prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Att man inte också ser att värnet om enoffentlig sektor är en viktig del i arbetet för full sys-selsättning.Till vill jag också säga att enav huvudfrågorna för socialdemokratin är kampenmot den ekonomiska brottsligheten. Ekobrottsmyn-digheten kommer snart att etableras, och det är ettviktigt steg i denna kamp. Jag kan hälsa skatteminis-tern att om regeringen bedömer att vi genom ytterliga-re resurser till skattemyndigheterna kan öka skattein-täkterna, kommer inte skatteutskottet att vara detutskott som tvekar. Men vi skall inte lägga fram deförslagen om vi inte är riktigt säkra på att de verkligenleder till en rationell verksamhet på alla våra skatte-myndigheter ute i landet.Karin tyckte att diskussionen var teknisk.Det är mycket teknik när man diskuterar skattefrågor.Men vi måste diskutera dessa tekniska frågor, förbakom dem ligger människors verklighet, vare sig detär människors boende, miljöpolitiken eller sysselsätt-ningen.Jag vill slutligen tacka utskottskamraterna för attvi i skatteutskottet över partigränsernavågar och orkar föra diskussionen om hur tekniken påskatteområdet bäst gynnar vanliga människors behovoch jobb.Anf. 141 () re-plik:Herr talman! Jag måste säga att det är glädjandeatt resultatet av den här debatten har blivit att IngerLundberg förstår att vi har en självständig politik ochatt vi även i mycket hög grad är rädda om den offent-liga sektorn, eftersom det bl.a. handlar om äldre ochsjuka människor. Jag gläder mig också och hoppas attkonsekvensen går så långt att vi inte i fortsättningenblir hopbuntade med andra partier med någon slagsautomatik, utan att vi blir jämförda för den politik viför själva.Anf. 142 ():Herr talman! Jag skall ta tillfället i akt att vändamig till skatteministern, som kommer att tala om enliten stund. Jag ser fram emot det.Jag skall bara återigen väcka de tankar jag hade imitt inledningsanförande. Jag vill inte göra det pånågot konfronterande sätt, men jag är mycket bekym-rad över skatternas kostnadsdrivande effekter på vårekonomi i och i förhållande till utlandet.Såvitt jag kan förstå och bedöma detta är det en storfara att det driver upp kostnader, begränsar köput-rymmen både offentligt, med egenavgifter, och privatoch att detta så att säga angriper den ekonomiskaaktiviteten från två håll. Det kanske är delvis detta viser i svensk ekonomi, inte att det ligger en dödhand över men att vi har en viss stagnation. Framförallt bekräftas det av att vi har en hög och ökandearbetslöshet.Det är just det sista som bekymrar mig väldigtmycket. Kan vi på något sätt dela analysen att dettaleder till ett problem med arbetslöshet, måste vi öppetoch ärligt tala om det i den här kammaren och påandra ställen och inte leva i den tron att höjda skatterenbart är ett fördelningspolitiskt instrument och kan kräva ut någonting av dem som har råd attbetala. Det tycker jag att vi skall göra, men det harockså en baksida som kanske är värre än framsidan,nämligen ökad arbetslöshet.Jag vill också väcka den fråga som jag inte ficknågot svar på från , kanske av tidsskäl.Hur ser skatteministern på den sänkning av momsensom skedde ? Skulle det inte ha funnits mereffektiva modeller som svarade mot andra grupper isamhället som har ett större behov av konsumtionsut-rymmen än de mest välbeställda, vilka också fick delav momssänkningen. Jag tror att vi kanske hade sattfart på pengarna, konsumentutrymmet, lika väl ellerän mer om vi hade destinerat dem till de utsatta grup-perna, de äldre, de sjuka, de som har låga pensioner.De välbeställda som fick momssänkningen har fak-tiskt möjlighet att sätta in pengarna på banken ochspara dem. Vi har ett högt sparande. Jag undrarom det inte fördelades litet felaktigt.Slutligen kommer jag till kriminaliteten. Jag tyck-er att det är viktigt att vi börjar diskutera de här frå-gorna, att ärliga människor får betala för mycket skattdärför att vi inte lyckas ta tag i den svarta och den gråsektorn. Det som kanske är ändå värre är att vi slår utnäringsliv därför att konkurrensen snedvrids. Vi kanbara nämna taxi och många smårörelser, där det bliromöjligt att tävla mot den svarta sektorn.Jag vet självklart att regeringen är lika hatiskt in-ställd till detta som jag är. Men jag vet också att detfinns möjligheter, om man talar med skattemyndighe-terna, att växla ut ett bra resultat. Jag sade 1-6, jaghar också läst 1-10. Finns det ett sådant utrymme harjag litet svårt att förstå varför regeringen drar in 100miljoner. Skulle det inte vara möjligt att igen övervä-ga möjligheten att hitta nya former för att satsa på attminska kriminaliteten och få en mindre grå och svartsektor?Jag skulle vara väldigt glad om skatteministernville beröra de här punkterna. 