prot · GJ0956 · 1996-02-15 00:00:00 — Gång på gång får hansignaler från dem som förstår bättre och också, skullejag tro, från de stackars tjänstemän som tvingas ägnasig åt det här arbetet, om att det han håller på med ärgrundlagsstridigt.Är det verkligen lämpligt att engagera så stora re-surser för ett helt meningslöst arbete?Anf. 60 Statsminister ()Fru talman! Jag som statsminister bestämmer överhur vi sköter oss i , hur vi organiserarvårt arbete. Jag har inte det minsta emot att vårt sättatt sköta jämförs med den borgerliga rege-ringens.Men frågade mig faktiskt varför viförsöker flytta pengar eller på något sätt se till att ökainflytandet över dessa pengar i forskningsstiftelserna,och jag har svarat på hennes fråga.MiljökravAnf. 61 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det gäller en debattartikel i den 17 au-gusti, dvs. innan valet till . Väldigtmånga inom en bred miljörörelse internationellt och iSverige blev väldigt glada, eftersom vi upplevdestatsministerns skrivning i artikeln nästan som ettgenombrott. Statsministern skrev nämligen: Den so-cialdemokratiska regeringen kommer aldrig att geavkall på rätten för enskilda länder att gå före medsträngare miljökrav.Jag skulle vilja veta: På vilket sätt har regeringenförsökt uppfylla detta löfte? Det är ju ett löfte. Detinnebär faktiskt att man skall se till att vi har denrätten generellt - när det gäller kemikalier, när detgäller livsmedelstillsatser och när det gäller bilavga-ser. Vad har regeringen gjort?Anf. 62 Statsminister ()Fru talman! Jag tror inte att det finns något exem-pel där vi har backat inför något annat land. Miljömi-nistern skulle säkerligen kunna räkna upp flera exem-pel i det här sammanhanget. Låt mig nämna bilavga-sområdet, ett område där vi har gått före.Jag tror att miljöfrågorna kommer att få ett starka-re och starkare stöd i opinionen. Stödet för dem harsjunkit tillbaka litet därför att arbetslösheten har tagitett större intresse i opinionen, men det skall vi sompolitiker inte låta oss luras av, utan engagemangetskall fortsätta att vara starkt för en bra miljöpolitik. Vikommer också från svensk sida att fortsätta att varapådrivande i det avseendet.Anf. 63 ()Fru talman! Löftet i den här artikeln handlade omnågot annat, . Det handlade om attaldrig ge avkall på enskilda länders rätt att gå före.Det innebär att det i de traktat som gäller skall skrivasin att enskilda länder har den rätten. Tyvärr har densvenska regeringen varken före eller efter parlaments-valet drivit den här frågan. Dess värre har man inteens skrivit in det i den skrivelse som skall ligga tillgrund för hur regeringen skall hantera regeringskonfe-rensen i år.Jag upplever därför statsministerns artikel som li-tet av en bluff. Menade statsministern att han och densvenska regeringen skall arbeta för att länder alltidskall ha rätten att gå före, och varför har ni i så fallinte gjort det?Anf. 64 Statsminister ()Fru talman! Jag har diskuterat den här frågan tidi-gare med , och jag har då gjort klartatt det finns ett problem som bortserfrån men som en regering inte kan bortse från,nämligen att man inte kan använda miljökrav isammanhang där de kan tolkas eller uppfattas som etthandelshinder. Det problemet finns, och det måsteman ta hänsyn till. Vi diskuterar den här frågan införregeringskonferensen, där vi skall kunna genomföraförändringar i samarbetet. kommer också attfortsätta att driva den här frågan.KvotflyktingarAnf. 65 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Riksdagen har anslagit medel för 2 700 kvotflyktingarunder budgetperioden. Det har under de senaste da-garna förts en diskussion om att det av de 920 avdessa 2 700 som regeringen har givit Invandrarverkettillstånd att låta komma hit somhar gått är ungefär 600 som har fått komma. Samtidigthar UNHCR rapporterat att det under januari månadbara är 10 flyktingar som har fått kvotstatus här iSverige och att man på har fått be-sked om att bara mycket akuta fall skall tas emot. Nuundrar jag om det är som på egetbevåg skall göra en sådan här insnävning, eller om dethar gått ut några direktiv från regeringen om att an-sökningarna från 300 av de flyktingar som borde hafått komma hit skall anstå och vad skälet till detta i såfall är.Anf. 66 Statsminister ()Fru talman! Detta är enligt min mening en typiskfråga till ett fackstatsråd. Jag föreslår att frågan ställsnär är närvarande.Ensamstående mammorAnf. 