prot · GK0941 · 1996-12-09 00:00:00 — Det kan vidare uppståtolkningsproblem, eftersom skattelagarna i vissasammanhang kan uppfattas stå i motsatsställning tillbokföringslagen när det gäller hur reglerna kringredovisningen av momsen skall hanteras.Detta är en detalj i det omfattande regelverk somföretagsamheten har att följa och där talet om attförenkla för företagandet står i strid med lagstiftning-ens utformning. Det är orimligt med regler som i vissafall kan innebära att en skattemyndighet, utan dom-stolsprövning, kan besluta om skattetillägg som fak-tiskt kan innebära högre belopp än vad domstolar iandra sammanhang har möjlighet att döma ut i formav böter för begångna brott. Det som är orsak tillskattetillägg behöver ju inte innebära brott i det härfallet.Rent allmänt finns det anledning att se över reg-lerna för skattetillägg. En statlig utredningen har un-dersökt om skattetilläggen står i överensstämmelsemed artikel 6. Utredningen blevinte enig på den punkten. Två av experterna har upp-fattningen att de svenska reglerna för skattetillägg ståri strid med nämnda konventionen som anslutitsig till. Det finns ingen anledning att acceptera etträttsläge där det råder osäkerhet på en så viktig punkt.Det är därför hög tid att se över lagstiftningen kringskattetilläggen för att skapa en bättre balans mellanmyndighetsnyttan och den enskildes rätt.I vår motion finns ett yrkande om en utredning avdetta slag som majoriteten avslagit. Det har jag an-ledning att beklaga å skattebetalarnas vägnar.Skattemyndigheterna har tuffa krav på sig att drain skatter till staten. Det är en riktig och viktig huvud-uppgift. Men mot bakgrund av debatten kring skatte-tilläggen har jag från alltfler håll fått uppgifter somtyder på att det förekommer att lagarna tillämpasextremt strikt i syfte att kunna besluta om skattetilläggoch därmed förbättra statistiken inom myndigheterna.Från officiellt håll förnekas naturligtvis att tjänstemänvid skattemyndigheterna tänker i dessa banor. Menjag kan inte bortse från de många indikationer somjag har fått som pekar på att det kanförhålla sig på detta sätt. Det är i så fall mycket all-varligt.Sammantaget leder bl.a. de faktorer jag pekat påhär och en rad andra omständigheter till att vi är påväg in i en situation med permanent högt och likvälökande skattetryck i kombination med en attityd frånden politiska majoriteten som alltmer flyttar frammyndighetsnyttan på bekostnad av enskilda personersoch företagares rätt. Jag beklagar denna utveckling.Moderata Samlingspartiet har i andra sammanhangyrkat på sänkta skatter som ett viktigt led i att ökavalfriheten för människor, förbättra ekonomins funk-tionssätt och skapa nya arbetstillfällen. Men dethandlar också om att därigenom öka tilltron till skat-tesystemet. Det är den vägen vi bör slå in på.Jag vill till slut, herr talman, nöja mig med att yrkabifall till reservation 3 under moment 6, men jag stårsjälvfallet även bakom övriga moderata reservationeri betänkandet.Anf. 108 ():Herr talman! I morse när jag åkte hit med tågetsatt jag mittemot en kvinna. Hon visste att jag satt iriksdagen, men när hon fick klart för sig att jag ocksåsatt i skatteutskottet sade hon: Å, hu så tråkigt. Ni ärju osams om allting.Tråkigt är det ju inte, och osams om allting är viinte heller. Men det finns ju vissa principer där viskiljer oss åt partierna emellan. Dagens debatt berören del av dem.En förutsättning för ett fungerande skattesystem ärnaturligtvis att det finns en tillfredsställande kontrollav skatteunderlaget. Det ligger i, eller borde åtmins-tone ligga i, alla medborgares intresse att skattemyn-digheterna har en hög ambition att motverka skatte-fusk och att de har förutsättningar att kunna beivrafusk i de fall det förekommer. Men vi har också attbejaka den enskildes intresse av integritet och rättssä-kerhet.I rättssäkerhetens idé ligger att regler skall vara såfasta och så klara att medborgarna kan förutse ochförstå konsekvenserna av sina handlingar. Det fårheller inte finnas