143 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med att tacka helaskatteutskottet för ett gott arbete . Ni harhaft oerhört mycket att göra, väldigt många förslagunder mycket pressad tid. Tack skall ni ha! Ett särskilttack till den socialdemokratiska gruppen och tillCenterpartiet och . Tack för ett brasamarbete!Alltför ofta förs den skattepolitiska debatten, inteminst här i kammaren, helt skild från välfärdspolitiskdebatt, från allmänpolitisk debatt. Jag menar att skallman föra en bra skattepolitisk diskussion skall denutgå från hur man förenar ett socialt rättfärdigt ochrättvist samhälle med en stark ekonomisk dynamik,hur vi förenar marknadsekonomins ekonomiska kraftmed en generell välfärdspolitik, med social samman-hållning och solidaritet.Det finns i den här kammaren de som vill ställa dehär sidorna mot varandra. De menar att man måstevälja antingen generell välfärdspolitik och socialsammanhållning eller ekonomisk dynamik och till-växt. Den depression som gick igenom under90-talet tas inte minst av som intäkt föratt det inte fungerade med generell välfärdspolitik.Välfärdsmodellen fungerade inte. Jag menar att denanalysen är fullständigt felaktig. Depressionen orsa-kades framför allt av dålig stabiliseringspolitik, miss-lyckad ekonomisk politik, inte av för mycket välfärdoch inte av för höga skatter.En stor offentligt sektor är fullt möjlig att förenamed ett starkt och växande näringsliv. Den svenskahistorien har bevisat det om.För två år sedan vet ni alla att var i ett ut-omordentligt farligt läge. Ni kommer också alla ihåg,säkert in på bara skinnet, hur och dennakammare piskades från hörn till hörn av en internatio-nell kapitalmarknad som fullständigt förlorat förtro-endet för det här landet som lånade så oerhört mycketpengar. Det var ett land där just skattepolitiken hadeförlorat kontakten med den övriga ekonomiska politi-ken. Det var ett land där vi hade en moderat skatte-minister som sänkte skatter för högavlönade, för s.k.strategiska grupper i samhället, medan vi hade enfolkpartistisk finansminister som kämpade med att fåinkomster och utgifter att gå ihop. Räntor skenade,och hela välfärdsmodellen var i grunden hotad.Så var läget , och många av er villnaturligtvis inte diskutera det , men i en diskussionom regeringspolitiken måste det vara utgångsläget.Svensk välfärd var allvarligt hotad sedan.I dag är läget annorlunda tack vare det sanerings-program som vi har genomfört, och ett mycket gottsamarbete med , kommer budgetunder-skottet att vara borta 1998. Räntorna har, som fleraunder denna debatt har sagt, sjunkit mycket kraftigt.Det är ett bevis på att förtroendet för att skallkunna bevara och betala för sin välfärd har kommittillbaka.Förtroendet för och för svensk ekonomiökar, men det viktigaste av allt är att demokratinsinflytande och makt ökar. Det gör att vi får möjlighe-ter att fatta politiska beslut som det inte var möjligt attfatta . Då stärks också möjligheten attbekämpa arbetslösheten.Inflationen är rekordlåg som statsfinan-serna förbättras väldigt snabbt. Vi ser allt fler teckenpå att konjunkturen vänder uppåt. Åren med missväxthar vänts med tillväxt.Saneringen av statsfinanserna har varit en kampför att rädda välfärdssamhället, inte för att avveckladet. Då har också skattepolitiken fått vara inriktad påatt delta i den kampen. Skall det vara möjligt att fåuppslutning kring ett sådant räddningsprojekt som detvi har genomfört tillsammans med , måste jualla vara med och bidra, och då är skattepolitikenviktig.Regeringen har i budgetpropositionen och i ettantal särpropositioner till den lagt fram sin syn påskattepolitiken.Det första och viktigaste målet handlar om finan-siering av offentliga utgifter. Inget land kan i längdenlåna till en del av sina löpande utgifter. Lån