prot · GJ09109 · 1996-06-11 00:00:00 — Jag note-rar att har uttalat att det viktiga numerainte är att tala om kostnader, utan att vidta åtgärderoch strukturella reformer för att få människor i arbeteoch tillväxt i ekonomin. Då kan man inte se det somen kameral övning om det blir lika mycket intäktersom utgifter. Detta uttalade han i går. Det står i ettTT-meddelande.Betyder det att ni moderater än en gång föresprå-kar ofinansierade skattesänkningar? Om jag förstodPer rätt räknar ni moderater med att det skallbli en kraftig, eller åtminstone något slags, tillväxt iekonomin om ni sänker skatterna. Därigenom har nier finansiering. Men detta är ingen finansiering! Detär precis samma brist på finansiering som ni hade i erreservation när skattereformen var aktuell här i riks-dagen. Verkligheten har visat att det inte blev någradynamiska effekter av skattesänkningarna på kapitaloch för höginkomsttagare.Ni har själva under den senaste regeringsperiodenförsökt att med skattesänkningar få en tillväxt somskall betala skattesänkningarna. Det är som jag ser detexempel på en slapphänt budgetpolitik. Det är ett sättatt öka underskotten och statsskulden. Detta är fak-tiskt ett av de sämsta förslagen för svensk ekonomisom vi har på bordet i dag.Anf. 53 BO () replikHerr talman! Om slår upp den mo-derata reservationen om utgiftstak och utgiftsområdeni betänkandet som diskuteras nu och som är grund fördebatten ser han att det framgår att vi justerar nedkostnaderna på de olika utgiftsområdena i de offentli-ga utgifterna i tillräcklig mån för att dels finansiera deskattesänkningar som vi kommer att föreslå, framförallt , och dessutom den större marginal när detgäller saneringen av offentliga finanser som vi ocksåförespråkar.Det finns nu ingen inteckning av positiva effektertill följd av färre arbetslösa och fler i jobb. Men skallman gå vidare och skapa förutsättningar för ett Sveri-ge som är dynamiskt, där människor kan klara sigsjälva på sin lön, förutsätter det att man går vidaremed skattesänkningar riktade till låg- och medelin-komsttagare. Det måste finansieras krona för krona,men kan naturligtvis bli en följd av att de offentligautgifterna minskar därför att arbetslöshetsersättningoch andra kostnader försvinner och skattebasernavidgas. Men det är ett andra steg, och kan inte inteck-nas förrän dessa effekter faktiskt har visat sig. Vi kaninte göra om experters kalkylfel frånskatteomläggningen, då man trodde att överhettningenskulle vara för evigt. Så var det inte. Det var en felak-tig analys av de ekonomiska förutsättningarna som lågtill grund för den utredningen.Vi har alltså en strikt krona-för-krona-finansieringför vart och ett av våra förslag. Slå gärna upp reser-vationen, , så slipper ni ta den diskus-sionen med Per eller med mig.Anf. 54 () replikHerr talman! Om jag förstår rätt de-menterar han vad Per sade . Hanräknade med att era förslag skulle skapa tillväxt. Detmåste väl då ingå i finansieringen?Jag hörde också tidigare anförande.Han talade sig varm för skattesänkningar som ett sättatt få ekonomin att fungera bättre. Det betyder väl tillgodoräknar sig ekonomisk tillväxt, dvs. dedynamiska effekterna.Bo Lundgren svarar nu att det inte är så man harräknat. Ni har räknat neutralt på det, och det är välgott så. Men jag tillåter mig att tvivla. Det är litetgrand av den ideologiska huvudtes som ni moderaterdriver. Sänker man beskattningen på kapital och för-mögenhet och för dem som tjänar mycket, är det tänktatt det skall investeras mycket mera. Det skall stimu-lera en kraftig tillväxt som sedan kommer alla till del.Vi vet att detta experiment har genomförts i full skala,och vi vet att det inte stämmer. Sänker man skatten påförmögenhet och de rikas kapital leder det inte till attinvesteringarna ökar, utan till att de rika arbetar mind-re. Det blir litet grand som i den sydamerikanskamodellen, där vi ser hur de förmögna snarare arbetarså litet som möjligt. Den typen av dynamiska effektervill jag inte se i Sverige.Det vore bra om kan