prot · GK0933 · 1996-11-26 00:00:00 — På detta sätt vill jag se Ba-rentssamarbetet - liksom Östersjösamarbetet - somviktiga fredsprojekt. De skapar en möjlighet att rivamurar och ersätta dem med grannsämja och folkligtsamarbete. Så sade utrikesministern vid en konferenssom hölls på i oktober 1995.Nu finns det möjlighet att ytterligare utveckladetta ordförandeskap och sätta sin prägel på dettaviktiga samarbete. Det är viktigt att denna region inteblir konkurrent med där den svenskautrikespolitiken har haft stora framgångar. Barents-området och får inte konkurreramed varandra. Politiken måste omfatta hela vårt nä-rområde.Utrikesministern har i sitt svar på denna interpel-lation nämnt en del områden som prioriterade frånsvensk sida.Viktiga moment är rörlighet över gränserna,kommunikationer och Sallakorridoren, vilka har förtsfram i olika omgångar av oss från Norrbotten.Mycket viktiga frågor är kärnsäkerhet och miljö.De måste få en lösning.I fråga om energisparåtgärder kan spelaen viktig roll med sitt kunnande.Ett kulturutbyte är angeläget i hela denna regiondär flera kulturer möts.Dessutom är det viktigt med goda kontakter på lo-kal nivå, i det här fallet när det gäller ochVästerbotten.Dessa prioriteringar är mycket viktiga, vilket ock-så utrikesministern för fram i svaret.Fru talman! Jag skulle ändå vilja ta upp med utri-kesministern den näringslivsverksamhet som i dagförekommer och som bedrivs på lokal och regionalnivå genom framför allt mindre företag. Här kan sta-ten - dvs. regeringen - göra en viktig insats för attföra fram intresset för större företag och långsiktigainvesteringar.Smältverket i Nikel förorsakar stora luftförore-ningsproblem. Här opererar Bolidenbolaget tillsam-mans med den . Den svenska insatsenhar inte varit så speciellt stor. Jag vill fråga hurman skall agera i det sammanhanget.Några andra frågor som jag vill föra fram gällert.ex. konsulatet i och näringslivskontoret.Jag återkommer till detta i nästa inlägg.Anf. 13 ():Fru talman! Också jag tycker att det var oerhörtbra att denna interpellation framställdes. Svaret inne-håller flera bra saker.När bildades var arbetet för enhållbar utveckling och hänvisningar till Riodeklara-tionen och till det mest framträdande. Nuhar det snart gått . Det har hänt en del på miljö-området, men det är inte så förfärligt mycket.Den stora mängden dåligt förvarat kärnavfall ochuttjänta kärnreaktorer fortsätter att utgöra ett hot.Aktiva reaktorer inger också oro. En del sakkunnigaanser att sannolikheten för ett allvarligt radioaktivtutsläpp kan vara såhög som . Under vissa vindförhållanden kanradioaktivitet vid ett större utsläpp mycket väl blåsa inöver norra och och nedmot Östersjön.Till skillnad från miljöarbetet har emellertid ex-ploatering av råvaror kommit i gång. Mineraler, gas,olja och urskogar lockar storföretag, inte bara frånVästeuropa utan också från och Japan.Från miljörörelsen i kommer rop påhjälp för att stoppa skövling av urskogar och annanrovdrift.Från regeringarna i väst får miljörörelsen veta skall kräva bättre lagstiftning och tillämpning avgällande lag. Sådana rekommendationer blir mestpatetiska när man vet hur trög lagstiftningsprocessenär och hur svårt har att få rättstillämpningenatt fungera.Det är inte bara miljörörelsen utan även intellek-tuella och kulturpersonligheter - ja, t.o.m. påven -som på den internationella arenan har börjat att talaom en kapitalism som gått in i en brutal och kriminellfas, speciellt i utvecklingsländer och i . So-ciala orättvisor, fattigdom och kriminalitet kan brytasönder samhället inifrån. , ,har gjort bedömningen att den hårdhänta ekonomiskapolitiken och strukturanpassningsprogrammen har letttill att bortemot en halv miljon fler människor dörvarje år än tidigare.Samtidigt kan de i höra hur man i västprisar för framsteg i demokrati och mark-nadsekonomi. De ser också att de som samarbetarmed väst är delar av den tidigare nomenklaturan, sombytt ut partiboken mot en aktieportfölj och ett bank-konto i . Det är inte konstigt