skallbetalas , och risken är att det får betalas avvåra barn. Det är inte acceptabelt. I stället måste vimed skatter och avgifter betala den välfärd vi i dagvill unna oss. har provat med ofinansieradeskattesänkningar för de här strategiska grupperna.Sverige har provat en nyliberal väg där skattepolitikenfick leva sitt eget liv bortom den vanliga ekonomiskapolitiken och bortom övrig politik. Resultatet varkatastrofalt.Den erfarenhet vi alla i det här landet har gått ige-nom, och som socialdemokratin fick se från opposi-tion, har givit oss övertygelsen att starka statsfinanserär det grundläggande villkoret för välfärden. Därförhar i så hög grad ägnats åt att taoss ur det statsfinansiella kaoset. Aldrig mer skallskattepolitiken bidra till att försätta landet i klorna påkapitalmarknaden!Det andra viktiga målet med skattepolitiken ärfördelning av välfärden. Om vi skall ha ett brett stödför välfärdspolitiken, måste den också uppfattas somrättvis. Alla skall efter förmåga bidra till kostnaderna,och alla skall vara delaktiga i den välfärd som produ-ceras.Skattepolitiken är viktig för att fördela bördor ef-ter bärkraft. Det innebär att skattepolitiken de här tvååren har varit delaktig för att se till att det blir så, mendet innebär också att det är så det skall vara i fort-sättningen. En av principerna i skattereformen var attde med goda inkomster även i fortsättningen skullebära ungefär samma del av skatteinkomsterna. Detskall gälla också i fortsättningen.Ett tredje viktigt mål är den ekonomiska effektivi-teten. Vi har höga skatter i , vi har en högskattekvot. Det beror på att vi har höga ambitioner ivälfärdspolitiken. Det ställer stora krav på skattesys-temets konstruktion. Det är lätt att brister i ett skatte-system leder till en sådan situation som vi hade , då det var lätt att skatteplanera och då mångamänniskor ägnade mycket av sin intelligens och kraftåt att komma undan skatt. Det gick att göra så.1990/skattereform ger en mycketgod grund att stå på när nu konjunkturen vänder. Dentid som förut användes till att planera sin skatt, kan nuanvändas till mer produktiva insatser.Ett fjärde viktigt mål för skattepolitiken är ett braföretagsklimat. Välfärdspolitiken bygger naturligtvispå ett starkt privat näringsliv och på en hög syssel-sättningsgrad. Socialdemokratin har traditionellt må-nat om näringslivets villkor. har, också om vitittar internationellt, en mycket förmånlig företagsbe-skattning. Det har bidragit till starka kokur-rensförmåga. Det är något som vi har anledning att slåvakt om. finns det också anledning att kon-centrera diskussionen till hur vi kan underlätta förnyföretagande och för expansion av små och medel-stora företag.Det är klart att även företagarna har fått känna avden depression vi har gått igenom, framför allt natur-ligtvis på grund av att efterfrågan försvinner. Närmänniskor, hushåll, blir skräckslagna inför det demärker händer i ekonomin, när en stat förlorar greppetom sin ekonomi, då är det klart att människor håller ipengarna. Man vet inte vad nästa förändring i social-försäkringssystemen blir, man vet inte om man kanvara trygg på sin ålderdom. Det är bäst att man sparar.Det har företagarna fått känna av. Men företagarnaär också de som snabbast känner av sänkta räntor ochen konjunkturuppgång. när vi lämnar ett statsfi-nansiellt moras bakom oss börjar tryggheten kommatillbaka. Jag säger inte att man känner sig trygg idagens , men jämför ! Närtryggheten kommer tillbaka och människor åter börjarvåga efterfråga, så är det företagarna som känner avdet.Riksdagen har tagit, och kommer att ta ställningtill en rad förslag på skatteområdet som gynnar job-ben och näringslivet. Det handlar t.ex. om sänktasocialavgifter med särskild inriktning på småföretagenoch lättnad i ägarbeskattningen för små och medelsto-ra företag för att sänka investeringskostnaden för demsom inte har tillgång till kapitalmarknaden.Förenklingar i skattereglerna är ett tredje viktigtsteg. Vi har ganska krångliga skatteregler när detgäller enskilda näringsidkare, ett skattesystem sominfördes under den förra mandatperioden, men underganska bred enighet. Det kommer vi att se över för attse om man kan göra radikala förenklingar för deminsta företagen. Också sådant som slopad försälj-ningsskatt