prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Det hänrörsig helt till de stora och kraftiga nedskärningar somSocialdemokraterna och har beslutat om.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Dessa blygsamma förändringar i stif-telselagen kan ändå innebära att t.ex. den omvård-nadsforskning som stöds av minskarbetydligt, . gesden nämligen 44 doktorandtjänster, för närvarandefyraåriga, som finansieras av denna stiftelse. Hur skall44 nya sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetstera-peuter få möjlighet att med rimliga ekonomiska vill-kor kunna forska och vidareutveckla sitt eget ämnes-område? Det är min fråga till är som har nyckeln till detta.Det går inte att stå här och jämra sig över tidsför-skjutning. Vi har fått besked av några garantier inte ges för att detta kommer attkompenseras fullt ut. Det är som har nyckeln till detta, genom att det ärhon och som ger Socialdemokraternadraghjälpen till att detta beslut skall kunna genomfö-ras.Anf. 147 () replik:Fru talman! De beslutade nedskärningarna iforskningsanslagen för såväl fakulteterna och forsk-ningsråden som sektorsorganen är inte på något sättvillkorade. Dessa beslut är ju redan fattade. Det skeren väldigt tråkig sammanblandning av det vi diskute-rade i går och de nedskärningar som har skett inomforskningsområdet.Jag kan inte svara på sådana här detaljfrågor. Jaghar fullt förtroende för att de personer som kommeratt sitta i de nya forskningsstyrelserna är fullt kapablaatt göra lämpliga bedömningar.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! begärändå att vi andra skall svara på detaljfrågor.Det finns en klar skillnad mellan socialistisk-kommunistisk syn och mellan oss liberaler och vår -och även andra borgerliga partiers - syn på betydel-sen av att forskning skall vara fri och att de som villforska skall kunna söka sig till alternativa forsknings-finansiärer. Den gången stiftelserna instiftades, vilketvi alla stod bakom, såg vi det som oerhört viktigt förSveriges framtid att det fanns alternativa finansiärer.De forskare som av olika skäl - de kanske var gräns-överskridande eller intresserade sig för områden sominte var matnyttiga för dagen - inte fick pengar frånde vanliga kassorna fick på så vis också någonstansatt gå. Jag förstår att detta inte är melodi.Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag tycker nog att får tapå sig en del av ansvaret för det beslut nukommer att fatta och de konsekvenser det får.Det hade varit lämpligare om forskningsstiftelser-na på ett litet bättre sätt hade gjort sitt inträde i denstora forskningsorganisation har att sköta.De skulle ha kunnat välkomnas genom en tydligareangivelse om hur övergången skulle ske och vilkabetingelserna var. Man skulle också tydligt ha kunnatange vilka regler som skulle gälla, så att inte forskaremed forskningsprojekt på gång eller med ansökningarliggande skall drabbas av det tidsglapp som upp-står genom att detta genomförs så snabbt som från den1 . Vi vet att detta kommer att vålla pro-blem. Varför var det så bråttom? Varför ställdeVänsterpartiet upp på detta utan att kräva att dessasaker lades till rätta? Det hade ju gått fint - vi har tvåår på oss under denna mandatperiod.Anf. 150 () replik:Fru talman! Därför att det var rätt tid . Vänster-partiet tror inte heller på retroaktiv lagstiftning.Anf. 151 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! vill attjag skall precisera varför de nedskärningar på 400miljoner kronor till grundforskningen inte fick stöd avKristdemokraterna. Jag kan inte ärligt säga att jag harhela finansieringsbilden klar för mig, men detta händeinnan propositionen förelåg och omställningen förforskningsstiftelserna var klar. Så mycket vet jagsäkert. Vi måste hålla oss inom vår ram - det är ocksåen faktor. Närmare kan jag inte precisera detta.Bengt Silfverstrand tar på sig det fulla ansvaret förhändelsernas utveckling. Jag vill då fråga Britt-MarieDanestig-Olofsson vilka garantier harfått för att stödja Socialdemokraterna i tillsättandet avstiftelsestyrelsernas ledamöter. Hon talar om fulltförtroende.Samtidigt försöker hon två sina händer och ordarom glappet , om ovisshet och tidspress ochom rådrum som hon önskar sig. Men hon har ingagarantier för att kontrollera hur de nya ledamöternaskall kunna vara lojala mot den socialdemokratiskaregeringen. Hur kan hon gå in i en sådan överens-kommelse?Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag vet att tiden är väldigt knapp. Jaghar försökt att redovisa de principiella utgångspunk-terna för vårt ställningstagande. Det är de som gäller.Det var rätt tid att göra detta . Vi beklagar att viinte fick gehör i budgetdebatten för våra krav attskjuta på eventuella nedskärningar till 1998 ellereventuellt 1999. Då hade nedskärningarna och för-ändringarna i stiftelselagen varit bättre fasade motvarandra.Anf. 153 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag noterar att jag inte får svar på frå-gan. Men för att vinna tid avstår jag från att föra denvidare.Anf. 154 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka avslag påhemställan i betänkande 1996/97:LU2 och bifall tillreservation 1.Jag skall fatta mig så kort som möjligt och försökagå direkt på några frågeställningar.Utbildningsminister och regeringen harju inte på något sätt dolt vad man är ute efter i det härärendet. När Lagrådet avrådde från att ändra ändamålför forskningsstiftelserna hittade regeringen en annanväg för att uppnå detsamma, dvs. få kontroll och maktöver forskningsstiftelsernas pengar. ändras före-skrifterna i stiftelsernas förordnande 6 kap. 1 § punk-terna 2-9. Motivet är enligt Socialdemokraterna attuppnå demokratiska principer. Jag skulle vilja påståatt det vore närmare sanningen att säga socialdemo-kratiska principer.Utskottsmajoriteten, bestående av socialdemokra-ter och vänsterpartister, säger i betänkandet att änd-ringarna ej bör vara mer omfattande än vad som ärnödvändigt för att uppnå önskvärt syfte. Även här idebatten har det sagts att man skall vara måttfull.Jag vill ändå påstå att man har gett regeringen ettbatteri av möjligheter så vittgående att jag tror att detär många som varken har förstått eller insett vad dettainnebär. Jag återkommer till detta i mina frågor, ochkanske speciellt i en fråga.Fru talman! Jag har alltså tre frågor, eftersom So-cialdemokraterna vill låta stiftelserättsliga principerstå tillbaka för grundläggande demokratiska principer.Då blir min fråga: Har de som sitter i styrelserna inte respekt för grundläggande demokratiskaprinciper, eller har de brustit i denna fråga? Det har vifaktiskt inte fått något svar på.Min andra fråga är: Är det inte så att regeringen,om nu bifaller hemställan i betänkandet,bakvägen kommer att få samma effekt som om manhade ändrat ändamålet i stiftelserna? JustitieministerLaila säger att hon inte är politiskt nöjd meddet man har åstadkommit, men man har ju fått kon-troll över pengarna.Fråga tre är naturligtvis hur regeringen kommer attagera och använda sig av det beslut som riksdagenkommer fatta. Har regeringen för avsikt att utse sty-relse? Eller kommer man att kunna använda sig av detsom kommer att ge tillåtelse till i och medatt man upphäver eller kan ändra vissa föreskrifter,dvs. att ha en anknuten förvaltning och lägga allt påen statlig myndighet?Den här frågan kan nog vara befogad. Även omjag kan förstå att regeringen har för avsikt att tillsättaen styrelse, kan man fråga vilka forskare från forsk-ningsvärlden som vill sitta i dessa styrelser och varamarionetter och göra precis vad vill, dvs.flytta pengar från forskningsstiftelserna för att täckade underskott som blir när majoriteten skär ned påforskningsanslagen. Om de inte gör detta kommer deju att bli avsatta. Därför är frågan befogad. Har rege-ringen för avsikt att använda sig av möjligheten attinte utse en styrelse? Detta är inte belyst någonstans,vare sig i betänkandet eller av Lagrådet.Anf. 155 ():Värderade talman! Den nya förvaltningsform sommöjliggjordes genom att ochChalmers tekniska