att denna no-menklatura och maffian älskar detta nyliberala kaos,med en svag samhällelig makt, som präglasav.Jag vill fråga utrikesministern: ni dessaproblem inom regeringen? Känner ni någon oro?Diskuterar ni problemen med kommissionen? Disku-terar ni beteendenormer med svenska företag när deetablerar sig och gör affärer där borta i Barents och påandra håll? Jag tror att många ryska medborgare för-väntar sig att företag från väst skall bete sig enligtvästliga normer och inte efter den laglöshet som deupplever i sitt land.Det sägs i svaret att kommissionen skall erbjudasen aktiv roll. Vad innebär det? Det finns rapporter ikommissionen, bl.a. en , som visar hur manbetraktar nordvästra som ett nytt Ruhr- ellerMellanösternområde, som skall försörja det resurs-hungrande med resurser. Även politikerfrån nordiska länder har uttryckt sig på liknande vis.Vi får nog vara försiktiga med hur vi väljer våra ord ide här sammanhangen. Det ömsesidiga utbytet måstekomma fler än de nyrika och nomenklaturan till del,annars kommer vi att få en social explosion i framti-den.Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! Först vill jag gärna säga att jag tyckeratt det är väldigt spännande men långtifrån enkelt attnu arbeta med Barentsfrågorna mer aktivt än vad vihar haft anledning att göra tidigare. Det här säger jagför personlig del, och jag kan också säga det för minamedarbetares del. Vi ser med stor entusiasm på dethär arbetet.Det gäller att se till möjligheterna, och de är stora.Här finns naturresurser, inte för att bara exploateraspå ett kapitalistiskt sätt, utan för människornas bästa.Det finns framför allt en enorm vilja hos människornalokalt och regionalt till utveckling, och det är spän-nande att arbeta med det.Sedan finns det väldigt stora problem. Avståndenoch klimatet är problem, och det är naturligtvismycket miljöföroreningar. Nickelverket nämndes,med dess föroreningar, radioaktivt utsläpp osv.För att komma till rätta med mycket av det här be-hövs det ett samarbete inte bara mellan oss här uppe,utan också med EU och andra organisationer, somkan dras in i detta och bidra med litet mera pengar.I går var jag i för utrikesministermöte, ochjag passade då på att informera mina utrikesminister-kolleger om detta samarbetes art och vad som förvän-tas av dem. Det skall de få höra av mig ganska ofta ifortsättningen.Vi ser inte som en konkurrenttill Östersjösamarbetet, utan det är en komplettering,som ofta handlar om både-och. Vad vi däremot harkunnat göra är att ta lärdom av vårt ordförandeskap iÖstersjörådet, som varade , för att nu infoga delärdomarna i arbetet i Barentsområdet.De frågor som ställde, specifiktom infrastruktur, är självfallet mycket avgörande. Jagär litet bekymrad över att inget av 15 infrastrukturpro-jekt man hade på bordet vid förra årsmötet i har kommit till genomförande. Jag tror att det nuhandlar om att ta ned det här till ett antal gripbaraprojekt och att se till att de verkligen kan genomföras.Transportministrarna arbetar med detta. Det görsnu en ganska bred studie över transportsituationen.Det handlar om gränspassager, bl.a. gränsövergångenmellan och , som nämndes i Per-OlaErikssons interpellation. Det handlar om flygförbin-delser, där förhållandena nu blivit bättre men där detfortfarande behöver göras mer. Nordostsjötrafiken ärett annat viktigt område.Detta här sysslar vi alltså med i , menockså tillsammans med transportministrarna.Miljön är självfallet ett viktigt område, och här harmiljöministrarna ett särskilt ansvar. De har identifierat22 prioriterade projekt, och flera av dem handlar omvattenrening, avfallshantering och liknande. Sedangäller det att finna finansering även här. Jag kan tänkamig att en del kan göras med EU-pengar och medbilaterala pengar, men vi måste i mycket också vändaoss till de internationella finansieringsorganen, efter-som det rör sig om så stora pengar. Övergripandemåste vi arbeta med att underlätta samverkan, bådekommersiellt med investeringar och rörelser mellanmänniskor, helt