67 ()Fru talman! Som redan har nämnts har det kommiten rapport om att det finns många ensamståendekvinnor som har det jobbigt. Enligt beräkningar skalldet vara ungefär 60 000 som är arbetslösa. Un-gefär hälften av dem är hänvisade till socialbidrag.Den socialdemokratiska regeringen har faktisktsedan den tillträdde drivit en politik som på fleraområden innebär stora försämringar för människorsom redan har det svårt. Man har sänkt ersättningsni-våer, arbetsmarknadsförsäkringarna och försämratnivåerna i studiestödet. Och i går kom det diskus-sionsrapporter från regeringen om att socialbidragetskall minskas.Min fråga till är då: Vad anser An-na skall hända med dessa människor somredan har en utomordentligt jobbig situation?Anf. 68 Statsrådet ()Fru talman! Vi har tvingats göra nedskärningar avbestämda skäl. Det har inte funnits pengar. Detta ärett arv och ett resultat av politiken fram till dess att vitillträdde.Det absolut viktigaste för de kvinnor som vi härresonerar om är att tillväxten tar fart igen och att detskapas nya arbetstillfällen så att de kan få arbete ochförsörjning. Det är skälen till att vi har gjort detta. Detär mycket viktigt att vi följer vad som händer. Därförtar vi fram den här rapporten. Den har ännu intekommit fram, och de siffror som har förekommit idebatten är inte riktigt de siffror som gäller.Anf. 69 ()Fru talman! Jag har naturligtvis full förståelse förAnna svar och att det är viktigt att vi fårfart på tillväxten och fler arbeten. Men vi har en akutprekär situation för väldigt många människor som intesjälva kan stå här i kammaren och tala för sig. Jagkänner att det finns en stor risk för att vi är på väg attfå en fattighjonsdiskussion i vårt land.På Rapport presenterades attfler och fler barn mår dåligt av olika skäl. Här i kam-maren har vi fattat beslut om att barnkon-ventionen skall införlivas i svensk lag. På något sättmåste vi ha en akut beredskap för att hjälpa männi-skor som håller på att slås ut.Min fråga är då: Finns det någon kortsiktig akutberedskap från regeringen för att ta tag i dessa pro-blem , innan vi får fart på ?Anf. 70 Statsrådet ()Fru talman! Det som har kännetecknat äratt vi med vår generella politik och vår rätt till arbete,som också har gällt ensamma mammor, faktiskt intehar en överrepresentation av de riktigt fattiga, tillskillnad från vad som gäller i de flesta andra länder.Jag kan glädja med att det kvarstår.De ensamstående mammorna är fortfarande ex-tremt lågt representerade bland de extremt fattiga omman gör en internationell jämförelse. Om det finnsmänniskor som är extremt fattiga efter svenska förhål-landen och som är i behov av socialbidrag, har vi denmöjligiheten. Den finns naturligtvis. Det förefallerdess bättre inte heller vara så att den här gruppen ökarsnabbt. Däremot har de det ganska kärvt. Det har manom man har låg inkomst - som kvinnor i allmänhethar - och skall klara sig på en inkomst.Anf. 71 ()Fru talman! Jag skulle vilja ställa en följdfråga tillstatsrådet om regeringen har några idéer om hur mankan göra det möjligt för papporna i det här fallet attockså ta ansvar för sina barn. Det är ju faktiskt tvåsom har ansvar för barnen. Vad gör regeringen för attbåda föräldrarna också skall ta ett ekonomiskt ansvar?Anf. 72 Statsrådet ()Fru talman! Det är alldeles riktigt. En av de ut-vecklingslinjer som dess bättre också gäller är attpappor tar ett allt större ansvar för sina barn. En delgör det inte. Det är inte rimligt.Den här regeringen gör något som den gamla inteklarade, vi tar nämligen tag i frågan om att under-hållsbidragen skall utvecklas på ett mer självklart sättdithän att det blir lika naturligt att stå för underhållettill alla sina barn även om man föräldrarna skiljs. Detfinns ett sådant utredningsförslag. Det kommer ettsådant förslag till så småningom.Ursprungsmärkning av livsmedelAnf. 