utrymme för en godtycklig mak-tutövning. Skatteflyktsklausulen innebär sådana oac-ceptabla ingrepp i rättssäkerheten och förutsebarhe-ten. Här kommer en punkt där vi verkligen skiljer ossåt.Den borgerliga regeringen avvecklade skatte-flyktslagen. Den har återuppstått under den socialde-mokratiska regeringen, och det har aviserats ytterliga-re skärpningar av den. Det talas om att det skall infö-ras nya vässade regler. Det tycker vi i ärmycket illavarslande. En fråga som genast uppkom-mer är om helt har ändrat uppfattning i rätts-säkerhetsfrågor på skatteområdet. Att socialdemokra-terna är, om inte fullständigt okänsliga för sådanaprinciper, så dock okänsliga vet vi . Ibetänkandet använder man ordet rimliga rättssäker-hetsaspekter. Då frågan man sig: Rimliga för vem?Skattetillägget är till för att inskärpa betydelsen avatt lämna korrekta uppgifter till ledning för taxering.Det administrativa sanktionssystemet med skatte-tillägg och förseningsavgifter måste vara så utformatatt det uppfattas som rättvist av de skattskyldiga. Nutar man tyvärr inte ens hänsyn när det krockar medgod redovisningssed, precis som sades här förut. Detär också många fall som har uppmärksammats påsenare tid där företag har drabbats på ett sätt somfaktiskt är orimligt. Experter knutna till Skattekontrollutredningenhar funnit att modellen av skattetillägg strider motEuropakonventionen angående skydd för de mänskli-ga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Detta borde väl få alla att på en gång ställa sig uppoch med buller och bång säga: Detta kan vi inte hakvar!Men det händer inte, åtminstone inte i riksdagen.Men vid företagsträffar, där vi träffar ledamöter frånolika partier, är man överens över alla partigränseroch säger att vi inte kan ha det så. Fullfölj det ni sägernär ni är ute och träffar företagarna!Endast och står bakomreservation 6, i vilken det krävs att skattetilläggfr.o.m. inte påförs periodiserings-fel och att tulltilläggen avskaffas. Vi vill också ha enutredning av sanktionsavgifterna.Jag nöjer mig med det, herr talman, och yrkar bi-fall till reservationerna 3 och 6.Anf. 109 PER ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservationerna 4 och 5 av Vänsterpartiet.Betänkandet innehåller anslag till skattemyndighe-ter och till tull. Det finns ingen möjlighet för oss attreservera oss till det föreliggande betänkandet, efter-som vi är inne i den del av budgetprocessen där vimåste hålla oss innanför de ramar som beslutades förnågra veckor sedan. Jag vill ändå påpeka att vi har ettsärskilt yttrande där vi pekar på det orimliga i förhål-landet att skattemyndigheterna skall skära ned sinverksamhet som de skall fåutökade verksamheter och kunna ta tag i problemati-ken med den ekonomiska brottsligheten. Det var ettbeslut som fattades i samband med den förra budge-ten: Anslaget till skatteförvaltningen skall reducerasmed varje år.Vi anslog därför 87 miljoner extra till skatteför-valtningen. Vi anslog också 35 miljoner extra tilltullen. Tullen har visserligen fått minskade klare-ringsuppgifter i samband med EU-inträdet. Samtidigtär regelsystemet inom EU mycket svårt och omfattan-de, och de nedskärningar som skedde inom Tullverketbyggde på föreställningen att dess arbete skulle mins-ka i betydligt större utsträckning än vad det har gjort.När det sedan gäller de övriga delarna i betänkan-det innehåller reservation 4 från kravetatt skattemyndigheterna skall få göra s.k. oanmäldarevisioner eller överraskningsrevisioner - eller gry-ningsrevisioner, som de har kallats i folkmun. Vi harockså i samma reservation krävt att skattemyndighe-ternas folk skall få göra legitimationskontroll vidsåväl den här typen av revisioner som revisioner överhuvud taget. Framför allt inom restaurangnäringenoch byggbranschen, där vi vet att det finns ganska storsvart verksamhet - det kan också gälla taxinäringen -skulle detta underlätta ganska ordentligt när det gälleratt komma till rätta med de här problemen.I nuvarande läge måste man först kommuniceraden