknisk utrustning m.m. Enadvokat utanför rättshjälpen kan tjäna 2 500 - 4 000kr . Vi får akta oss för att betala så dåligt attkvaliteten sjunker i t.ex. familjemål och utlänningsä-renden. Advokaterna skall ha rätt till skälig ersättningoch regeringen fastställer timkostnadsnormen. Detinnebär att inte kan besluta omhögre norm som den gjorde i mars 1993.Till sist, fru talman, har jag en fråga till Kristde-mokraterna. Ni föreslår i en motion att det som sparaspå rättshjälpen skall föras över till domstolarna. Blirdet något över? Ni har ju föreslagit att ingen inkomst-gräns skall finnas, att ingen gräns för utredningskost-nader skall finnas och att ingen gräns för advokat-kostnader och rättshjälp vid skuldsanering skall fin-nas. Dessutom har ni ställt upp på besparingarna, så nihar inga pengar att dela ut eller att komma med kost-samma förslag för. Jag har räknar och räknat, men jagmåste ha hjälp av . Hur räknar ni?Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 11 ()replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna till SigridBolkéus. Hon förnekar att detta skulle vara ett sys-temskifte, det är alldeles uppenbart. När hon sedansäger att man har tagit tillbaka en del av privatisering-en, tycker jag att det närmar sig årets nyspråk. Det ärklart att detta är en typisk privatisering. Jag undrar:Är det en ny linje från Socialdemokraterna att manövergår från allmänna, generella välfärdssystem tillförsäkringslösningar?Jag skall svara också på en annan sak. Det är santatt har godtagit en del delreformer, mennu handlar det om en totalreform. får det vara slutnär man attackerar rättssamhället på det här sättet. Förmig är det, och jag fick inget svar när jag antyddedetta, obegripligt att Socialdemokraterna av alla par-tier ger sig på de svaga familjegrupperna. Jag kanskekan få svar på det.Vad jag särskilt har poängterat är besparingseffek-ten. Finns det några ekonomiska konsekvenskalkylerinklusive de samhällsekonomiska kalkylerna? Jag vill veta resultatet. Har man dåockså gjort en alternativ kalkyl som innebär att manbeaktar hur det blir om hela försäkringskostnaden förden enskilde blir avsevärt högre? Det måste det finnasför varje reform.Slutligen vill jag ta upp dagens rättsliga nyckel-fråga. Det handlar om något som jag har försökt attbeskriva tidigare, nämligen den här undantagsregeln.Det är den som möjligen skall rädda det sociala an-svaret för regeringen. Om försäkringsskyddet föränd-ras, om det blir oerhört dyrt för den enskilde, så måsterättshjälpen gå in. Det är den här dragspelseffekten.Kan här i kammaren garantera att detverkligen blir en sådan tillämpning att människor intekommer i kläm?Anf. 12 () replik:Fru talman! säger att manhar ställt upp på en del av det här. harställt upp på allting, och jag har inte fått någon för-klaring på varför man har ställt upp tidigare. Dettycker jag att ni kan komma med.Jag vill också ha svar på frågan vad det är föruppstramning som ni skall klara av, och även utöka,för . Är det någonting den härutredningen har gjort, så är det att just titta på allabestämmelser.Många har tagit upp det här med de svaga familje-grupperna. Ni pratar mycket om kvinnorna, och justdetta att behovet skall styra, det blir bra för kvinnor-na! Särskilt bra blir det om man har en rimlighetsbe-dömning i stället för detta med befogat intresse. Hurmånga gånger har man inte fått ge avslag till en kvin-na för att hon inte har befogat intresse. Det har käntsatt det har varit orimligt.I fråga om äktenskapsskillnader, som ni inriktadeer på, gäller det ju när man är sams. Naturligtvis ärdet behovet som skall styra. Behov har man om detgäller internationella förhållanden och regler i andraländer, det behöver inte vara någon tvist där. Kvinnanhar naturligtvis behov av ett biträde om mannen harpengar att anställa en advokat för, så att han får förde-lar vid en skilsmässa. Det är ju också ett tecken på attde inte är sams.Likadant kan förhållandet vara om kvinnan är sårädd för mannen att hon inte vågar gå till en famil-jerådgivning. Det är också ett