prot · GK0936 · 1996-11-29 00:00:00 — För tiden däref-ter kommer jag att överväga behovet av en lagänd-ring.När det gäller det särskilda utbildningsbidragetsom avses införas är inriktningen attdet stödet beloppsmässigt skall ge samma kompensa-tion som a-kasseersättningen och utbildningsbidraget iarbetsmarknadsutbildningen. Jag anser det rimligt attdetta nya stöd i det avseendet liknar utbildningsbidra-get inom arbetsmarknadsområdet.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Jag skall försöka lära mig avgränsningen mel-lan ministrarnas ansvarsområden.Studiestödet är en grundbult i . Omvuxna skall våga gå in i studier måste de känna att deklarar sin försörjning. Det är roligt med Kunskapslyf-tet ute i kommunerna, för det finns en sådan fantastiskentusiasm runt det. Man planerar nu också för rejälasatsningar på uppsökande verksamhet. Man vill nådem som behöver utbildningarna bäst. Om det skalllyckas måste man väldigt tryggt kunna säga att allaöver skall få sin studiefinansiering ordnad.Såvitt jag förstår anvisar regeringen och riksdagenCSN tillräckligt med pengar för att alla inom Kun-skapslyftet skall kunna få studiestöd.Däremot verkar det som om de öronmärkta peng-arna till det särskilda utbildningsbidraget kan vara förlitet. Även om den som är hänvisas tillandra stöd, kan det behövas mer pengar till det sär-skilda utbildningsbidraget. Ett anslag för 50 000 per-soner kan knappast räcka om man skall vara säker påatt alla som behöver skall få stödet. Därför är densmidighet som ministern aviserar så viktig. Jag förut-sätter att regeringen ger CSN så flexibla ramar att densom söker studiestöd inte skall behöva vara osäker påom han eller hon får det särskilda studiestödet ellerinte.I år är det ett kraftigt överskott på svuxa-anslaget.Det visar att stödformen sannolikt inte är tillräckligför att vuxna med försörjningsbörda skall våga an-vända sig av den. Om den här uppsökande verksamhe-ten verkligen skall lyckas, om man verkligen skall nådem som har störst behov av studier, måste man kun-na förena beskedet om rätt till utbildningsplats medett besked om rätt till särskilt utbildningsbidrag.Jag vill därför försäkra mig om att ministern avseratt analysera behovet i så god tid att man inte skallbehöva känna osäkerhet. Den som lovar en människaen plats på en utbildning skall också kunna säga attstudiestödet grejar sig och att man inte behöver kännasig orolig för det.Litet oroligare blir jag när jag ser svaret på minandra fråga. Rätten att räkna upp en deltidspenningtill heltid för den som studerar på heltid är en viktigkvinnofråga. Det är i första hand kvinnorna som del-tidsstämplar. De kommer att ha svårt att studera påheltid om de inte får ersättning för heltidsstudier.Därför är det bra att underlaget till svux och svuxaräknas upp till heltid. Jag uppskattar att ministern hartagit initiativ som säkrar att utbildningsbidraget räk-nas upp till heltid under våren 1997.Men jag vill understryka att det är viktigt att denprincipen också gäller det särskilda utbildningsbidra-get i . Om vi missar detta är risken atten stor del av den här viktiga satsningen på utbildninggår många deltidsarbetslösa kvinnor förbi. Det är justmånga av de kvinnorna som behöver förnya, förändraoch utveckla sin utbildning.Jag är angelägen om att få ett förtydligande avutbildningsministern om att ministern i den här pröv-ningen verkligen är beredd att försöka göra vad somgår att göra för att dessa kvinnor skall få möjlighet atträkna upp sin dagpenning till heltid när de studerar påheltid. Det är detta de behöver för att få samma chanssom andra.Anf. 10 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra attbåde jag och skolministern följer dessa frågor medstörsta uppmärksamhet. Vi vill naturligtvis göra vadvi kan för att se till att de som kommer in och harengagemang och intresse för att komplettera sin ut-bildning också får ett rimligt studiesocialt stöd. Det ärriktigt, även om det aldrig går att riktigt tillgodoseanspråken och