enkelt folkligt samarbete.Anf. 15 ():Fru talman! Som utrikesministern säkert förstår,har vi som kommer från norra ett brett enga-gemang för . Oavsett partifärg är vilika intresserade av de här frågorna. Det finns också iNorrbottens län ett mycket brett folkligt stöd för enutveckling av samarbetet inom Barentsregionen.Sedan gränserna har öppnats kan det skapas nyamöjligheter, och förväntningarna är stora. Vi harlänge drömt om att utveckla handelsförbindelserna iösterled och inte bara i nord-sydlig riktning. finnsde reella möjligheterna, och vi skall då också undan-röja de hinder som fortfarande finns - det är mångagånger fysiska hinder.Först och främst vill jag säga att jag inte ser Ba-rentssamarbetet som något hot mot ,utan det är ett komplement till och en naturlig del idet samarbete som sker inom . Vi kansäga att Barents är en förlängning på Östersjödelen.Men det är då viktigt att man inom ramen för Öster-sjöområdet, när resurser tas fram, har möjlighet attavsätta några kronor som styrs norrut i den här regio-nen.När det gäller infrastrukturprojekt är det viktigt attvi prioriterar - och prioriterar med förstånd - så att vifår fram de riktiga projekten. Det gäller då ett antalgränsöverfarter på vägsidan men också järnvägskom-munikationer. Det är angeläget att också lyfta framdem som viktiga transeuropeiska nätverksprojekt.I norra tittar vi ibland på resursfördel-ningen till olika projekt i södra delarna av landet, därmiljarderna rullar. Vi skulle, utan att ställa alltförstora krav, gärna se att en och annan miljard styrsnorrut på det här området. Därför hoppas jag att utri-kesministern både i arbetet i och inomramen för EU kan medverka till att angelägna järn-vägs- och vägprojekt kommer till stånd.På miljöområdet är väldigt många projekt på gång.Jag tror även här att det är viktigt att prioritera. Jagvill också skicka med ett råd: Det är viktigt att komp-lettera med utbildning inom miljöområdet, så att vi läross att hantera miljöfrågorna och framför allt att för-medla den kompetens som vi har till den del av Ba-rents som är särskilt illa utsatt då det gäller miljön.Det gäller inte minst utsläppen från industrin. Vi skallmed vårt kunnande och med vår erfarenhet hjälpa tillatt bygga om industrin i denna del av världen, dvs.Kolahalvöns och industrier - somär en miljöfara - så att vi medverkar till en bättresäkerhet och ett tillvaratagande av det kärnavfall somfinns i regionen. Det är en tickande bomb, så som viupplever det när vi får rapporter om vad som finns idenna del av Barentsregionen.Sverige och är båda medlemmar i , ochvi berörs av de här frågorna. Det är då viktigt attSverige och samverkar både inom Barentsrå-det och inom ramen för EU.Anf. 16 ():Fru talman! Det är bra och mycket stimulerandeatt utrikesministern säger att vi skall vara mer aktiva idetta område, i detta projekt. Det har framförts i de-batten att inte riktigt har tagit det här på stortallvar, men jag hoppas att det nu blir så efter utri-kesministerns ord.Det är också bra att utrikesministern säger att Ba-rentssamarbetet inte är någon konkurrent till Östersjö-samarbetet. Vi förstår alla att Östersjösamarbetet ärmycket viktigt och mycket framgångsrikt för ,men det här samarbetet är mycket viktigt för oss sombor uppe i och i den övre regionen.Jag instämmer helt med om detfolkliga stöd som detta projekt har, för regionen haren viktig potential som går att utveckla.Jag skulle vilja ställa några frågor till utrikesminis-tern. Det gäller den näringslivsverksamhet som i dagförekommer i området och det konsulat i Murmansksom man har diskuterat samt det näringslivskontorsom länge har funnits genom välbehövliga åtgärderfrån svenska statens sida. Regionen har fört framfrågorna till , som handläggerdem. Jag undrar om utrikesministern har något be-sked.Tullfrågorna är också mycket viktiga och mycketsvåra. Det finns företag i i Norrbottensom arbetar med s.k. passiv förädling i samarbete medryska företag. Har fört upp tullfrågorna medRyssland på dagordningen? Jag