tecken på att man inteär sams. Det här skall sättas in när behov finns. Detbehöver inte alls gå till domstol . Jag är heltövertygad om att det här är bra för kvinnorna, och attde får bättre möjligheter att hävda sin rätt.Bengt nämnde också högre premi-er. Försäkringsbolagen har själva räknat ut att detskall bli när det gäller hemförsäkringar och85 kr när det gäller villahemförskringar. Det tyckerman kan vara rimligt.Anf. 13 ()replik:Fru talman! Jag har fått en fråga, och jag har ställttvå. Jag skall till skillnad från svara påden fråga jag har fått en gång till.Ja, har godtagit vissa delreformer.Men det är bevisligen på det sättet att det aldrig nå-gonsin har gjorts ett sådant rättsligt systemskifte ifråga om rättshjälpsreformen som . Det är nu visäger nej. Vi accepterar inte detta rättsliga systemskif-te av både rättspolitiska och socialpolitiska skäl. Jaghar naturligtvis inte fått svar på frågorna om bespa-ringseffekterna och de samhällsekonomiska kalkyler-na. Jag har inte heller fått svar på frågan om undan-tagsregeln. Därför nöjer jag mig med att avslutnings-vis säga att det här är en allvarlig attack på rättssam-hället.Regeringen bär ett tungt ansvar för det här. Detminsta man kunde begära vore att få ett klart besked iden här kammaren att regeringen garanterar att manstår för detta med den flexibla rättstillämpningen,något som regering, lagråd och utskott har tagit upp,och att man skall göra allt för att ingen någonsin skallkomma i kläm.Jag noterar slutligen med tacksamhet exakt vadSigrid Bolkéus sade. Det förpliktar, för SigridBolkéus är inte vem som helst. Hon är regeringensoch socialdemokratins företrädare i justitieutskottet.Utgångspunkten för den här reformen skall enligtSigrid Bolkéus här i kammaren vara att rättshjälpskall beviljas. Det är en viktig slutsats som har angi-vits här. Det noterar jag med tacksamhet, och jagnoterar att detta förpliktar.Anf. 14 () replik:Fru talman! Rättshjälp skall beviljas när det finnsde där särskilda skälen. Sedan har vi borde-regeln.Den har kommit till som en slags garanti för att desom har råd att skaffa sig en försäkring inte skallstrunta i det. Där har vi den garanti som behövs.Jag får inte något svar angående den kovändningsom ni har gjort och inte heller angående vad det ärsom skall stramas åt. Det tycker jag att ni hade kunnatsvara på i stället för att litet flyktigt tala om att detskall stramas åt för . Det är intejag som skall tala om vad som skall stramas åt, utandet är ni som skall tala om vad ni anser.Jag skall säga något om rättssäkerheten. Domsto-larna har ställt sig bakom detta. Och när advokaternabesökte oss sade de att de bättre vet hur människornahar det. Det tror jag säkert. Men man skall inte kom-ma och säga att domstolarna, som har gått med pådetta förslag, inte känner för rättssäkerheten. Det harinte monopol på.Människor kommer att få hjälp. De som har rätts-skyddsförsäkringar får hjälp via rättsskyddet. Det ärungefär samma förhållanden när det gäller avgifteroch inkomsttak. Det är två parallella system.De som inte har en rättsskyddsförsäkring och somär fattiga eller som har svåra sociala förhållanden osv.kommer i fortsättningen inte att kunna teckna en för-säkring. För dem som inte har en rättsskyddsförsäk-ring som täcker angelägna saker som arbetstvister,familjemål, förvaltningsmål kommer rättshjälpen attfinnas kvar.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! frågade vilka förvalt-ningsmål som vi talade om i reservation 9. I reserva-tionen framgår ju att det gäller t.ex. personer sombehöver överklaga eller försäkrings-kassans beslut. Men det är bara exempel. Jag tänkerockså på t.ex. skattemål, där myndigheterna ofta dri-ver ett mål gentemot den enskilde för att få fram ettprejudikat. I sådana här fall är ju den enskilde i ettväldigt underläge gentemot beslutsfattarna.Däremot medger jag att vi har en svag punkt i re-servationen, nämligen att vi inte har finansierat detta.Det är också bakgrunden till att vi i reservationenbegär att regeringen får återkomma med förslag pådetta område. Jag vill däremot slå fast att vi står bak-om det ramanslag som är uppsatt på området. Detskall därför inte råda något tvivel om det.Nu menar jag att det gäller att vi noggrant studerareffekterna av denna lagstiftning för att se att intentio-nerna följs.