högskola i för några årsedan blev stiftelser, gjorde att ett mer differentierathögskolesystem kunde prövas i . Det skeddemed stöd av de socialdemokratiska riksdagsledamö-terna i . Dessa högskolor har fått ennågot större frihet att planera och genomföra sin verk-samhet än vad som gäller för de av staten helt styrdahögskolorna och universiteten.Det borde vara av värde för alla intressenter, inteminst för regeringen, att kunna studera hur en friareförvaltningsform påverkar arbetsformer, arbetstrivsel,studieprestationer och forskningsresultat vid en hög-skola. I en sådan studie är de båda stiftelsehögskolor-na och i de enda referensobjekten.Iakttagelser på andra håll i världen visar att denförvaltningsform som prövas på och vid är fruktbar. har värl-dens mest differentierade högskolesystem. Det ärockså det mest framgångsrika. Det märks bl.a. närnobelprisen utdelas.Utbildningsminister försvarar rege-ringens förslag till ingrepp med att det inte är så all-varligt. Regeringen vill bara ha befogenhet att avsättaoch tillsätta styrelserna. Jag förmodar att det skallvara regeringslojala ledamöter i styrelserna, sådanaledamöter som inte i första hand har sin högskolasbästa för ögonen utan regeringens vilja.Av de två nämnda högskolorna känner jag Hög-skolan i bäst. Den styrelsen har sett till attden har styrelseledamöter med politisk förankring.Alla är inte socialdemokrater eller vänsterpartister.Det är möjligt att det avgör ärendet för talman! Om ingreppet i högskolestiftel-sernas frihet inte är något att bry sig om, varför är detdå så viktigt för regeringen?Vi har kunnat ana svaret på en sådan fråga. Rege-ringen har ideologiska invändningar mot Högskolans iJönköping och tekniska högskolas existens iden form som de nu har. Den borgerliga fyrpartirege-ringens vilja att pröva något nytt i högskolevärlden fårinte fullföljas av ideologiska skäl, och inte för attprojektet har misslyckats.Genom förslagen i propositionen markerar rege-ringen en återställarberedskap som, om den utvecklastill praxis i svenska regeringar, kan få förödande kon-sekvenser för tilltron till en saklig ärendebehandling iregeringskansliet. Det kan innebära att varje nytill-trädd regering ser som sin huvuduppgift att göra enideologisk rensning av existensvillkoren för landetsinvånare, företag, organisationer och institutioner. Jaganser att utbildningsministern genom sitt agerande idetta ärende visat en socialistisk ambition som jaginte trodde att jag skulle finna i vårt moderna social-demokratiska parti.Jag är besviken över de konsekvenser som dagensbeslut, genom en majoritet av socialdemokrater ochvänsterpartister, får för alla de stiftelser som regering-en vill åt med förslaget och beslutet. Men mest besvi-ken är jag över att regeringen inte kan låta de högsko-lor som jag har nämnt här få fortsätta så att vi kan seom det blir någon skillnad mellan deras resultat ochandra högskolors.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 156 ():Fru talman! Spetsteknologin är nödvändig för till-växten, och tillväxten är nödvändig för välfärden.Spetsteknologi är spetsteknologi inte jämfört med hurdet var här i landet utan jämfört medspetsteknologi i , , och Tyskland.Det här förslaget innebär mindre pengar tillforskningen, och det innebär mer styrning av forsk-ningen. Vi minns alla hur det gick när kraft-fullt styrde de sju miljarderna till energiforskningen.Det kom inte ut någonting av den satsningen som vikunde exportera.Forskningen är nyckelfrågan för tillväxt och väl-stånd. 