har kunnat följa fins-ka massmedier och där kunnat se att har age-rat. Detta är ju frågor som givetvis är svåra att lösa.Smältverket i Nikel, där Bolidenbolaget opererar,förorsakar stora luftföroreningar i den arktiska miljön.Har något att komma med i det avseendet?Jag kan förstå att utrikesministern inte kan ge någ-ra direkta svar på mina frågor, men hon kanske kanutveckla dem något.Anf. 17 ():Fru talman! Jag kan konstatera att jag inte fick nå-got svar på de frågor som jag ställde om ifall mankänner någon oro när man diskuterar problemen medrättstillämpning i . Jag fick inte heller någonprecisering när det gäller hur kommissionens roll skallstärkas i samarbetet.Kommissionen håller på med en rad olika projekt iBarentsregionen inom ramen för Tasis- och Interex-samarbetet. Jag tror att vad man kan begära av kom-missionen är att den utarbetar en klar strategi ochövergripande mål för insatserna där uppe, så attkommissionen kan resonera ihop sig och bli någor-lunda överens. Just i arbetet med att utforma en klarstrategi kan och spela en viktig rollgenom att hålla fast vid de övergripande miljöpolitis-ka målen som lades fram 1993.Ett viktigt infrastrukturprojekt i -jag stöder helt och fullt kraven på utbyggnad av järn-vägar, vägar och telekommunikationsförbindelser - äratt få till stånd en fungerande tullstation i . Ävenom EU nu får ett problem med den yttre gränskontrol-len gentemot , måste vi få en fungerande ochsmidig överfart.Jag vill också fråga hur man ser på de ekonomiskainsatserna. och förstakvartalet satsade ca 75 miljoner kronorpå , medan satsade 16miljoner kronor. Skälet till att bidrag är såpass blygsamt är ju att vi ger pengar till EU och sedanfår pengar för samarbetet den vägen. Därför gäller detatt i EU driva på så att arbetet utformas med en klar,strategisk och politisk målsättning.Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! Det är ju så att man i detta samarbetegärna väger in så pass mycket att det blir litet svårig-heter med strategin. Det tycker jag att vi som hardeltagit i denna debatten också har gjort egentligen.Av detta kan vi dra slutsatsen att vi kanske måstefokusera litet bättre. Det gäller oss i , oss somär med och det gäller också EU. Jag harframfört till EU att det vore bra om man hade en sortsstrategi för de resurser som i det här sammanhangetsprids på litet olika håll.Det var bra att gjorde jämförelsenmellan och bilaterala satsningar medegna pengar. Men det är inte riktigt jämförbart justdärför att vi faktiskt är med i EU. På det viset förme-ras de pengar som vi satsar genom att vi får en stordel av EU-resurserna som tillkommer Barentssamar-betet.Av det som här har tagits upp håller jag med om att miljöfrågorna mycket väl kankopplas till utbildning. När det gäller utbildningsin-satser bör vi bidra med sådant som vi är speciellt brapå uppe i norr. Ett exempel är . Därkan man göra saker och ting på det tekniska områdetriktat mot miljö- och energiinsatser, t.ex. i kontaktmed , för att bara nämna en insti-tution. Jag tror att sådana idéer finns med i tankarnahos dem som samarbetar konkret. Det skulle varaväldigt bra.Tullfrågorna har varit viktiga för oss hela tiden.Det handlar ju om att underlätta rörlighet, och dåmåste man komma till rätta med de brister som finns . Sallaövergången är viktig. Men man måste all-mänt på rysk sida undanröja svårigheter och får inteskapa nya svårigheter. Jag tog t.ex. direkt med utri-kesminister upp frågan om nya gränsavgif-ter, som det talas om att ryssarna nu skall införa. Detär klart att det vore kontraproduktivt i detta samman-hang. Frågan finns också med i kommunikén frånPetrozavodskmötet.Jag vet också att ett svenskt konsulat i Murmansktillmäts stor betydelse uppe i . Därför arbe-tar man nu med frågan i konstruktiv anda. Det regio-nala näringslivet i är engagerat i frågan.Vi får se om vi kan finna en form för att förbättraservicen för näringslivet i kombination med det kon-sulära och det handelsfrämjande. Det är alltså ettarbete som pågår just nu.När