ge bindande löften. Vi vet ju, och detär naturligtvis också medveten om, attvi har en budgetram att hålla oss inom. Det gör att vityvärr inte kan utvidga utbildningsbidraget till samtli-ga de personer som vi skulle vilja nå. Det gör ocksåatt en del kommer att gå på svux och svuxa. En delkommer säkert också att gå på studiemedel.Det är riktigt att det har skett en återbetalning avsvux- och svuxa-medel. Det beror naturligtvis på attersättningsnivåerna har sänkts och att det därför ärmindre fördelaktigt . För dem som har enhögre a-kassa är det fortfarande mer fördelaktigt änstudiemedel. De utnyttjar också systemet. Men fördem som inte har det, kan studiemedel vara att före-dra. Det kan säkert också vara så att en del olyckligt-vis avstår från studier.Det finns en parlamentarisk utredning om ett nyttstudiesocialt system. Planeringen inom regerings-kansliet är ju den att denna utredning skall leda framtill en proposition som skall läggas fram i sambandmed budgetpropositionen , dvs. den skallträda i kraft antingen eller något sena-re. Det beror litet grand på möjligheterna att få framdetta . Jag kan inte binda mig på den punkten nu.Men likväl innebär detta att vi måste skapa ettbättre system för dem som studerar antingen för att fågrundskolekompetens eller gymnasiekompetens, ochdet är också utredningens förslag. Det finns ju ocksåett önskemål från att få ett mer enhetligtsystem.Nu talar vi egentligen om regler som kan gälla un-der en viss övergång. Jag syftar då framför allt påsvux och svuxa. Min ambition är att vi inte skall be-höva göra några förändringar i dessa stöd utöver detsom redan har skett. Det är därför som vi har den härövergångsbestämmelsen. Jag har också sagt att om detfinns behov av det, får vi överväga en lagändring föratt möjliggöra att svux och svuxa, fram till dess att detavlöses av något annat system, har en nivå som gördet möjligt också för deltidsarbetande att studera.Beträffande det särskilda utbildningsbidraget kanjag emellertid inte ge några särskilda löften i dagslä-get. Det beror på att är ramen så begrän-sad att vi inte kan ge det till alla. Skulle det då dess-utom höjas i vissa avseende innebär det att ytterligareett antal personer inte skulle få utbildningsbidraget.Jag kan inte göra några utfästelser utöver det jagredan har sagt när det gäller det särskilda utbild-ningsbidraget.Anf. 11 ():Fru talman! Jag kräver inte att utbildningsminis-tern gör alla utfästelser här och . Men däremottycker jag att det är mycket viktigt att när vi kommerfram , när det här rekryteringsarbetet pågår, skalldet finnas väldigt trygga och handfasta besked till demänniskor som skall in i utbildningen. görnågot mycket unikt genom den stora utbildningssats-ningen. Det är också ett enormt experiment att gå utoch verkligen söka upp de människor som tidigarekanske inte har varit så studiemotiverade.Då kan vi inte prata om en massa olika utredning-ar som kanske kommer då och en sorts regelsystemdär och en annan där. Då måste det vara litet grand avraka puckar och enkla besked som gör att människorkan känna trygghet. Jag tror faktiskt att man med enordentlig analys av de pengar som ligger i pottenskulle kunna klara av att erbjuda det särskilda utbild-ningsbidraget till dem som är över 25 år.Såvitt jag förstår finns det 57 000 platser för svuxai budgeten. Det är ett mycket kraftigt utrymme. Det ärmycket osannolikt att det utrymmet kommer att tas ianspråk just mot bakgrund av vad ministern säger omatt reglerna inte är särskilt förmånliga. av 75 %är inte någonting som människor med försörjnings-börda kan leva på. Vi kan också ha gjort andra miss-tag när det gäller svuxa som gör att systemet faktisktinte fungerar.Skall vi då få detta experiment att gå i gång på all-var måste vi ha ett tryggt försörjningssystem. Vi är sånära, herr minister, att det vore olyckligt om vi ham-nade i en situation där folk får lägga in ansökningar imaj och sedan känna osäkerhet omde skall få det studiestöd de behöver eller inte. Detmåste