garantera att niverkligen har täckt varenda krona i form av neddrag-ningar på budgeten, för då kan vi gå vidare och grans-ka vad de neddragningarna innebär. Det är nästa in-tressanta steg, för de innebär antagligen ökad arbets-löshet och ökade kostnader som ni antagligen intekalkylerat för.Anf. 55 BO () replikHerr talman! Jag hittar nu också den sida i betän-kandet där vår reservation finns, s. 228. Den går braatt läsa. Det efterfrågas en garanti. Eftersom jag harhaft ansvaret för arbetet kan jag också garantera det.Det intressanta är ändå den bild som , uppenbarligen av ren okunskap. Det beklagar jag.Det väsentliga är naturligtvis att rensa bort skattehöj-ningar som har genomförts och skatteregler somkvarstår som hämmar företagandet och möjligheternaatt expandera för de företag som kan ge jobb i Sverigeoch de nya företag som kan växa till. Det är en förhål-landevis liten del av det vi menar att man skall sänkaskatten på. Det är framför allt fråga om att sänkaskatten på arbete för låg- och medelinkomsttagare.Det är det väsentligaste och viktigaste, och där liggertyngdpunkten för våra skattesänkningar.Förutom det ekonomiskt positiva i detta finns ock-så rätten för hushåll och enskilda människor att dispo-nera över större del av sina egna inkomster och kunnaleva på sin lön. Motivet för det är att man inte får detberoende som är så hämmande.Roy måste medge att de som klarar sigbäst i dagens är de som har så mycket överefter skatter av olika slag att de själva kan betala förbåde det ena och andra. Valfriheten finns ju alltid fördem som tjänar mycket eller har stor förmögenhet. Vivill ge den valfriheten till vanliga människor. Det ärett väsentligt inslag i vår politik.Allra sist, herr talman, vill jag säga att det finnserfarenheter av högskattesamhället i . Omhöga skatter på ting och för människor skulle varalösningen på problemen och garantera ett bra välståndoch välfärd skulle inte ha haft några problem.Sverige är högskattesamhället personifierat, men vihar stora problem med arbetslösheten, otrygghetenhos människor och den bristande valfriheten. Justdetta är effekten av den politik som nuhåller på att återvända till.Anf. 56 () replikHerr talman! Om man läser innantill i moderater-nas reservation ser man att räknar medatt kunna göra besparingar på ersättningarna i a-kassan med 7,6 miljarder , och med 7,6 miljarderpå arbetsmarknaden och i arbetslivet. Man räknar medminskade kostnader trots att man gör skattesänkningaroch neddragningar på en mängd offentliga verksamhe-ter osv. Det betyder att man räknar med att få drama-tiskt minskad arbetslöshet med sina egna åtgärder.Det måste betyda att ni räknar med mycket kraftigadynamiska effekter av era skattesänkningar. Jag kaninte tolka er budgettabell på annat sätt. Annars är detrena rama dumheterna som står i er budgettabell. Nimåste räkna med att det blir betydligt fler arbetstillfäl-len och att era skattesänkningsförslag ger kraftigadynamiska effekter. Det har vi inte sett i verkligheten.När man har försökt sig på den typen av åtgärder hardet blivit precis tvärtom. Det har blivit ett ökat under-skott i statens budget. Därför är er politik ett exempelpå mycket slapphänt budgetpolitik. Det är det sämsta iden vägen som vi har på kammarens bord i dag.Anf. 57 ()Herr talman! Denna debatt blir litet märklig i såmåtto att vi diskuterar dels finansutskottets betänkan-de med anledning av regeringens vårproposition ochoppositionens motioner, dels de två propositioner somregeringen har lagt på riksdagensbord. Vi får väl ta det. Så blir det när regeringen hartappat greppet och är involverad i det politiska spelsom finansministern beskrev tidigare.Herr talman! Den vackra röda rosen är Socialde-mokraternas varumärke. Den har länge varit ettmycket starkt varumärke för svenska folket när detgäller att man skall komma till rätta med jobben ochsysselsättningen. Detta vann Socialdemokraterna valetpå . Väljarna trodde ju på detta på valdagen.Därför förstår jag att det är mycket besvärande