1970 började vi halka efter.Jag tror det är nödvändigt att vi är realister när vitittar på industri. Svensk industri har ettlågt kompetensinnehåll och ett lågt förädlingsvärde.Våra s.k. basindustrier säljer sina råvaror precis somu-länderna gör. Av skogen gör vi ingenting annat änsågar till brädor eller kokar massa. Malmen smälter vitill pellets med hjälp av billig kärnkraftsel. Det är intemycket till förädlingsvärde.Huvuddelen av den övriga svenska industrin byg-ger på uppfinningar som gjordes vid ,som bilar, telefoner, kylskåp, separatorer och kulla-ger. Det innebär att vi gör produkter som alla andrakan göra lika bra. Vi måste konkurrera med låga pri-ser och härigenom låga löner. Blir det kris får man gåtill regeringen och begära devalvering. Det har manfått göra många gånger.Inte heller för det som vi här hemma brukar kallaspetsteknologi ser det vidare ljust ut. Ta !Efter 7 miljarder och forskning fick man geupp sina förhoppningar om att skapa bredbandsväxlarför den breda datakommunikationen. komaldrig till stånd. Kunder från 16 länder fick hänvisastill i Italien.Ta ABB! Hela köper lutande snabb-tåg. Alla, t.o.m. finländarna, köper dem från Fiat.Ingen köper X 2000.Ta JAS Gripen! Vid utvärderingar i simulatorerfinner man att flygplanet har chans att vinnasina luftstrider, medan anses vinna 75 %av sina luftstrider. Det kan inte vara roligt att gå uppmed ett sådant flygplan och inte särskilt lätt att säljadet heller.Ta redovisningen i ! Där konstate-rar man att de kvalificerade underleverantörerna tillbilindustrin finns i , medan svenskarna hu-vudsakligen gör plast- och plåtbitar. Det är bekym-mersamt med kompetensen i Sverige.Man tror att nästa Kondratiev-våg, dvs. produktersom är i begynnelsen av sin produktcykel, blir inomoptik, gen- och bioteknik, solar- och miljöteknik ochdatakommunikation. De är alla områden där svenskforskning är påtagligt svag.I och säger man att det behövs tvåforskande universitet per miljon invånare. Vi skullehaft arton i stället för sex. Vi ligger illa till.Man skall också komma ihåg att spetsteknologi ären elitsatsning. Precis som i idrotten handlar det inteom rättvisa och fördelning, utan det gäller att hävdasig i den internationella konkurrensen. Man vet helleraldrig var genombrotten kommer, och därför behöverman en bred basforskning.Målet för svensk forskning måste vara att ge un-derlag för nya produkter som kan säljas för hutlösapriser till en häpnande värld. Har man svag forskningfår man låg kompetens, konkurrenssvaga produkteroch arbetslöshet. Det, fru talman, är vad vi har i Sve-rige i dag.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut1. 1 (m, fp)3. res. 2 (c)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:23 för res. 213 för res. 3261 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Nikos () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats vara frånvarande.Förberedande votering 2:105 för res. 122 för res. 2171 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:160 för utskottet105 för res. 134 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 17 vFör res. 1: 68 m, 1 c, 23 fp, 13 kdAvstod: 21 c, 13 mpFrånvarande: 18 s, 12 m, 5 c, 3 fp, 5 v, 5 mp, 2 kdBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärende på dagens föredragningslista fickavgöras vid arbetsplenum onsdagen den 4 december.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.006 § Hållbar utveckling i landets fjällområdenFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU5Hållbar utveckling i landets fjällområden (prop.1995/96:226)Anf. 157 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till vårreservation nr 6 samt till vår reservation nr 13.Vi moderater har gjort vad vi har kunnat för att fåfason på betänkandet Hållbar utveckling i landetsfjällområden. Vi har sökt att nå en balans i samman-vägningen mellan å ena sidan hänsynen till ostördhetoch minskat slitage på våra fjällområden å den andrasidan. Vi vill naturligtvis också underlätta och gemöjligheter för människor som bor och verkar i dettaland att klara av det i en framtid.För mig och mitt parti finns det ingen motsättning- i varje fall inte om man betraktar det långsiktigt -mellan den lokala fjällbons, samens, turistens ochsamhällets syn på markanvändningen. Alla har ettintresse av att hushålla, ta ansvar och se till att det blirordning och reda.Jag har på nära håll sett och upplevt hur man pådet lokala planet - i byföreningen, skoterklubben,jaktföreningen och fiskevårdsföreningen - har löst,löser och kommer