vara så att man får besked att mankan vara lugn, ge järnet på utbildningen och kännatrygghet över sin försörjning. Människor måste fåbesked om att när de gör den här stora insatsen bådeför sig själv och för samhället kommer de inte att fådet sämre än när de har a-kassa.Den andra frågan är en viktig kvinnofråga, herrminister. Jag är mycket bekymrad över att man intekan göra den här uppräkningen. Det är en grundprin-cip i studiestödssystemet att studiestödet för heltids-studier skall utgå på heltid. Då får det inte vara så attdessa stackars tjejer, som har drabbats av att inte få deheltidstjänster de vill ha, än en gång skall drabbas.Det är ganska dyrt att plugga på heltid. Det kräver enväldig uppoffring av tjejen och hennes familj ochhennes ungar. Då måste hon också känna att hon haren vettig ersättning för sina studier. Jag tror att det ärviktigt för att hon, både inför sig själv och inför famil-jen, skall kunna motivera att hon tar det stödet.Jag vädjar till ministern, även om jag inte får be-skedet , att ni tar den här frågan på mycket stortallvar och att ni inser att det är en viktig kvinnofråga.Anf. 12 Utbildningsminister ():Fru talman! Några korta synpunkter.Jag delar uppfattningen att detta är en viktig kvin-nofråga. Likväl är det ändå så att utbildningsbidragetegentligen är a-kassa. Det är faktiskt så. Vi kan ocksåsäga att man får använda sin a-kassa för att studera.Det är inte lätt att ha flera sorters utbildningsbidragoch särskilt inte under en övergångstid fram till dessatt vi får ett mera permanent studiesocialt system. Sådär finns det onekligen en komplikation. Men framförallt finns det en komplikation när det gäller pengarna.Vi måste titta på detta.Men jag kan försäkra om att vinaturligtvis skall följa det här med den allra störstauppmärksamhet.Jag vill också understryka att det är självklart attvi måste kunna se till att det ges, som , handfasta besked till dem som är intresseradeav och engagerade i att komplettera sin utbildning.Dessa handfasta besked måste ges så att man vet vadman kan räkna med. Alla kan tyvärr inte ges det sär-skilda utbildningsbidraget, beroende på resursbe-gränsning. Men man skall veta vad som gäller, ochdärmed skapas också förutsättningar för den enskildeatt själv ta ställning för sitt intresse att engagera sig istudierna.Det är självklart att inget studiesocialt system somär överblickbart kan vara så generöst att det innebäratt man i stort sett har samma standard som man hadenär man förvärvsarbetade. Vi skall inte glömma bortatt också personer som har arbete kan gå in i det härutbildningsarbetet. Det innebär naturligtvis en eko-nomisk uppoffring och en satsning.Det här förslaget innebär, precis som understryker, en väldig satsning för att se till attframför allt de som eljest skulle gå arbetslösa ochkanske göra fruktlösa försök att skaffa sig jobb i stäl-let får möjlighet att komplettera sin utbildning ochdärigenom stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Vivill naturligtvis att så många som möjligt skall göradet, och vi vill ge dem klara och tydliga besked omvad som gäller. Tyvärr räcker inte resurserna för attge de frikostigaste stöden till samtliga sökanden.Anf. 13 ():Fru talman! Det kan självfallet finnas utbild-ningsvikariat och annat som delvis löser finansie-ringsbehoven. Men jag vill understryka hur viktigt detär att det verkligen ges ordentliga besked och att det iså fall finns vettiga kriterier. Jag tror att det är förfär-ligt svårt att ta fram kriterier som skiljer ut den som ärberättigad till särskilt utbildningsbidrag från den somär berättigad till svuxa.När det nu med all sannolikhet finns möjlighet tillombudgetering bör man i första hand analysera deförutsättningarna. Jag vet hur begränsade ramar viarbetar med. Men vi får inte göra dumheter bara föratt ramarna är begränsade. Vi måste i stället medfantasi och flexibilitet verkligen utnyttja de resursersom finns.Sedan till den andra frågan. Det särskilda utbild-ningsbidraget är väl egentligen inte a-kassa. Det sär-skilda utbildningsbidraget är ju en del av studiestödet.Det är överfört, om jag har uppfattat det rätt, till stu-diestödssystemet. Då är det angeläget att man ocksåförsöker få de principerna att gälla.Jag är glad och tacksam över att ministern förståratt det här är en viktig kvinnofråga. Då förutsätter jagatt man i regeringen också prövar frågan utifrån denutgångspunkten.