attarbetslösheten nu stiger så snabbt som den gör. Det ärnaturligtvis också besvärande att det behövdes ettborgerligt parti för att man över huvud taget skullekunna komma fram med ett förslag för att skapa nysysselsättning.Det skulle vara mycket intressant att få veta vadregeringen med stolthet har tagit ur egen ideologiskfatabur - där man har känt att man har haft rörelsenmed sig och LO har stått bakom med de röda fanorna- och vad som är borgerlig politik. Jag tror inte att vikommer att få reda på det.Debatten handlar till stor del om borgerliga för-slag, som mycket riktigt påpekade.Denna tidsutdräkt - jag tänker på de som mannu har väntat och på det politiska spelet - är egentli-gen ingenting mindre än den politiska inkubationstidsom rimligtvis måste vara efter det att den här politi-ken stämplades ut under förra mandatperioden. I val-rörelsen talades det om att detta hade prövats och attdet ledde till ökad arbetslöshet. kommer man ändåtillbaka med två propositioner på riks-dagens bord.Herr talman! Ett ytterligare problem i det härsammanhanget är att man inte riktigt vet om regering-en anser att ekonomisk-politiska åtgärder är effektivaeller om bara är något sorts rov för den inter-nationella konjunkturutveckling som styrs av andramera handlingskraftiga regeringars åtgärder. Ytterli-gare försvårande omständigheter är att finansminis-tern och inte minst statsministern rör sig något lätt-sinnigt och situationsbetingat mellan dessa olika per-spektiv. Antingen har den ekonomiska politiken getteffekt eller också har vi drabbats av utländska kon-junktursvängningar. Jag kan bara konstatera att detnär arbetslösheten ökade under den förra mandatperi-oden alltid var fel; för övrigt tycker jagatt statsministern uttalar från denna talar-stol med en kvinnosyn som han borde se över. Mennu när arbetslösheten ökar beror det på en konjunktu-ravmattning i och andra omständigheteröver vilka regeringen inte råder. Jag tycker att fi-nansministern och statsministern måste bestämma sigför någon princip. Hjälper det över huvud taget att vifattar beslut här? Eller är det utländsk påverkan somstyr den politiska utvecklingen?Herr talman! Grundproblemet är trots allt att lan-det nu styrs av en regering som verkar sakna egnaförslag och egen insikt om de villkor som ger förut-sättningar för tillväxt i mindre och medelstora företag.Nu behövs långsiktigt hållbara och kraftfulla struktu-rella reformer om skall nå upp till den högretillväxtnivå som finns omtalad i vårpropositionen.Vad gäller sådana reformer finns det tyvärr fortfaran-de i stor utsträckning en ideologisk blockering. Så vittjag förstår pågår en medling till slutet av augusti.Vårpropositionen vittnar fortfarande om en allvar-lig brist på förståelse för företagandets villkor. Småfö-retagen skall t.ex. ytterligare hämmas och skrämmasgenom att ta över ansvaret för en hel månad när detgäller sjukförsäkringen utan en tillräcklig kompensa-tion. När det gäller fördelningspolitiken i vårproposi-tionen har vi kristdemokrater också tyckt att det ärförvånansvärt hur okänsligt regeringen behandlarutsatta grupper som gamla, sjuka, ensamstående för-äldrar, barnfamiljer och de fattigaste i tredje världen.Pensionärerna och de fattiga i tredje världen kan juinte strejka. Vi kristdemokrater avvisar nedskärning-arna i bostadstillägget för pensionärerna, nedskär-ningarna i änkepensionen och höjningen av högkost-nadsskyddet. Detta finansierar vi i vårt alternativ tillregeringens vårproposition.Kommunerna och landstingen får allt svårare attklara av sina viktigaste uppgifter. ärnu ute och styrker sig för att klara av vidare debatter.En koalition av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister i har bestämtsig för att skära ned sjukvården med nästan 3 miljar-der kronor. har frågat moderater ochcenterpartister vad de säger till sina medlemmar. Jagskulle vilja ställa en fråga till och : Vad säger ni till de väljare som gjorde attni kom till maktens grytor i läns landstingi valet ? Ni gick ut med