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det var ju bra att att det kan gälla skattemål. Jag satt och tänktepå alla förvaltningsmål. De handlar ju om a-kassa,bostadsbidrag, förtidspension, sjukbidrag och tvistermed skatteförvaltningen. Det handlar även om att föratalan i brottsoffermyndigheten, körkortsmål, bygg-nadsmål, osv. Jag kan stå och rabbla hur länge somhelst. Men det är en svaghet att man inte har finansie-rat det.Jag vill påminna om att vi undervåren får en proposition som gäller översyn av för-valtningsprocessen. Detta kan man läsa om i departe-mentsskrivelsen 1996:40. Vi får väl anledning attkomma tillbaka till denna fråga.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag begärde egentligen ordet för attSigrid Bolkéus sade något om att man med dennainställning bara vill gynna och göda advokater. Det ärsorgligt att behöva höra det i ett sådant här samman-hang när vi talar om rättsskydd och rättssäkerhet.Hela denna problematik handlar ju inte om hur viskall försörja ett antal advokater i det här landet.Anledningen till att vi har motsatt oss inkomst-gränser och andra fyrkantiga styrmedel är helt enkeltmin livserfarenhet, nämligen att det är bättre att ge ettantal omständigheter som domstolen får pröva i detenskilda fallet. Det är inte alls meningen att rikamänniskor på något sätt skall få förmånen att processapå statens bekostnad.Det sägs här gång efter annan i olika sammanhangatt man inte behöver biträde i fråga om utrednings-ansvar. Det är också väldigt egendomligt. Då skulle viju inte behöva ha några försvarsadvokater i brottmål.Är det inte lika bra att säga som det är, nämligen i fråga om huvuddelen av målen inte anser att detär så viktigt att det behövs biträde?Vi som har jobbat med rättsfrågor hela livet vet juatt utredningsansvar och opartiskhet m.m. är sådantsom låter sig sägas men som inte har någon betydelsei praktiken.Vi har sagt nej till besparingar på 300 miljonerkronor inom rättsväsendet. Vi har därför pengar. Omjag har missat tekniken internt beklagar jag det. Mendet hänger samman med att jag är litet orutinerad idetta sammanhang.Anf. 18 () replik:Fru talman! De 300 miljonerna som ni hade harblivit och skall satsas på krimi-nalvården, ingenting här. De 13 miljonerna var enbesparing som inte var någon besparing. Ni har alltsåingenting.Jag har aldrig sagt att det handlar om att göda ad-vokater. De flesta gör ett fantastiskt jobb. En del fårinte heller betalt för att vara jourhavande medmänni-ska. Det är därför som det görs så många prutningar.Men visst handlar detta också om att advokaterna ärlitet rädda för att detta förslag skall innebära att de fårmindre jobb. Det stod ju i att man befarade att man skulle få färre uppdrag.Det upprepades också i nr 10 i år.Men sedan har man gått in på rättssäkerheten litetmer.Beträffande domstolarna och biträde vill jag sägaatt i förvaltningsmål och i domstol har man utred-ningsskyldighet. Jag vet att skuldsaneringsmålen ärknöliga. Men om man har ett ansvar måste man se påvad det är för något som man skall klara av. Sedan fårman inom förvaltningsmyndighet och domstol se tillatt man har personal. Att man kan läsa lagtext i dom-stolarna vet jag. Men det skall även de som arbetarmed förvaltningsärenden kunna.Beträffande det som sades om att rika människorskall processa på statens bekostnad vill jag säga atträttshjälpslagen har varit en social skyddslagstiftningända sedan den tillkom. Det skall den väl vara även ifortsättningen.