73 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga om ursprungs-märkning av livsmedel till jordbruksministern.I dag har vi en frivillig överenskommelse i Sveri-ge om ursprungsmärkning. Den följs inte konsekventav alla. Det skulle självfallet underlätta med ett direk-tiv från EU i den här frågan. Jag vet att den här debat-ten förs livligt i . Man vill ha en ur-sprungsmärkning, och man vill också gå ett steg läng-re med krav på en innehållsförteckning.Min fråga till jordbruksministern är: Hur driver vii den här frågan i ministerrådet?Anf. 74 Jordbruksminister ()Fru talman! Både konsumentministern och jag harträffat konsumentorganisationer, miljöorganisationer,handel och industri för att lyssna påderas synpunkter kring detta. De har sedermera träf-fats ensamma för att träffa den här överenskommel-sen. Men alla delar inte dessa synpunkter, som KarinStarrin mycket riktigt påpekade.I anslutning till det aktualiserade jag frågan i mi-nisterrådet under punkten övriga frågor. Jag drog deni här. Två partier av de som sitter i var bestämda motståndare till att jag överhuvud taget tog upp den. När jag tog upp den i minis-terrådet föranledde den ingen kommentar ifrån EU-kommissionären, och inte heller något stöd ifrån deandra ministrarna. Det visar kanske hurkontroversiell frågan är. Man anser alltså att denstrider mot den fria rörligheten och att den snedvriderkonkurrensen, men vi har inte gett upp.Provstopp för kärnsprängningarAnf. 75 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nistern. Den gäller formuleringen i regeringens utri-kespolitiska deklaration i avsnittet som behandlararbetet med nedrustningsfrågorna.Jag förmodar att regeringen tänker fullfölja denborgerliga regeringens ansträngningar att få till ståndett internationellt avtal om ett fullständigt provstoppför alla kärnsprängningar. Men jag saknar detta iregeringsdeklarationen.Då blir min konkreta fråga: Är detta ett förbiseen-de eller ett tecken på en annan politik inom nedrust-ningsområdet?Anf. 76 Utrikesminister ()Fru talman! Även om en utrikesdeklaration ärganska omfattande är det väldigt många frågor somskall avhandlas. Då behöver man inte ta med alla rentsjälvklara frågor. Att vi står för ett fullständigt kärn-vapenprovstopp torde alla som följer den internatio-nella debatten ha hört väldigt många gånger.Anf. 77 ()Fru talman! Det var just det som var min fråga.Formuleringen i deklarationen är att regeringen stårför ett fullständigt kärnvapenprovstopp. Men det nyasom den borgerliga regeringen introducerade redanvid nedrustningsförhandlingarna var att rege-ringen skulle verka för att fullständigt provstopp föralla kärnsprängningar. Jag saknar det i regeringsdek-larationen. Det var därför jag ställde min fråga.Anf. 78 Utrikesminister ()Fru talman! Men all respekt, , men justpå det här området tror jag inte att moderater harsärskilt mycket att lära socialdemokrater. Jag vill baraerinra om , och . Det är faktiskt fortfarande den politiken vidriver, dvs. en mycket aktiv nedrustningspolitik.Detta med kärnvapenprovstopp totalt sett var någotsom jag tog upp i ett riktlinjetal som jag höll förstaveckan vid nedrustningskonferensen iGenève. Det var ett tal som jag sedan också höll påsvensk mark tre dagar senare.Bosättning i glesbygdAnf. 