att det skulle vara slutmed nedskärningarna och uppsägningarna. Jag tyckeratt det är litet magstarkt att stå här i talarstolen ochställa frågor till de partier som klart deklarerade attdet behövdes strukturella reformer på olika områden,även inom landstingen.Herr talman! Vi kristdemokrater lägger i vår mo-tion fram en rad förslag som skulle ge bättre förut-sättningar för ökad tillväxt och nya jobb. Vi har ocksåutformat en annan fördelningsprofil i vårt budgetal-ternativ som ger bättre möjligheter för kommuner ochlandsting att klara av att ha en rimlig kvalitet i vårdenoch omsorgen.Vi föreslår en kraftfull tillväxtpolitik som byggerpå strukturella och tillväxthöjande åtgärder. Den tra-ditionella konjunkturorienterade tillväxtpolitikenmåste ge plats för en politik som genom djupverkandeoch mera långsiktiga insatser främjar de verkligaförutsättningarna för tillväxt. Det handlar om åtgärdersom skapar bättre attityder till företagande, en mins-kad byråkrati och en förenklad och moderniseradarbetsrätt.Jag medger gärna att detta med arbetsrätten ärsvårt. Men trots det måste faktiskt arbetsrätten föränd-ras så att den bättre speglar de förhållanden som gäl-ler . Vi kristdemokrater beklagar naturligtvis attföreträdarna för arbetsmarknadens parter inte kundeenas i . Men arbetsrätten ärcentral när det gäller att öka antalet nya anställningar.Jag tror att det finns en oro och en besvikelsehos många företagare över den politik som regeringenbedriver. Det gjordes en opinionsmätning somvisar att åtta av tio småföretagare anser att företa-garklimatet nu har försämrats. Förutom att man under-lättar anställningsförfarandet kan en förändring avarbetsrätten ge företagarna signaler om att regeringenmenar det som man faktiskt hävdade i vårpropositio-nen, nämligen att villkoren för företagarna måsteförbättras.Om de övriga politiska åtgärderna skall ge resultatmåste man nog fatta ett beslut om en nyarbetsrätt. Jag tycker att principen om att lag med lagskall ändras är ganska fundamental. Det borde t.ex.vara ganska enkelt att ta tillbaka den återställare somregeringen genomförde direkt efter valet. Då får mantillbaka de regler som infördes av den förra fyrparti-regeringen.Vi föreslår också åtgärder som leder till bättre till-gång till riskkapital. Det är tvärtemot vad regeringennu gör. I den här propositionen vill man slopa risk-kapitalavdraget. Det behövs också åtgärder för ettbättre investeringsklimat. Man skall se till att inte såmånga patent exporteras från vårt land. Vi vill skatte-befria royalty på patentinkomster ; det ärett exempel. Det behövs bättre villkor för kompe-tensutveckling och forskning, bl.a. ett utbildningskon-to. Det behövs också en återgång till de gamla regler-na för momsinbetalningar för samtliga företag. Vi harockså finansierat ett förslag om att behålla dagensarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Vi ser överföretagsstöden, med målet att minska dem och i ställetsänka arbetsgivaravgifterna. Vi vill också stimuleratjänsteföretagandet.Det har ju förts en debatt omtjänstesektorn. Debatten har varit ganska förvirrad,men jag skall nu inte recensera den. Vartannat nystar-tat företag är enligt ett tjänste-företag, och det är också tjänsteföretagen som man sersom den stora tillväxtsektorn under nästa sekel. Hus-hållssektorn är faktiskt en enorm potential för nyajobb. På den punkten har arbetsmarknadsministerMargareta fortfarande rätt, det är bara syndatt hon inte har fått med sig sitt parti.Det är inte någon liten pyttesektor vi talar om närvi talar om hushållssektorn. av alltarbete som utförs i utförs i hemmen. EnligtSCB lade varje vuxen person i ned merän på hushållsgöromål. Totaltinnebär det 3,7 miljoner heltidsarbeten. Det är likamycket som utförs i hela den privata och offentligasektorn tillsammans. Personer med barn har enligtSCB en total arbetsbörda på pervecka. som alltfler går arbetslösa, herrtalman, ökar alltså arbetsbördan för andra genomdubbelarbete på jobbet och i hemmet.Bekymret här är ju de