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:76 om till-träde till högskolanAnf. 14 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen planerar att vidta för att hindra attstudiebegåvade elever avstår från att välja utökad kursi gymnasieskolan.Beatrice har också frågat vilka insatser rege-ringen avser att vidta för de elever som har läst redu-cerade kurser med ändock ges tillträde till högskolan.Jag utgår från att med sin fråga avser deelever som läser på reducerat program och därmedbefriats från vissa kurser.Avslutningsvis frågar på vilket sättregeringen kommer att följa upp beslutet att inte ställakrav på grundläggande kunskaper i svenska och eng-elska för grundläggande behörighet vid antagning tillhögskolan.Jag vill med anledning av den sista frågan hävdaatt jag just redogjort i mitt svar till min syn på ämnena svenska och engelska. Därframhöll jag också att varken regler eller1993 års regler om tillträde till högskolan innehöllnågra regler om lägsta betygsnivå i just svenska ochengelska. Just i detta specifika avseende är situatio-nen därmed likartad.Frågan om uppföljning av de nya reglerna, somriksdagen antog , ligger inom Högskoleverketsuppföljningsansvar. Men högskolorna har också själ-va ett ansvar för att följa upp studenternas resultat. Nuär det så att det inte finns några enkla och självklarasamband mellan förkunskaper uttryckta i ett visstbetyg i ett visst ämne och studieresultat. Studentermed mycket goda betyg misslyckas och studenter medmindre goda betyg kan klara sig mycket bra. Det finnsmånga andra faktorer som också är viktiga för fram-gång i studierna, t.ex. en stark motivation, lärarnasundervisning och de pedagogiska metoder som an-vänds i undervisningen och de kunskaper och erfaren-heter en student har skaffat sig innan hon eller hanbörjar på högskolan. Därför är det inte så enkelt attgöra en sådan här uppföljning.När det gäller meritvärderingen av utökat respek-tive reducerat program vill jag framhålla följande. Enutgångspunkt för meritvärderingsreglerna har varit attde skall vara tydliga och enkla att beräkna för denenskilda eleven. Om man laborerar med för mångaundantag blir systemet för komplicerat. Eleverna börsjälva kunna beräkna sina poäng och därmed sinamöjligheter att komma in på en viss utbildning. Det ärockså nödvändigt att systemet inte är alltför administ-rativt komplicerat.I gymnasieförordningen regleras villkoren för ut-ökat program respektive reducerat program. I bådafallen är det rektor som beslutar om vilka elever somskall få ett sådant. En elev kan få delta frivilligt iundervisningen i en eller flera kurser som ligger utan-för elevens fullständiga program, om eleven kan antaskunna på ett tillfredsställande sätt tillgodogöra sigundervisningen på såväl fullständigt program som deneller de frivilliga kurserna.Rektor kan också befria en elev som har påtagligastudiesvårigheter från undervisningen på kurser sommotsvarar högst av den minsta garanteradeundervisningstiden på nationella eller specialutforma-de program, s.k. reducerat program.Studiesvårigheter kan ju bero på många olika sa-ker, men det får inte vara så som befarari sin interpellation, nämligen att en elev avstår från attläsa fullständigt program för att få ett högre jämföre-seltal vid urvalet till högskolan. Ett sådant beslutstrider mot gymnasieförordningen. Regeringen utgårsjälvklart från att gymnasieförordningen följs närbeslut fattas i dessa ärenden.Beatrice Asks fråga gällde om regeringen avser attvidta några särskilda åtgärder för just dessa studenter.Detta är inte nödvändigt eftersom samma