att lösa de problem som uppstår iens närhet. Denna självupplevda verklighet, dvs.lokalsamhällets kraft och organisationsförmåga, gördet lättare att förstå och känna tillförsikt inför spörs-mål som hastighetsbegränsning, förbudsområden ochskoterleder utan att man behöver centrala beslut.Viljan att själv lokalt ordna saker och ting har alltidfunnits. Det gäller jakten, som jag nämnde, skidspåretoch fisket. är också t.ex. barnomsorg ochäldrevård områden som diskuteras och åtgärdas frånbyn och lokalsamhället. Det finns en lång erfarenhetav att sköta saker och ting på egen hand, vilket under-lättade när man började organisera skoteråkningen för10-20 år sedan. Denna närhetsprincip har tillämpats idenna del av , vill jag hävda.Det är ingenting nytt.Som exempel på denna förmåga vill jag nämnaskoterklubbarna, som investerar 40 miljoner iledernas underhåll, skyltning, kartproduktion osv.Detta visar på en enorm volym ideellt arbete, baseratjust på denna lokala förankring.Satsningen på skoterleder har i sin tur inneburit attskotertrafiken, som man måste erkänna tidigare löptelitet grand vind för våg, i allt större utsträckning ochnu nästan helt har lokaliserats till skoterleder. Skoter-trafiken har därigenom flyttats från fjället och känsli-ga miljöer till skogslandskapet, där lederna företrä-desvis ligger. Det är också där de nya ledernafår anläggas.Fru talman! Byföreningarnas och skoterklubbarnassamarbete med kommunerna och harhela tiden syftat till att få ordning på skoteråkningen.Vi moderater har lyssnat till det. När vi bestämde ossför vårt ställningstagande visste vi att verkligheten sågut på ett visst sätt. Vi kände och upplevde på ort ochställe ute i vårt land att ansvarstagandet och de lokalaföreskrifterna ger det bästa resultatet både för vårmiljö och för de människor som är verksamma i dessatrakter.Det finns många exempel på denna lokala förank-ring. I finns det ett försöksprojektdär , kommunen och polisen samarbetar.Socialdemokrater och moderater är ense om att det ärett försöksprojekt som är värt att stödja. Det syftarjust till att lösa konflikten mellan skidåkare och sko-teråkare.Hotagen ligger i hemlänet. finns det ett för-slag om en byutvecklingsgrupp som skall ta överförvaltningsansvaret för Hotagens naturreservat.Länsstyrelsen, kommunen och polisen - alla backarupp det. Jag skulle kunna hålla på länge, men sekun-derna tickar och går, så vi nöjer oss med detta.En generell hastighetsbegränsning är föreslagen. Ipraktiken är det, som jag ser det, ett slag i luften.Avstånd och polistäthet gör det naturligtvis omöjligtatt övervaka dessa hastighetsgränser. Polisdistrikt somär stora som flera län i och ett fåtalpoliser innebär i praktiken att kontroll av hastighet äromöjlig. Det är bara att konstatera. Efter att ha pratatmed lokala polisdistrikt är jag än mer övertygad omdenna sak. finns redan lokalt förankrade funge-rande hastighetsbegränsningar, främst i närheten avbebyggelse. Jag vill hävda att man bör ta lärdom avdessa redan existerande och fungerande överenskom-melser. Regler som inte kan övervakas skall hellericke införas.Behörighet och kompetens att framföra skoter hari förslaget kopplats till körkort för traktor eller bil.Var finns kunskapen om fjällsäkerheten, kartan ochkompassen, ledkunskap och kunskap om var man fåroch var man inte får köra om man har traktorkörkort?Skotern har funnits . Enligt min mening ärdet inga problem att vänta till på en förarlicenssom bättre motsvarar de krav vi har på förarkompe-tens generellt.