79 ()Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetAnna . Staten har aldrig uppmuntrat människoratt bo på landet. Jag tycker att det är rimligt att manbetalar för den verkliga kostnaden, säger miljöminis-tern i en artikel i häromdagen.Detta har uppfattats av många som ett väldigtdrastiskt uttalande. Ministern får nu här möjlighet attutveckla sitt resonemang, vilket vore en bra vägled-ning för många som planerar för sin egen framtid,men också för t.ex. kommuner som planerar för sam-hällsservice i stort i vidare bemärkelse. I annat fall:Var uppmuntrar regeringen människor att bo i framti-den, om de vill ha rimliga energipriser?Anf. 80 Miljöminister ()Fru talman! Jag tror att artikeln i handlade om utsläppen från biltrafiken och ben-sinskatten. Klimatförändringen är globalt settvårt största miljöproblem. Den beror på CO2-utsläpp,dvs. De har inte minskat från trafi-ken, trots att vi har fått dem att minska från alla andraområden.Det jag har uttalat mig för är att vi måste få nerkoldioxidutsläppen från biltrafiken. Bilindustrin måstetillverka mer bensinsnåla bilar. Den tunga trafikenmåste i större utsträckning över på järnväg, och visom bor i storstäder måste i större utsträckning läraoss att använda kollektivtrafiken.Med anledning av detta har jag också sagt attbensinpriserna långsiktigt måste höjas. Däremot är detväldigt viktigt att se till att människor även i fortsätt-ningen kan bo i glesbygden. Det är naturligtvis enavvägning mellan miljökraven och möjligheterna attbo i glesbygden som t.ex. kommer att avgöra de fort-satta bensinpriserna.Anf. 81 ()Fru talman! Jag uppfattar det som ett tillrättaläg-gande från miljöministern av det som har framkommiti artikeln. Jag tackar så mycket.Efterbehandling av förorenade områdenAnf. 82 ()Fru talman! Jag har en fråga att ställa till miljö-ministern angående s.k. efterbehandling. Under hösten1995 har till regeringen redovisat etthandlingsprogram för efterbehandling av förorenadeområden. visar att insatser på dettaområde kan skapa sysselsättning och för-bättra miljön.Av framgår att det be-hövs forskning och utveckling inom områden somriskbehandling och åtgärdsteknik. Det omtalas ocksåatt brist på kompetent personal och verktyg är ett stortproblem för att på allvar komma i gång med efterbe-handlingsarbetet.Jag vill fråga miljöministern: åtgärder avserregeringen att vidta med anledning av Naturvårdsver-kets handlingsprogram för efterbehandling av förore-nade områden?Anf. 83 Miljöminister ()Fru talman! Att se till att rena gammal förorenadmark är mycket viktigt. vet vi att det är ettoerhört kostnadskrävande område. Regeringen har iden senaste budgeten gett ett ordentligt anslag - jagkan inte på rak arm påminna mig exakt hur mycket.Vi höjde anslaget ordentligt också som en tillfälligarbetsmarknadspolitisk insats just för den här sortensåtgärder och för att rena förorenad industrimark.Vi får komma tillbaka. Det finns ett årligt anslagför att rena den förorenade industrimarken. Det kom-mer säkert också tillbaka när det gäller de arbets-marknadspolitiska insatserna. Sedan kommer vi attbereda övriga förslag och se vad vii övrigt kan göra för att förbättra situationen när detgäller den gamla förorenade industrimarken.Anf. 84 ()Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret. Mycket återstår när det gäller att klara av dessaproblem. Det finns närmare 7 000 förorenade platser ivårt land, om man läser rapporten. Påbörjat jobb ärbra. Men jag tycker att tempot borde om möjligt ökanågot.Det finns behov av kompetensförstärkning, forsk-ning och utveckling. Det diskuteras i rapporten ocksåolika behandlingsanläggningar. I södra , iGarpenberg, finns det en skogshögskola med modernauniversitetslokaler och högt kvalificerad personal somtyvärr kommer att läggas ned.Jag vill ställa frågan om miljöministern är bereddatt se på möjligheterna att lokalisera efterbehand-lingsaktiviteter till Garpenberg.Anf. 85 Miljöminister ()Fru talman! Den här regeringen har drygt fördubb-lat om inte t.o.m. tredubblat insatserna just när detgäller att rena förorenad mark. Jag vill inte gå in pålokaliseringarna. Det är sådant som kommer att disku-teras. En stor fråga är också hur man skall förhindraatt vi får en situation med förorenad marksom ingen tar ansvar för att rena. Det är där egentli-gen inte alls klart vem som skall betala reningsinsat-serna.Det är heller inte rimligt för framtiden att manförst har förorenande industrier, och sedan skall vianvända skattebetalarnas pengar för att rena marken.Det är därför en viktig fråga som