skattskyldige: Vi ämnar göra en revision hos digom - kan vi komma då? Det hinner natur-ligtvis hända en hel del på de här när detgäller att städa undan bevismaterial och liknande.Visserligen finns det möjlighet att gå till länsrättenoch begära att få göra en överraskningsrevision. Menjag har ett mycket intressant exempel. Det gäller ettföretag som bedrevs och som inte var momsregistre-rat, inte var arbetsgivarregistrerat och över huvudtaget inte fanns med någonstans. Vi visste dock att detbedrevs en verksamhet. Det fanns anställda som i sindeklaration faktiskt hade nämnt det här företagetunder "Inkomst av tjänst". gick inoch begärde att få göra en överraskningsrevision, dåman ansåg att det här var en så svart verksamhet attom man föranmälde sin ankomst och revision skulleväldigt mycket material sopas bort.Vad händer i länsrätten? Jo, man avslår skatte-myndighetens begäran. Och naturligtvis meddelarman företaget, som man meddelar skatte-myndigheten, att en sådan här förfrågan har inkommit.Vad händer då? Ja, det blir naturligtvis betydligt svå-rare att genomföra den här revisionen när företagetvet att man kommer.Jag skulle vilja rikta mig till . Ni är juväldigt rädda för all revisionsverksamhet som byggerpå att man inte först skall kommunicera företaget ifråga. Jag vet att också Svenska Arbetsgivareföre-ningen har samma uppfattning. Men tittar man påbranschorganisationerna, som lever med den här pro-blematiken, med konkurrensen från den svarta sek-torn, har de en annan uppfattning. De menar att manmåste ta i med hårdhandskarna. Man måste ge skat-temyndigheten möjligheter att ta i de här problemen.Jag tycker det är synd att det finns riksdagspartiersom medvetet går in och försvårar för skattemyndig-heterna att skapa en sund konkurrens på marknaden.Det är ju egentligen det som skattemyndigheterna ärtill för.Det är litet tråkigt att höra sägaatt myndighetsnyttan går i första rummet och sätta deti motsättning till de seriösa näringsidkarna. Det är juprecis tvärtom! Det är när myndigheter kan bedriva enverksamhet så att den svarta verksamheten förhindrassom de enskilda seriösa näringsidkarna gynnas.Konkurrensskälet är alltså ett oerhört viktigt skälför att ge skattemyndigheterna de befogenheter somde behöver för att sanera på marknaden.Det här med legitimationskontroll är också en frå-ga som är litet kontroversiell. Skall skattemyndighe-ten ha rätt att göra legitimationskontroll när mankommer ut, stämma av mot arbetsgivaravgiften och seom de som arbetar på en arbetsplats verkligen äranställda där? Ja, inom tycker vi det.Vi tror att en av de mest effektiva åtgärder man kanvidta är att införa möjlighet för skattemyndigheten attbedriva legitimationskontroll.Vänsterpartiet har också motionerat om gemensamdeklarationsinlämningsdag. Som läget är skallde förenklade deklarationerna lämnas in omkring den1 maj, och den allmänna självdeklarationen skalllämnas in . Det vore naturligtvis bra meden gemensam deklarationsinlämningsdag, inte minstför att vi då skulle få en hel månad extra att granskadeklarationerna. Hade man en gemensam inlämnings-dag skulle många fler svåra deklarationerkunna granskas. Det faktum att de förenklade lämnasin en månad tidigare innebär inte att dessa granskasmer, utan man skulle få en hel månad till att granskaunder sommaren och under den korta tid man har attgranska de allmänna deklarationerna.När det gäller de allmänna deklarationerna skallslutskattsedeln sedan i och för sig inte vara ute förräni december, men det blir trots allt en väldigt kortperiod eftersom den helt får ägnas åt deförenklade. Man tappar i stort sett en hel månad. Jagtycker det är litet synd att utskottet inte var berett attdiskutera detta.När det gäller de oanmälda revisionerna är jagockså litet besviken på Socialdemokraterna. Vi för-sökte få en diskussion kring detta, men det fannsingen öppning. har jag konstaterat att utredning troligen kommer med ettförslag där de oanmälda revisionernatroligen kommer att finnas med. Det känns därförganska knepigt att man vid omröstning kommer att avslå vårt förslag, och sedankommer det att ligga ett likadant förslag på riksdagensbord . Men det är ju så det brukar gå till här iriksdagen.