jag, , nämner rambetingelserbetyder det att man skall försöka att hjälpa till i re-formarbetet i för att underlätta investeringaroch annat, men det betyder naturligtvis också attmyndighetspersoner i skall hantera dettamed den inriktning som vi normalt har i Västeuropa.Man skall alltså inte gå från det ena till det andra moten förskräcklig kapitalism.Anf. 19 ():Fru talman! Efter årtionden med stängda gränserhar vi nu en port till denna del av , som vi harstora förhoppningar om. Oavsett vilka roller vi har ärdet viktigt att vi medverkar till att forma en långsiktigvision om ett levande Barentsområde med god miljö,goda handelsförutsättningar och goda kommunikatio-ner. Det är en region som är rik på kultur och traditio-ner, som kan spela en viktig roll i det framtida Euro-pa.Jag vill bara önska utrikesministern framgång i sittarbete i . Hon bör känna vårt stöd. Menvi har också en del krav. Vi kommer noga att följautrikesministern . Jag sägersom vi brukar säga uppe i : Hör av dig omdu behöver stöd, så skall vi göra vad vi kan för atthjälpa till. Vi står till förfogande.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:64 om SJ:sekonomiska problemAnf. 20 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat migom jag avser att styra över medel från satsningar påperson- och lastbilstrafik till investeringar i järnvägs-trafik, samt på vilket sätt jag avser att uppfylla det avriksdagen och regeringen antagna koldioxidmålet,som motverkas i och med en ökad andel person- ochlastbilstrafik på järnvägens bekostnad.I det trafikpolitiska beslutet undantogs järn-vägen från ambitionen om ett fullt kostnadsansvar. Ipropositionen sägs att det totala kostnadsansvaretendast delvis kan tillämpas på järnvägstrafiken, då detpå järnvägsområdet saknas förutsättningar för attinom ramen för ett fullt kostnadsansvar finansierainfrastrukturen, men att principen om ett fullt kost-nadsansvar bör iakttagas så långt som det är möjligt.Frågan om kostnadsansvaret kommer att utgöra en avde viktigaste delarna av det trafikpolitiska beslutet1998.Statskontoret har studerat utvecklingen av järnvä-gens konkurrenskraft och drarföljande slutsatser. SJ har i stortlyckats behålla marknadsandelarna för persontrafiktill en tillfredsställande lönsamhet genom en kombi-nation av realprishöjningar och produktivitetsförbätt-ringar. Konkurrenskraften för persontrafiken somhelhet bedöms ha stärkts. Godstrafiken förlorar mark-nadsandelar eller kan bara behålla dem genom attkraftigt sänka priserna, beroende på konkurrensnack-delar eller på produkt- och kvalitetsproblem. Proble-men leder till olönsam verksamhet, trots starkt positivproduktivitetsutveckling. Konkurrenskraften förgodstrafik är fortsatt svag.Försämrade resultatnivåer beror i stor delpå följande: Det har skett en konjunkturavmattning,som främst påverkar godssidan. Det har blivit ettkraftigt ökat utbud av X 2000-avgångar, vilket ledertill ökade kostnader som inte matchas av motsvarandeökning av intäkter på grund av låg beläggning. Dethar blivit kostnader för omfattande investeringar irullande material. Kvalitetshöjningar i produktionenhar skett på bekostnad av sämre marginaler.Regering och riksdag lägger fast de ekonomiskavillkoren och målen för SJ:s verksamhet. En viktigutgångspunkt är att SJ skall driva sin verksamhet efteraffärsmässiga principer. En kraftig förbättring för attkunna erbjuda uthålliga miljövänliga järnvägstrans-porter är just tillgången till ett effektivt och ekono-miskt starkt järnvägsföretag. SJ:s bidrag till mil-jövänligare transporter är att producera konkurrens-kraftiga och attraktiva transporter.