Miljöbalksutred-ningen arbetar med. Jag hoppas att vi kommer att fåförslag just om hur man skall hanterafrågorna om ansvaret , och även ansvaretför ekonomin.Anf. 86 ()Fru talman! Jag hänger på här när miljöministernsäger att det gäller att se till att förhindra att den härsituationen uppstår. Miljöministern har själv lämnaten skrivelse till där hon konstaterar att viinte klarar de miljömål som är uppsatta. Det är som konstaterar detta. Det är bara ett avnio som vi klarar.Samtidigt har generaldirektören för sagt att politikerna har satt för optimistiskamiljömål. undrar jag: Delar miljöministern denuppfattningen, så att vi nu skall ändra miljömålen?Anf. 87 Miljöminister ()Fru talman! Jag anser inte att felet ligger i miljö-målen. Däremot vill jag erinra och för dendelen också regeringen om att vi har fattat beslut omca 150 miljömål av väldigt varierande slag. Det harbåde jag och sagt att det inte är enbra situation. För framtiden behöver vi klarare ochtydligare miljömål som är lättare att utvärdera och attleva upp till.Därför har jag också aviserat, att när den nuvaran-de nationella är klar med sittarbete skall regeringen lägga fram en proposition medförslag till miljömål för 2000-talet som förhopp-ningsvis skall vara både tydliga och lättare att utvär-dera, och ha etappmål så att vi kan att vi lever upp tilldem.Anf. 88 ()Fru talman! Det som oroar mig litet i skrivelsen ärformuleringarna att regeringen tänker föreslå bl.a.omarbetade nationella miljömål. Vi kanske kan få ettentydigt besked här från miljöministern att det inte ärfråga om att på någon punkt sänka våra krav ochändra våra mål, utan det handlar i så fall om förbätt-ringar. Det vore bra att få det beskedet här.Anf. 89 Miljöminister ()Fru talman! Av de nio miljömål som vi skall levaupp till var ett av målen att svavelutsläppen skallminska i . Det är ett exempel på mål där visjälva från svensk sida har gjort i princip det som gåratt göras. Vi har minskat svavelutsläppen med ungefär80 %. Trots det har svavelutsläppen totalt sett inteminskat på grund av att vi får så stora svavelutsläpputifrån.Det är enligt min mening ett exempel på ett miljömålsom behöver preciseras. Man behöver tydligt visa vadvi skall åstadkomma i nationellt och vad vi påandra områden skall åstadkomma internationellt. Medtydliga, klara miljömål hoppas jag att vi går till mötes på ett bättre sätt. Vill kds delta i detarbetet är kds mycket välkommet.Avveckling av kärnkraftenAnf. 90 ()Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Iregeringsförklaringen aviserades åtgärder för att ökatillväxten i ekonomin och därmed skapa möjlighetertill fler jobb, större välfärd och bättre miljö. I har LO genom sin sakkunnige repre-sentant uttalat följande: Sammanfattningsvis blir minaslutsatser av kommissionens arbete att en förtidaavveckling av kärnkraften allvarligt kommer i kon-flikt med samhällets mål om sysselsättning, välfärdoch miljö.Min fråga till statsministern blir därför: Gör dennakraftiga markering från rörelsens fackliga gren någotintryck på en framträdande företrädare för dess poli-tiska gren, nämligen statsministern?Anf. 91 Statsminister ()Fru talman! Jag ber att få gratulera Moderatasamlingspartiet: Lyssna på LO! Gör det i fler frågor,så kommer vi att närma oss varandra också här ikammaren. Jag lyssnar på LO. Det har jag alltid gjort.Men det är inte så att jag accepterar alladess synpunkter.Nu står vi i begrepp att försöka träffa en bredenergipolitisk överenskommelse. Vi kommer att fåpartiledaröverläggningar om energipolitiken där detnaturligtvis i viss utsträckning blir fråga om att ge ochta. Jag anser att det ligger ett egenvärde i om vi kan fåen bred politisk uppgörelse, naturligtvis också med ettstöd av fackliga organisationer.Exakt hur denna politik kommer att se ut är jaginte beredd att redovisa , utan först skall vi hadessa överläggningar. Men det är bra att lyssna påalla parter innan man själv bestämmer sig.Anf. 92 ()Fru talman! Visst är det vår åsikt att ävensärintressen kan framföra förnuftiga