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Per ställde en fråga tillmig om skattelagstiftningen och skatteflyktsklausulen.Jag vill till att börja med klargöra, för det fall att PerRosengren inte förstod det av mitt inlägg i huvudanfö-randet, att bekämpningen av ekonomisk brottslighet ären mycket viktig uppgift och att det gäller att minime-ra den för att få ett fungerande näringsliv och ett fun-gerande samhälle.Vad vi här har diskuterat är bl.a. skatteflyktsklau-sulen. Problemet med den är att den ger skattemyn-digheterna företräde i vissa fall där förutsebarheten ärbegränsad. Också var inne på detta. Vimenar att den väg som man skall gå i första hand äratt medverka till sådan lagstiftning att skattebetalarnainte skall behöva hamna i tvivelsmål om vilka reglersom gäller. Det är en bättre väg att komma till rättamed de här problemen än att införa en skatte-flyktsklausul som ger myndigheterna tolkningsföre-träde och som kan innebära att även oskyldiga med-borgare hamnar i en ohållbar situation.Det är detta som vi argumenterar för och som ärden viktiga principen i det här sammanhanget. Måletatt få ned den ekonomiska brottsligheten som ett all-varligt problem kan vi däremot nog förena oss om.Anf. 111 PER () replik:Herr talman! Också jag kan ha vissa dubier när detgäller skatteflyktsklausuler över huvud taget. Jagtycker att man skall ha en konkret lagstiftning inom deolika områdena. Men skatteflyktsklausulen är nöd-vändig med tanke på att man inte ensfår göra oanmälda revisioner osv. Det var denfrågan som jag försökte ta upp. Det är lätt att i retori-ken säga att vi skall bekämpa den ekonomiska brotts-ligheten, men tar man ju bort nästan varten-da medel som skattemyndigheten har för att kontrolle-ra sådan verksamhet på ett effektivt sätt.Det är ju mindre effektivt om man två, tre veckorinnan man skall göra en revision skall behöva anmälaatt man skall komma. Det finns revisionsfall där dettaär fullt möjligt och där det är rätta sättet att agera,men det finns en svart sektor där en eventuell revisioninte bör föranmälas.Jag redogjorde för ett specifikt fall. Tycker CarlFredrik att ett företag som bedriver verksamhetpå det sättet skall i förväg få reda på att man ämnargöra en revision? Om han inte tycker det, visar intelänsrättens avslag på skattemyndighetens begäran attdet inte har fungerat på det sätt som ni hade tänkt er?Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Det fall som Per relaterartill är ett exempel på "noll-filers", dvs. företag som iprincip inte är företag. Det förekommer verksamhet,men det finns inget organisationsnummer, och manfinns inte inom de ramar där verksamhet i regel be-drivs. Det är ett exempel på verksamhet som liggerhelt vid sidan om det lagliga och som naturligtvismycket allvarligt hotar konkurrensneutraliteten. Därär det dock så uppenbart fråga om brott att det integäller att bedriva traditionell kontrollverksamhet pålämnade uppbördsdeklarationer o.d. - det existeraringenting sådant. Då är det litet andra metoder än desom vi annars talar om i skattesammanhang som blirtillämpliga.Anf. 113 PER () replik:Herr talman! Tolkningen av den lagstiftning somni införde ledde ju till att länsrätten t.o.m. avslogskattemyndighetens begäran att få kontrollera oan-mält. Var det så man hade menat? Om jag har uppfat-tat det hela riktigt är ni fortfarande motståndare till attöver huvud taget ge skattemyndigheten möjlighet attgöra oanmälda revisioner. Det är er linje när det gällerbekämpande av den ekonomiska brottsligheten. Niuttalar att detta är väldigt bra och att ni skall agera,men när man skall ta till de enda möjligheter somsamhället har för att motarbeta denna brottslighet,säger ni nej och skyller på företagens rätt till integri-tet.Kolla upp vad branschorganisationerna säger! Hörefter deras åsikt i de