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är ju detta som jag inte begriper.Det fanns en antydan i huvudanförandet om att dettahade med advokaternas väl och ve att göra och intemed den rättssökande allmänheten. Jag står här ochtalar för ett politiskt parti och inte för advokatkåren.Beträffande denna budgetexercis måste jag sägaatt vi har . Hur vi skall fördeladem inom rättsväsendet har vi inte bestämt. Det gårinte att säga att vi inte har pengar. Om det budgettek-niskt är ofullkomligt må det vara. Men vi har i vårbudget pengar för detta. Vi har dessutom gått med påatt man lägger över det till rättsskyddet.Jag menar att de reservationer som vi har fogat tillbetänkandet inte nödvändigtvis behöver betyda att detblir dyrare. Jag säger att det är en annan teknik för atthålla ordning på dessa ting.Anf. 20 () replik:Fru talman! Ni har fört över detta till rättsskyddet.Men vi har slutjusterat betänkandet, men ni har intefört över några pengar, så det finns inte några pengar.Ni säger också att era förslag nog inte kommer attkosta så mycket. Men titta bara på utökningen vidskuldsanering. Det skall inte finnas någon inkomst-gräns. Miljonärer skall kunna få rättshjälp. Om detinte är så får ni förklara litet mer var ni skall ha grän-sen. Det skall inte heller få finnas någon gräns för hurmycket advokaterna får kosta. Visst måste det fåkosta, men måste tala om hur dehar räknat. Jag tror att detta betyder mycket storaökningar.Anf. 21 () replik:Fru talman! hade en mängd frågor.Dessutom skulle vi tidigare ha gått med på en delförändringar. I något sammanhang skulle det ha sagtsatt man borde se över detta om rättshjälpen inte skulleförändras på det aktuella sättet. Vi skulle då inte hasagt någonting. Tyvärr kan jag inte uttala mig omsammanhang eller om orsaker till att inte någontinghade sagts. Däremot kan jag säga att vi är väldigttydliga när det gäller rättshjälpen. Att göra om den påföreslaget sätt är något som vi inte är beredda attställa upp på.Det har varit en omfattande diskussion om olikainkomstgränser, om möjligheterna för dem som ärrika och om människor som borde ha haft en försäk-ring. De som slarvat eller som av något skäl inte harbetalat sin försäkring skulle kanske inte ha rätt att haett skydd. Det är alltså litet olika syn på det här.Vi i anser att staten bör sörja för engod rättsvård. En del av rättsvården utgörs av biståndtill juridiskt biträde. Detta är en grundläggande del avrättsvården, att jämföra med andra grundläggandebehov i samhället som jag anser är viktiga i ett väl-färdssamhälle.Jag skulle aldrig, och jag är övertygad om att detockså gäller , se detta så att man"borde" ha skött sig på det ena eller det andra sättet. Iannat fall får man inte sjukhusvård. Det gäller ocksåden som haft för hög inkomst och som själv kan beta-la och som alltså inte "borde" få hjälp till läkarvård.För mig och för är detta en viktiggrundläggande princip.När det gäller detta med att ta bort taket för er-sättningsgilla biträdeskostnader vill jag framhålla attden ekonomiskt svagare parten i ett större mål kantvingas ge efter sin rätt gentemot motparten, somkanske är ett stort bolag med obegränsade resurser.Där tycker vi att det är viktigt att ha med detta.Anf. 22 () replik:Fru talman! Ni har i ett tidigare sammanhang gåttmed på detta. Jag trodde inte mina ögon när jagmärkte hur det var med både och Vänster-partiet. Det gäller bl.a. fastighetsundantaget. Detgäller 1992 och 1993. Jag skulle kunna räkna uppalltihop. Jag var ju tvungen att gå tillbaka och studeradetta för att se om jag verkligen hade rätt. Men jagskall inte här rabbla upp allt det. Ni har i varje fallaldrig gått emot detta, men protesterar ni.Staten skall sörja för rättshjälpen. Ja, staten kom-mer att betala rättshjälpen. Men hur underligt det änkan tyckas, så är rättshjälpen inte en statlig verksam-het, bortsett från och rättshjälp-smyndigheten. I övrigt är det alltså fråga om en privatverksamhet. Advokaterna är ju privata. Det är såledesinte som inom polisen och kriminalvården.Den s.k. borde-regeln har jag redan talat om. Denär till för att den som har råd inte skall strunta i detta.Om taket inte får överskridas kanden drabbas som står mot ett stort bolag. Det är precisvad som sägs i propositionen. När motparten har storaekonomiska resurser är det orimligt att avbryta dethela mitt under pågående process. Likadant är det omett ärende gått till huvudförhandling och det fattaslitet grand och man då står utan möjligheter. Likaorimligt är det också i vårdnadsmålen. Vad AliceÅström nämnde om de stora bolagen nämns klart ochtydligt i propositionen.