ståndpunkter.Naturligtvis måste vi i en fråga som den om denframtida energipolitiken lyssna till alla goda sakar-gument.Nu gällde min fråga om inte statsministerntar extra intryck av att den uppfattning som LO-företrädaren framför dels framförs med sådant efter-tryck, dels faktiskt stämmer så pass väl med rege-ringsförklaringen.Anf. 93 Statsminister ()Fru talman! Man måste också när man tar slutligställning, och skall jag vara litet mer allvarlig än idet första inlägget, göra bedömningen: Vad händerom vi får en tredje kärnkraftsolycka? Det allvarligasteslaget mot svensk ekonomi och mot tillväxt i framti-den skulle vara om vi tvingades till ett okontrollerat,oplanerat utträde ur kärnkraftssystemet.Jag tror att det just från ekonomiska utgångspunk-ter är väldigt klokt att, när de allra flesta av oss ändåär överens om att vi skall gå in i ett nytt energisystem,se till att göra det på ett planerat sätt. Det kan intebara från säkerhetssynpunkt vara klokt, utan även frånekonomiska utgångspunkter och tillväxtutgångspunk-ter.Anf. 94 ()Fru talman! Jag gjorde som ,läste i regeringsdeklarationen för att se vad som stoddär. När statsministern presenterade regeringsförkla-ringen här i kammaren framgick det att regeringensenda målsättning med förslaget till energipolitisktbeslut var att: "Regeringen eftersträvar ett beslut ibred enighet. "har jag också tittat i Energikommissionensbetänkande och de yttranden som har gjorts i anslut-ning till det. Då framgår det mycket tydligt att rege-ringen, om den vill, naturligtvis kan åstadkomma enenergipolitisk uppgörelse med liberalernaoch som skulle få stöd av svensk indu-stri, av de svenska industrifacken och av Landsorgani-sationen i Sverige.Min fråga till statsministern är: Ser statsministernnågra möjligheter att åstadkomma en större och bre-dare parlamentarisk och samhällelig uppslutning kringen framtida energipolitik än så?Anf. 95 Statsminister ()Fru talman! Min utgångspunkt är att tre partierträffade en överenskommelse 1991. Det var Social-demokraterna, . Jag känner tillatt börja med en förpliktelse att höra de tre partiernassynpunkter.Jag tycker att vi kom överens om en väldigt braprincip. Tillgången på ny energi, möjligheten attåstadkomma den på ett säkert och miljömässigt brasätt till rimliga priser var en bra utgångspunkt. Skulledet vara möjligt att bredda det underlaget ytterligaretycker jag att det är en fördel.I energifrågor handlar det om att fatta beslut somblir gällande 10, 15, ja, framåt i tiden. Det ärnaturligtvis inte frågor som lämpar sig för att bytapolitik allteftersom majoriteterna växlar, vart fjärde åri framtiden. Jag anser att det måste tillmätas en storbetydelse.Däremot måste man till slut ändå komma fram politik som är möjlig att genomföra. Då är det intesäkert att alla kan vara med, för då blir det ingenpolitik alls.Anf. 96 ()Fru talman! Det framgår av riktlinjerna till densocialdemokratiska partikongressen att man tänker sigatt genomföra en avveckling av kärnkraften i jämntakt och på ett sådant sätt att basindustrins konkur-rensläge inte äventyras.Det som ligger bakom de frågor som har ställtstill statsministern är bedömningen att förtida avveck-ling av kärnkraften och bibehållen konkurrenskraft ibasindustrin är oförenliga intressen. Det är det somligger bakom ställningstagandei , det är det som ligger bakomindustrins uppfattningar, det är det som - jag kan ivart fall inte utläsa det på annat sätt -ligger bakomFolkpartiet liberalernas ställningstagande och det ärdet som ligger bakom ställningstagan-de.Får jag då formulera frågan på ett annat sätt: OmLO, industrifacken, industrin, och Mode-raterna skulle ha rätt, och en förtida avveckling avkärnkraften vara oförenlig med bibehållen konkur-renskraft för den svenska industrin, låt oss bara göradetta till ett hypotetiskt antagande, vilken målsättningär det då statsministern vill överge?Anf. 97 Statsminister ()Fru talman! Riktigt så otränad i politiska debatterär jag inte att jag går på den typen av konstrueradefrågeställningar.