behörighets-regler gäller för alla sökande. Däremot har högsko-lorna ett särskilt ansvar för t.ex. studenter som har ettfunktionshinder. Några av de elever som har lästreducerat program kan tillhöra just denna grupp.Det kan också förekomma att elever som nyligenhar invandrat till beviljas reducerat programför att få möjlighet att koncentrera sig på övriga äm-nen. Många elever i denna grupp har bl.a. inte lästengelska och måste därför läsa detta språk som nybör-jarspråk i gymnasieskolan. Dessa elever skall ocksåha möjlighet att - om de har goda betyg i övrigt -komma in på högskolan. Regeringen har i budgetpro-positionen framhållit att universitet och högskolor harett ansvar för att hjälpa de invandrarstudenter somkan behöva särskilt stöd. Det är viktigt att ta tillvaraden kompetens som invandrarna tillför landet. Inommånga yrkesområden kommer vi att behöva personermed kulturkompetens också från de stora invandrar-länderna, t.ex. inom skolans område och inom hälso-och sjukvården.Anf. 15 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret,även om utbildningsministern egentligen bara hartagit upp min tredje fråga om uppföljning av de nyaantagningsbestämmelserna. Utbildningsministernhänvisar till att det är uppgift attfölja upp vad som sker och hur det fungerar.Det är väl alldeles riktigt. Av det kan jag då förståatt regeringen inte känner något särskilt intresse föratt för egen del göra några speciella insatser. Det ärnågot märkligt tycker jag, dels med tanke på denkritik som har funnits inför beslutet, dels mot bak-grund av de åsikter som skiljer sig åt i styrelsen förHögskoleverket. Detta har dock diskuterats i en tidi-gare interpellation . Jag skall inte gå vidare pådet här.Däremot beklagar jag att utbildningsministern intehar tagit upp en annan fråga. Bakgrunden till interpel-lationen som jag har ställt är ett brev från en förälderoch lärare i , . Det spän-nande är att och har fåttsamma brev, och jag hoppas verkligen att får ett bättre svar än vad jag har fått.Jag skall i alla fall ta mig friheten att läsa ur det härbrevet. skriver så här:Hej! kom min 18-årige son Per hem frånskolan mycket uppgiven och besviken på politiker. Isamtal med skolans syokonsulent hade han fått redapå meritvärderingen inför ansökan till högskolan. I enav punkterna står: Betyg inom ramen för utökat pro-gram räknas alltid med vare sig det höjer eller sänkerjämförelsetalet.Så långt är det alldeles korrekt. Hon berättar sedanvad som inträffar för hennes son. Per, som är ,går tredje året på NV-programmet, teknisk inriktning.Han har haft lätt för sig i skolan, och när det var dagsför individuellt val i årskurs 1 funderade Per över detförhållandet att vi i ju skall satsa på språk-kunniga teknister. Han är väldigt kemiintresserad ochhar funnit en högskoleutbildning som han vill rikta insina studier på, nämligen teknisk biologi. Där är in-trädeskraven väldigt höga, och tyvärr finns inte igymnasieskolan i de förkurser som krävsför att man skall kunna komma i fråga.Men Per har tillsammans med en kamrat lyckatsövertyga skolledning och kommuner om att ordnakemi B- och biologi B-kurser som individuellt val föreleverna. Man ordnade alltså med ett utökat studie-program för att ge dem en chans att på högskolan läsateknisk biologi med de här höga kraven.Carl ! De här nya reglerna, som inte är nöd-vändiga på grund av det riksdagsbeslut som fattatsutan som beror på det beslut som ni fattade i rege-ringen, kommer som ett slag i ansiktet på de här ung-domarna. Beslutet innebär att det är stor risk att deextrakurser som de här eleverna har läst drar nedderas jämförelsetal och gör det svårare för dem attkomma in på teknisk biologi. De straffas alltså därföratt de förutom allt det andra också har läst franska.Mamman skriver: Det här drabbar naturligtvis intebara mitt barn, men jag tycker att det är ett bra exem-pel, och ni måste ändra det här beslutet.Högskoleverket tyckte att man skulle göra precistvärtom. Om man läser en utökad studiekurs, skulledet