här frågorna, så skall ni få se!Lyssna inte bara på SAF! Ni har stöd hos SAF för ertanke, men branschorganisationerna ropar efter merkraft åt skattemyndigheten för att marknaden verkli-gen skall kunna saneras.Anf. 114 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Herr talman! När det gäller utgiftsområdet skatte-förvaltning och tull har i sambandmed beslutet om de ekonomiska ramarna yrkat påextra resurser. Vårt motiv för att satsa extra resurserpå skatteförvaltningen har varit att skapa bättre förut-sättningar för en samverkan med polisen i kampenmot den ekonomiska brottsligheten. Kristdemokrater-na har krävt att tillförs 100 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit för vart ochett av budgetåren 1997, 1998 och 1999.För att komma åt skattefusk är det viktigt att skat-temyndigheterna har effektiva kontrollmöjligheter,som givetvis måste vägas mot rättssäker-hetsgarantier. Sådana kontrollinsatser har erfaren-hetsmässigt hög lönsamheet.Kristdemokraterna har också pekat på tullensproblem med att stoppa smuggling av bl.a. narkotika,alkohol och vapen och på att de s.k. kompensatoriskaåtgärderna kräver mer tullpersonal i samverkan medpolisen. Mot denna bakgrund har vi krävt resurser förytterligare 300 tjänster inom . För dettaändamål har vi yrkat att utövervad regeringen föreslagit avsätts till förvart och ett av budgetåren 1997, 1998 och 1999.De anslag som utskottets majoritet har stannat förhar sålunda inget stöd av . Attminska resurserna till är en felaktigt ochfarlig politik. Allmänhetens förtroende för tullensmöjligheter att bekämpa smuggling urholkas. Samhäl-lets kostnader för bl.a. narkotikamissbruk och brotts-lighet ökar mer än de kortsiktiga besparingar somregeringen genomför.Herr talman! beslutade om ett be-sparingsprogram för om 288 miljonerunder perioden /96-1998. Den nya organisatio-nen skulle enligt förutsättningarna omfatta 2 450årsarbetskrafter, vilket inneburit att personalstyrkanminskats med ca 820 personer. Kristdemokraternaröstade emot denna kraftiga neddragning.De partier i - Socialdemokraterna ochMiljöpartiet - som drev igenom beslutet gjorde be-dömningen att det kraftiga besparingsprogrammet inteskulle påverka nivån på kontrollverksamheten nega-tivt. Hur har det då blivit?Vid en granskning av neddragningarfinner man att inte har lyckats undvika enresursminskning i kontrollverksamheten. Den fysiskakontrollen har minskats med ca 150 årsarbetskrafter.Vidare har klareringen minskats med ca 450 årsar-betskrafter. Eftersom det i klareringsarbete även ingårkontrollverksamhet har även denna neddragning på-verkat kontrollnivån negativt.Den främsta orsaken till de problem som finns in-om har att göra med den alltför stora ned-dragning av resurser som har beslutat om.Utredarna och beslutsfattarna överskattade möjlighe-ten att minska resurser som manunderskattade de resursbehov som olika förändringari samband med EU-medlemskapet förde med sig. Deproblem som finns är i princip inte andra än desom gick att förutse.Herr talman! Bekämpningen av olovlig införsel avnarkotika är ett högt prioriterat område för Tullverket.Hittills i år har antalet beslag av narkotika ökat, mende beslagtagna mängderna är mindre.EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärdersom gör det möjligt att bibehålla kontroller vid inregräns i andra former än gränskontroll. De åtgärdernakan innebära underrättelsearbete, spaningsresor, sam-bandsmän och informationsutbyte mellan olika myn-digheter. Problemet med åtgärderna är, enligttulltjänstemän, avsaknaden av möjligheter att avsättaresurser för att utveckla dessa kontrollmetoder, efter-som har så litet resurser till kontrollen iövrigt.Sverige kommer att skriva underSchengenavtalet. För del innebär medlem-skapet i Schengen bl.a. ett krav på permanent kontrollvid våra internationella flygplatser. Vidare skall pas-sagerare resande inom EU och resande från tredjeland separeras från varandra. Detta kommer att ställakrav på en ny organisation och ombyggnationer. En-bart