År 1993 tog ett inriktningsbeslut sominnebar att järnvägens infrastruktur skulle byggas utoch moderniseras till en standard som innebär attjärnvägstrafiken kan konkurrera med andra transport-slag. har anslagsmedel för i storleksord-ningen investerats i nya järnvä-gar. En anpassning till snabbtågstrafik och en högstandard för järnvägens godstrafik var prioriteradeområden i detta beslut. Ett viktigt skäl för satsningenär att öka transportsektorns miljöanpassning. Tillföljd av satsningarna har restiden för snabbaste tågmellan och reducerats . Restiden mellan ochMalmö kommer att bli . Lik-nande förändringar kommer att uppnås på trafiken tillSundsvall.Genom snabbtågen går tågresan betydligtsnabbare än bilresan i många relationer. Nya markna-der har därmed öppnats för SJ. En viktig uppgift förframtidens SJ är att utnyttja dessa fördelar på bästasätt.I underlaget till det förslag till infrastrukturbeslutsom har lagt fram föråren 1998-2007 har det beräknats att det är möjligtför järnvägsresandet att öka under dennaperiod. Ökningen beror främst på de nya tekniskamöjligheter som järnvägen nu kommer att få. Det ärregeringens avsikt att miljöanpassningen av transport-sektorn skall fortsätta.En parlamentarisk kommitté har tillsatts med upp-drag att utarbeta en nationell plan för kommunikatio-nerna i . Kommittén skall bl.a. med utgångs-punkt års trafikpolitiska beslut ge förslagtill nationell plan för kommunikationerna som skallmedverka till att man uppnår ett miljöanpassat trans-portsystem som trafiksäkerhet, långsiktigthållbar tillväxt samt regional balans skall främjas.Regeringen kommer att överväga ytterligare åt-gärder när pågående arbete har avrapporterats.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Den senaste tidens turbulens kring SJ hargivit oss politiker anledning att ifrågasätta vad manpolitiskt vill med järnvägstrafik i i framtiden.SJ:s dramatiska försämringar, vilket jag tycker får kalla det, redovisades i senaste halvårsrappor-ten. Resultaten är alarmerande också med tanke påden rapport som framställt. Denvisar tydligt att det är just kärnverksamheten som gårilla. De bra resultat som visats har framför alltberott på utförsäljning och enstaka utdelningar fråndotterbolag.Det är av den anledningen jag har ställt min inter-pellation till kommunikationsministern. Det beror inteså mycket på att jag är oroad över SJ:s situation rentföretagsekonomiskt, utan på att jag och många andraär väldigt oroade över vad det kommer att innebäraför spårbunden trafik framöver.Enligt den ekonomiska rapporten kommer inves-teringarna som SJ gjort, och som staten gör i form avt.ex. infrastrukturinvesteringar, att förbättra SJ:s kon-kurrenskraft, som kommunikationsministern säger.Samtidigt anges att konkurrensen kommer att hårdna.Det är detta som är det allvarliga.Det är väl känt att transporterna totaltkommer att öka och att det framför allt är lastbilstra-fiken som kommer att öka om ingenting görs. Samhäl-let har självklart ett intresse i snabba, miljövänligaoch säkra transporter. Frågan är bara hur högt mankommer att värdera miljövänligheten i förhållande tillpriset. Det är oacceptabelt att man inte gör någontingnär man har ställt upp politiska mål som anger vilkamiljömål man skall klara av.Jag har en enkel fråga till kommunikationsminis-tern. senaste rapport om klimatför-ändringarna visar att trafiken bidrar mest till ökning-arna av utsläppen. Jag undrar om kommunikations-ministern kommer att kunna driva en politik och läggafram förslag som innebär att miljömålet, dvs. att ut-släppen inte skall öka, uppfylls år 2 000. Kommermålen att uppfyllas?Den andra frågan jag vill ställa till kommunika-tionsministern gäller beläggningen på tågen. Det ärmycket svårt att utröna varför kärnverksamheten gårså dåligt för SJ. Det stämmer inte riktigt att person-trafiken går så bra. Man har faktiskt tappat avmarknaden - sedan alla s.k. förbättringargenomfördes. Det vore bra om den information ombeläggningen som inte finns vore tillgänglig.Ryktet säger att X 2000 går med brakförlust och attbeläggningen är dålig. Skämtsamt har man kallatX 2000-avgångarna till för tomhylsorna.Stämmer det?Jag vill fråga kommunikationsministern om honkan medverka till att sådana uppgifter kommer fram,så att vi kan göra en vettigare analys av situationen.Så till det svar som SJ-chefen hargivit angående de problem som presenterats. Man harföreslagit en rad åtgärder.