få räknas med om det lyfte jämförelsetalet, menCarl och regeringen bestämde sig i princip vidsittande sammanträde för att göra precis tvärtom.Nu vill jag, och många studeran-de i gymnasieskolan ha svar på vad som är skälet tilldenna förändring.Anf. 16 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är otvivelaktigt så att det krävsnya regler i det nya betygssystemet för att detta skallkunna läggas till grund för meritvärdering vid intag-ning till högskolan. Det problem som rådde var attden tidigare regeringen och egentligeninte hade klarat ut detta. Många studerande har därförunder en betydande tid tvingats leva i osäkerhet. Dethar berott på att det har tagit att få fram ettnytt system.Jag vill också gärna medge att man i viss månobestridligen har att välja mellan att ha en lång radspecialbestämmelser som gör det svåröverblickbarteller att följa mera generella principer. På detta kanman ha olika synpunkter. Vi har valt att konstrueradetta system så att det blir så litet komplicerat sommöjligt. Jag skulle vilja säga att det tyvärr ändå är nogså komplicerat. Det kan vara en anledning till att följadet här med betydande uppmärksamhet och se om detverkligen fungerar på det sätt som är avsett. Det ärockså det som är skälet till de beslut som vi här harfattat.Anf. 17 (m):Fru talman! Jag är naturligtvis inte nöjd med dethär svaret. Utbildningsministern berättade inte vadsom är skälet till att regeringen vid sittande samman-träde går tvärt emot en rekommendation. Det blir juinte ett enklare eller enhetligare antagningssystem avdetta, utan det blir orättvist och fel.Jag kan inte begripa och jag tror att egentligen inteheller begriper vad det kan finnas förutbildningspolitiskt skäl för att straffa en teknist somfaktiskt gör en extra insats och pluggar franska. Det ärväldigt kul när ett gäng ungdomar i över-tygar kommun, skolledning osv. om att de skall få gånågra extra kurser så att de kan ha en chans att kom-ma in på högskolan och läsa teknisk biologi.Det är självklart litet svårt för mamman när pojkenkommer hem och berättar att han straffas för att hanvalde den franskkurs som mamman antagligen pläde-rade för. Mamman skriver i sitt brev, som också ut-bildningsministern har fått: Skall jag rekommenderahonom att sluta läsa franska för att han i bästa fallskall klara av att komma in på teknisk biologi, därinträdeskraven är höga?Jag tycker att detta är en helt orimlig konsekvens.Jag förstår inte hur man kan ha kommit på det, ochjag hoppas innerligt att vi egentligen, oavsett vad vihar för synpunkter i övrigt på antagningssystemet, villha ett system som uppmuntrar alla elever att läsa litetextra.Jag tolkar utbildningsministern så att han möjligenändå tänker fundera på just denna fråga.Det finns i min interpellation också en annan sidaav saken, nämligen att man från regeringens sidavalde att också göra en förändring så att kurser medreducerat program inte skall kunna sänka jämförelse-talen. Detta tar utbildningsministern delvis upp i sittsvar, men jag tycker att det finns orimligheter ocksådär. Jag har frågat vilka åtgärder ministern bedömeratt högskolorna kan behöva vidta, inte om man behö-ver vidta dem när det kommer elever med otillräckli-ga förkunskaper.Jag är också litet fundersam över det sista somutbildningsministern tar upp. Han framhåller att detkan komma elever som aldrig har läst engelska ochsom måste börja från början med det och att också deskall kunna läsa vid högskolan. Jag tycker att det ären orimlig ståndpunkt att man skall slippa att haengelska som förkunskapskrav. Engelsk litteraturanvänds ju generellt i den högre utbildningen.Det viktiga för de här eleverna är att de har möjlighettill inläsning och komplettering, så att de får de rättaförkunskaperna.Detta är dock två andra sidor av saken. Det somjag tycker att utbildningsministern i första bör använ-da till är det som jag uppfattar som enorimlighet och som jag tycker att den här mammanpåpekar så bra i sitt brev till både mig, ochYlva .