Även på detta område finns det en erfarenhet ochkunskap på fältet. Skoterklubbarna har på frivilligbasis utbildat 40 000-50 000 skoteråkare, somockså licensierats. Det är främst ungdomar som hartagit denna möjlighet till utbildning. Vore det inte engod tanke, byggd på förnuftet och verkligheten, attdra tillbaka förslaget om traktorkortet och kika när-mare på de förarlicenser som utfärdas av skoteror-ganisationerna? Det vore klokt att också på dettaområde omgärda sig med den kunskap som redanexisterar och som just bygger på närheten och denlokala viljan och förmågan att ordna saker och ting.Till sist: Användningen av motorcykel och ter-ränghjulingar är förstås en av orsakerna till slitagetoch skadorna på fjällmarken. Vi delar ambitionen attminska användningen av motorfordon , men ett totalförbud försvårar rensköt-seln för samerna. Vi moderater anser att användning-en av terränghjulingar bör undantas från det generellaförbudet i samband just med renutskillningar av olikaslag. Dessa renutskillningar pågår under vissa tideroch på vissa platser, varför ett sådant undantag inteutgör något hinder vad gäller ambitionen att minskaslitaget på våra fjäll.Anf. 158 ():Fru talman! debatterar vi frågorna om enhållbar utveckling i landets fjällområden. Det är na-turligtvis inte bara skoteråkning det handlar om. Dethandlar om en hel del andra saker också, även om vifokuserar på skotrarna.Det svenska fjällområdet har ur såväl internatio-nell som nationell utgångspunkt mycket stora natur-värden och även kulturvärden. Området har även storbetydelse för den ekonomiska utvecklingen i dennadel av landet. Väldigt många av våra naturtillgångarfinns ju här. Det är också viktigt att komma ihåg.Framför allt är det rennäringen och det fjällnäraskogsbruket som utvecklats här. Det är också en storpotential för turistnäringen.Det svenska fjällområdet har kallats sistavildmark. Detta är ett argument i marknadsföringen avområdet som turistmål. I vissa delar av fjällvärldenkan denna beteckning ifrågasättas, då förslit-ningen av fjällnaturen är ganska allvarlig. Det är, somOla sade tidigare, naturligtvis åkandet medmotorfordon av olika slag som är en mycket stor bov idet här dramat.Fjällområdet är känsligt för slitage, då det kallaklimatet innebär att såväl land- som vattenekosyste-mets produktionsförmåga är låg. Effekten av slitagefrån t.ex. terrängkörning finns över hela fjällområdet.Den grundläggande principen vid överväganden avvilka åtgärder som krävs för att behålla den resurssom fjällvärlden innebär är att utnyttjandet av naturre-surserna inte får överskrida naturens förmåga tilluthållighet. Det fortsatta nyttjandet måste därför inrik-tas på att bevara områdets värde, särskilt när det gäl-ler den biologiska mångfalden och möjligheten tillfortsatt social och ekonomisk utveckling i området.Vid övervägandet av vilka åtgärder som bör vidtasmåste även internationella åtaganden som Sverigegjort, t.ex. vid , utnyttjas. Då kommernaturligtvis terrängkörning och terrängkörningslagenin i bilden.Antalet snöskotrar har ökat våldsamt under årenslopp. var det 28 500 snöskotrar och är detungefär 190 000, varav ungefär 150 000 är i trafik.Det här får naturligtvis konsekvenser.Regeringen har haft ett antal förslag att studera.Man har dock i sista stund fastnat för det minst långt-gående förslaget, att utöka dagens förbudsområde.Det är alltså en ganska liten åtgärd som man vidtar. Ivåra grannländer och har man ett gene-rellt skoterförbud i de här områdena. Sedan tillåterman körning inom vissa områden och man drar uppskoterleder. På det sättet kanaliserar man trafiken tillplatser där den inte gör skada eller i varje fall ganskaliten skada. Vi tycker att det hade varit vettigt att haett sådant system också i . Det innebär ju inteatt man inte får köra skoter, utan det innebär att mankanaliserar skoteråkandet till platser som ur naturenssynpunkt, och även ur människors synpunkt, är bättre.Jag lyssnade till förut, och han be-skrev litet grand hur man försöker ordna dethela frivilligt. Det stämmer ganska väl överens meddet som jag nu säger, att man skall göra på det sättet.Då borde en sådan här beskrivning och ett sådantbeslut vara ganska rimligt. Precis som i alla andrasammanhang förbjuder man motortrafik hur som helsti markerna. Det är inte självklart att få köra snöskoteröverallt.Jag pläderar alltså, som det står i reservation 2, föratt vi skall ha ett generellt förbud mot att framföramotordrivna terrängfordon och att det skall införas ilandets fjällområden.