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag finner det ändå litet underligt attSigrid Bolkéus kan dra sådana slutsatser som hon gör.Har man gått med på en förändring i en del, är detmycket förvånansvärt att man inte accepterar en för-ändring av alltihopa. Det skulle vara ganska svårt attåstadkomma politiska beslut om man inte kunde sevissa förändringar och inte var beredd att göra engenomgripande förändring.När det gäller den s.k. borde-regeln, som SigridBolkéus nämnde i slutet av sitt förra inlägg, sägs detatt ett problem som kan uppstå i sammanhanget är attbolagen sedan naturligtvis kan ändra försäkringsvill-koren, så att vissa paketförsäkringar inte omfattarrättsskydd eller att, som skett i ett bolag,rättsskydden inte alls gäller vid familjerättsliga tvister.Det kan medföra att den enskilde försäkringstagarenställs inför vissa svårigheter när det gäller att väljaförsäkring och olika typer av skydd.I utredningen sägs det att uppfattningen är att för-säkringsbolagen även kommer att ha in-tresse av att kunna erbjuda en billig rättsskyddsför-säkring och att denna skall täcka i stort sett sammaområde som . För detta finns emellertidinget belägg. Det finns inte någonting som sägerhur försäkringsbolagen kommer att utforma sina rätts-skyddsförsäkringar. Jag tycker att det är en allvarligbrist när beslut fattas om en överflyttning till försäk-ringar. vet man ju inte hur dessa kommeratt vara utformade.Kommer man att kunna ha en dyrare försäkring såatt man får ett större täckande skydd? Eller skall vi haen billighetsvariant innebärande att man kan få er-sättning för en viss del, men inte för allt? vet viingenting om dessa saker. Ändå fattar vi beslut om enöverflyttning.Anf. 24 () replik:Fru talman! Nog tycker jag att hadekunnat tala om vad man tycker. Förändringar har juvarit aktuella vad gäller fastigheter, trafikskador osv.Åtminstone hade man kunnat säga något i motionen.När det gäller försäkringsbolagen och framtidennoterar jag att Lagrådet delar uppfattningen att regler-na bör kunna utformas så att det blir hög täcknings-grad. Vi har förvisso inga garantier. Innan kan ju enkonsekvensanalys inte göras. Vad skulle en sådangrundas på? Försäkringsbolagen behöver få påsig för att förbereda detta. Det enda vi har är erfaren-heter av tidigare överflyttning från rättshjälp till rätts-skydd. Det har inte blivit några förändringar i frågaom advokatkostnaderna. Det är där samma som inomrättshjälpen. Vidare har det inte blivit försämradevillkor osv. I så fall skulle ju remissinstanserna hatagit upp allt som är negativt. Det finns, som sagt,frågetecken här.Anf. 25 (mp):Fru talman! Det är intressant höra här. Plötsligt får vi reda på att rätts-hjälpen inte har varit en statlig angelägenhet. Den hari stället varit en privat angelägenhet, därför att advo-katerna har skött om den. Det är alltså en nyhet att detär på det viset. Men om rättshjälpen redan var privatstrider detta mot resolution, vilken vihar skrivit på och som handlar om att rättshjälpenskall vara statlig. Därför borde slutsatsen vara att viskulle förändra detta på ett annat sätt - att rättshjälpenskulle ha gjorts statlig och att vi borde utreda hurgången skall förändras från de privata advokaternaoch, som jag sade i mitt huvudanförande, varför detblivit så dyrt.Regeringen verkar dock ha valt den lättaste åtgär-den, nämligen att lägga ut detta på försäkringsbola-gen. Därmed slipper vi alla besvärligheter; detta istället för att ta tag i de verkliga orsakerna. Det tycksskrämmande att regeringen redan insett att rättshjäl-pen var privat och ändå inte förändrat så att den blevstatlig.Just detta med att förlita sig på försäkringsbolageninger, som vi hör här från tre partier, stor oro. Hur kanman lita så mycket på att dessa bolag sköter en såviktig angelägenhet?