ombyggnaden av flygplatser kommer att kosta ca100 för , 36 miljoner kronorför och ett antal miljoner för . Tilldetta kommer kostnader för den utökade kontroll somtulltjänstemän och passpolis skall utföra. Jag har hörtatt enbart kostnaden för passpolisen kommer att upp-gå till 100 miljoner kronor.Sverige måste leva upp till de åtaganden som vigör internationellt genom att avsätta ekonomiskaresurser för de åtgärder som krävs. Regeringen harenligt min uppfattning inte tagit hänsyn till dessakostnader.Herr talman! Jag står bakom samtliga reservatio-ner från i betänkandet men yrkarbifall endast till reservationerna nr 2 och 10.Anf. 115 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlar vibudgetpropositionens utgiftsområde 3 om anslag tillskatteförvaltning och tull, en skattemyndighet i Skånelän - det nya länet efter och Malmöhussammanslagning - och en komplettering av tullensövergripande mål.Till betänkandet har fogats 14 reservationer, vilkajag, herr talman, redan nu yrkar avslag på. Utöverdetta har till betänkandet också avlämnats fem sär-skilda yttranden, som jag emellertid inte nu tänkerberöra.I reservation 1 kräver att anslaget tillTullverket utökas med 1998 liksomäven 1999. Utskottet har i ett yttrandetill finansutskottet anslutit sig till regeringens be-dömning av den beräknade storleken av anslaget tillTullverket. Den bedömningen gäller för såväl 1998som 1999.Herr talman! begär i reserva-tion 2 ökade resurser till skatteförvaltningen för bättre skall komma åt skattefusket. Utskottet harredovisat sitt ställningstagande angående anslaget tillskatteförvaltningen , och av det skälet finnsdet inte nu någon anledning för utskottet att vid sidanav sitt redan fattade beslut i anslagsfrågan göra någraytterligare uttalanden.Reservationerna 3 och 4 berör skatteundandragan-de, skatteflyktslagen och revisionsverksamheten.Moderaterna och begär i reservation 3dels att skatteklausulen skall slopas, dels att något nyttförslag om en skärpt skatteflyktslag inte skall läggasfram. I reservation 4 av begärs attregeringen skall lägga fram förslag om ökade möjlig-heter till överraskningsrevisioner i syfte att bekämpaekonomisk brottslighet.Jag vill, herr talman, såsom jag har gjorthär i kammaren framhålla att utskottet ser mycketallvarligt på den ekonomiska brottslighetens utbred-ning. Ett kraftfullt och målmedvetet agerande frånregeringens sida liksom skatteförvaltningens centralaroll i sammanhanget har tidigare understrukits avutskottet.I fråga om den ekonomiska brottsligheten har re-geringen i en lägesrapport redovisat sin strategi, sombl.a. innebär att aktivt skall verka för att ut-veckla det internationella samarbetet mot ekonomiskbrottslighet och att skattekontrollen skall stärkas föratt förebygga ekonomisk brottslighet och öka upp-täcktsrisken när den förekommer. Det var bl.a. meddet syftet som den gamla skatteflyktslagen som entillfällig lösning infördes på nytt den 1 juli 1995.Detsamma gäller de nya och, med , vässade regler som skall utarbetas liksom enskärpt lagstiftning för skattekontroll och möjlighetertill revision. Förslag om det här, som har lagtsfram i betänkande, bereds förnärvarande i , och målet är att förslagskall läggas fram i under våren 1997.Vänsterpartiet föreslår i reservation 5 att dagen förinlämnande av den förenklade självdeklarationenflyttas från till , detta bl.a. föratt undvika arbetsanhopningar med åtföljande flask-halsproblem hos skattemyndigheterna . Enligt utskottets uppfattning berörsden här frågan av , som hartill uppgift att se över bl.a. reglerna om självdeklara-tion och kontrolluppgifter. Utredningen har också,efter vad jag har förstått, att diskutera vilken dag somskall gälla för avlämnande av deklarationen. Ocksåresultatet av den utredningen beräknas föreligga undervåren 1997.Herr talman! I reservation 6 riktas kritik motskatte- och tulltilläggen. Utskottsmajoriteten vill erin-ra om det delbetänkande som Skattekontrollutred-ningen har avlämnat och vars remissbehandling nyli-gen har avslutats.