breda skattekilarna på justarbete. Detta gör att marknaden för den här typen avtjänster, som går att utföra i egen regi, i praktiken ärutplånad. Den svarta delen av den här marknaden ärdäremot stor och växande. Skattekilarna är mellan 50och . Vi kristdemokrater tror att vi måste kon-centrera samhällets möjligheter att åtgärda skattesi-tuationen. Det förslag som ligger på riksdagensbord får vi naturligtvis utvärdera, men jag misstänkerstarkt att det inte är möjligt att åstadkomma den vi-tamininjektion som behövs genom att över hela fältetav företag, inklusive de stora, vinstrika exportföreta-gen, som tjänade under förraåret, kleta ut en skattesänkning motsvarande 2 miljar-der kronor som skall stimulera ökad sysselsättning.Vi tror att man för att kunna åstadkomma en syn-bar effekt i stället måste koncentrera sig och skära ettdjupare snitt i en mer begränsad del av skattekilen påjust tjänstesektorn. Vi kan ta en parallell: Visst harräntan sjunkit kraftigt, men det har ändå inte varittillräckligt för att åstadkomma en kraftfull vändninginom exempelvis byggsektorn. Jag tror att det är lika-dant här. Det som föreslås är för litet, och det ärför mycket utspritt för att det skall ge de önskadeeffekterna. Vi tror att det vore bättre att koncentrerainsatserna på tjänstesektorn.Det som behövs, och vad väntar på, ären nationell vision om hur både företagen och alla demänniskor som driver och arbetar i de här företagentillsammans skall kunna växa och utvecklas. Tyvärrsaknar regeringen en sådan vision och ett politisktledarskap på det här helt avgörande området. Det ärgott och väl att har ställt upp och fåttmed en del av sin politik på det här området. Jag trorför min del att tillsammans med icke-socialistiska partier hade fått med mycket mera, hadefått en större utdelning än vad man fått i de proposi-tioner som är framlagda.Herr talman! Vi har tillsammans med Folkpartietoch två stora och viktiga reservationer,som bygger på att det finns en positiv grundsyn påföretagande. Vi ser familjeföretagarna i det här landetsom en resurs som måste vårdas och värnas och sombehöver ett bättre klimat för att kunna växa och ut-vecklas.Vi kristdemokrater står givetvis bakom alla deförslag som finns i vår motion, men för att vinna tidyrkar jag här bifall endast till reservationerna 1och 2, som är gemensamma för oss, ochModeraterna, samt reservation 25.Anf. 58 () replikHerr talman! Jag glömde tidigare att yrka bifall tillmina reservationer, så jag vill därför nu yrka bifall tillreservationerna 4, 8, 24, 28, 32, 37, 48, 58 och 81. Jagstår naturligtvis också bakom övrigareservationer, men för tids vinnande yrkar jag intebifall till dem.Situationen i är ju, MatsOdell, ett arv efter det tidigare borgerliga styret iStockholm. Det är ingenting som vi kan beskyllas för.Däremot tar vi ett ekonomiskt ansvar och ser till så attde strukturförändringar som sker inom sjukvården -satsningar på primärvård samt husläkarreformen -verkligen genomförs. Det betyder naturligtvis attbehovet av sjukhus minskar. Det är inte så att vi serdet som ett självändamål att minska antalet sjukhus,men vi måste se till så att ekonomin inom landstingetgår ihop.Här i försöker vi få gehör för förslagetatt stärka skatteunderlaget för landstingen och kom-munerna genom att sänka egenavgifterna. Med försla-gen i vår reservation till det här betänkandet skulle detbetyda 7 miljarder mer för kommunsektorn. Jag harför övrigt noterat att även kds vill att kommunsektornskall ha mer pengar. Jag tror därför att ochjag har en viss samsyn när det gäller betydelsen av attse till så att kommuner och landsting får mer pengarockså härifrån.Jag har också noterat att de som kritiserar de ty-värr nödvändiga besparingarna i länslandsting inte har något alternativ, utan man passar påatt populistiskt rida på den oro som finns hos framförallt de anställda på de drabbade sjukhusen.Anf. 59 () replikHerr talman! säger att situationen iStockholms läns landsting och i sjukvården var ettarv. Man frågar sig då om inte , Vänster-partiet och Socialdemokraterna hade öppnat testamen-tet förrän efter valdagen. Kände ni inte till den härsituationen före valet?Det jag kritiserar - och det gäller framför allt So-cialdemokraterna och - är att man gicktill val på att det nu skulle vara slut på nedskärningar-na, att det skulle vara slut på uppsägningarna. Det jagreagerar mot är dessa garantier som utfärdades till deanställda.Jag håller med om att vi kristdemo-krater och har en gemensam grundhåll-ning, dvs. att mer resurser måste kunna överföras tillvårdsektorn. Det är bara det att inte harlyckats leva upp till detta i landsting.Anf. 60 () replikHerr talman! Jag tror nog att vet vaddet kan innebära att komma in i regeringsställning ochupptäcka ett och annat först då. Det är faktiskt inte sålätt för ett litet oppositionsparti som står utanför attveta allting som döljs. Det viktiga här är ju att se tillatt vi kommer framåt och får en så bra vård som möj-ligt för de pengar som finns tillgängliga i Stockholm.Sedan får vi väl gemensamt här i försöka setill så att de får bättre skatteunderlag framöver.Anf. 61 () replikHerr talman! talar mycket klokt iflera avseenden. Jag vill inte fortsätta det här replik-skiftet med honom. kommer visserligen JohanLönnroth, som jag egentligen vände mig till i mittanförande, in i kammaren, men jag tänker inte fortsät-ta den debatten . Jag bara hoppas att inte bara uppmanar andra partier att tala med sinamedlemmar utan att han faktiskt själv också talar medsina egna väljare, som kanske trodde att det var någotannat än dessa besparingar som man skulle få när mani sin hand tog sin valsedel och därmed gjorde det valsom gav upphov till dagens majoritet.Anf. 62 ()Herr talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag i alla delar.Jag hoppas att den här debatten skall handla omarbete, rättvisa och välfärd. Välfärden skapas av ettfolk i arbete. Utan arbete - ingen välfärd, utan välfärd- ingen rättvisa. Därför är ingen uppgift viktigare änatt avskaffa massarbetslösheten.I vårt valmanifest visade vi socialde-mokrater på allvarliga läge. Vi sade: Sverigestår på randen till ett nytt skrämmande samhälle därmassarbetslösheten kan permanentas. För första gång-en i modern tid riskerar barnen och de unga att få detsämre än generationen före dem. Så allvarligt varläget.I dag föreslår socialdemokraterna och centerpartietatt hela , alla partier, skall ställa sig bakommålet att halvera den öppna arbetslösheten till tillår 2000.Nu måste vi med öppna ögon se att med urholkadestatsfinanser klarar vi inte en uthållig kamp mot ar-betslösheten. Vi kan aldrig låna oss fram till en tryggoch bestående välfärd. Därför startade vi ett fyraårigtprogram för att stärka budgeten, stoppa lånekarusellenoch värna välfärden.I andra länder brukar kärva program för att sanerastatsfinanserna, åtminstone på kort sikt, innebärabrutalt ökade inkomstklyftor. Men vad vi nu gör iSverige är unikt för en så omfattande budgetförstärk-ning. Inriktningen är att de av hushållen som högsta standarden skall svara för uppemot 40 %av budgetförstärkningen.Visst är detta program påfrestande för de flestamedborgare i . Men var hittar vi det land medstora budgetsaneringar som kan redovisa bättre effek-ter på inkomstfördelningen? Jag inbjuder , och andra att ge sådana exempel.Jag avvaktar ert svar med stort intresse.Därmed inte sagt att vi socialdemokrater kommeratt nöja oss med den fördelning som vi har i dagensSverige. Vi kommer att fortsätta att intensivt arbetamed fördelningsfrågorna och ta vara på alla tillfällentill förstärkning och en rättvisare fördelning. När vigör det måste vi ha i minnet att den viktigaste fördel-ningsfrågan är arbetslösheten. Kan vi ta ned arbets-lösheten, åstadkommer vi den bästa effekten på för-delningen. När vi arbetar med dessa frågor måste viockså med öppna ögon se att det krävs goda villkorför företag och företagande, om vi skall få fram allade jobb som behövs. Detta är någonting som social-demokratin alltid har tagit hänsyn till.