på bilar och den nya förmånsbeskattnings-modellen för tjänstebilar kommer att ha stor betydelseför jobben i industrin.Det femte och sista viktiga målet är ett ekologisktuthålligt samhälle. Skatter och avgifter är viktigaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. gör viförändringar i energibeskattningen, något som före-slås i budgetpropositionen. Det gäller borttagandet avproduktionsskatten på äldre vattenkraftverk och enväxling från produktionsskatt till konsumtionsskattsom gynnar näringslivet. De höjda energiskatterna förhushållen kommer att finansiera den stora utbildnings-revolutionen men stimulerar till hushållningmed energi. Att få miljöpolitik och utbildningspolitikatt gå hand i hand är en typ av skatteväxling det ock-så.De senaste två åren har det handlat mycket om atträdda välfärdssamhället. Denna riksdag har fått fattaväldigt många tunga beslut. Nedskärningar av deoffentliga utgifterna drabbar naturligtvis mest de somhar de minsta marginalerna. Skattehöjningar har varitnödvändiga. Nedskärningar av offentliga utgifter,höjd fastighetsskatt och höjda egenavgifter har varittungt att bära för många, men tänk på alternativet! Omriksdagen inte hade orkat ta de förslag som regeringenlade hade det varit förskräckande för dem som har detallra sämst ställt.Låt mig säga några ord om den riktigt stora poli-tiska skiljelinjen här i kammaren. Den syns som tydli-gast i skattepolitiken. har deklarerat är beredda att gå väldigt långt i skattepolitiken.För ett år sedan lade man fram en motion i riksdagendär man sade att den eftersträvansvärda skattekvoten iSverige är av BNP. Man säger inte när det skallgenomföras, men om av BNP skulle genomföras1998 så rör det sig om skattesänkningar på 250 mil-jarder kronor. - vad säger sam-arbetspartnerna en sådan skattepolitik?Karin säger att sänkta skatter inte är ensjälvständig ideologisk fråga. Det låter förhoppnings-fullt, men är ni beredda att koppla loss från ett ytter-lighetsparti i skattepolitiken som , somsträvar efter att sänka skatterna med 250 miljarderkronor?Holger analyserar, och man får in-trycket att sänkta skatter allmänt sett är ofrånkomligtför att klara arbetslösheten, men hur långt skall visänka dem? Skall vi sänka dem till ? Har vi enskattekvot på av BNP så ser samhället väsentligtannorlunda ut.Hur ser, , ett sådant samhälleut? Hur ser det ut när vi når ned till en skattekvot på40 % av BNP? Det handlar om iminskade offentliga utgifter. Hur ser det samhället ut?Beskriv det!Här finns en väsentlig politisk skiljelinje som kan-ske går rakt igenom borgerligheten, men man vet interiktigt. får vi ett tydligt svar om ochKristdemokraterna är beredda att medverka i dentypen av skattepolitik.Regeringens skattepolitik utformas så att den skallstimulera arbete, företagande och investeringar. Denskall ge miljöpolitiken tillgång till ekonomiska styr-medel. Den skall upplevas som rättvis av breda folk-grupper. Det är en utmaning som vi kommer att klara.Grunden är lagd: Vi går mot starka statsfinanserigen. Då får man också tillgång till politikens möjlig-heter på många andra områden.(Applåder)Anf. 144 ()replik:Herr talman! Jag tycker att statsrådet bör hålla sigtill sanningen. Våra förslag går ut på att sänka skattermed 65 miljarder. Vi håller oss till det belopp som äraktuellt i de förslag som ligger.Inför valet utlovade ni en snabb sänkning avarbetslösheten till . Ni har misslyckats med det.Vartenda anförande som ni håller från regeringsparti-ets sida i är ett angrepp på den borgerligaregeringen.Förre finansministern har fått rätti att den socialdemokratiska politiken under 80-taletskulle föra rätt in i arbetslöshetens stålbad.Effekterna av den socialdemokratiska regeringspoliti-ken ledde oss in i detta stålbad. Viförlorade under valvåren 1991 1 000 jobb i Sverige.Valvåren 1994 tillkom 1 000 nya jobb . Dåhade vi vänt på utvecklingen. Tillväxten ökade, ochdet resulterade i nya jobb.Lars sade i en debatt i kammaren förnågra veckor sedan: Vi vill att skall upprepadet vi faktiskt gjorde . Mot slutetav regeringen period och i början av den soci-aldemokratiska regeringen, innan effekterna av åter-ställarna hade börjat slå igenom, nådde entillväxt på och 100 000 nya jobb skapades.Så var det, statsrådet. Ta ansvar för den misslyck-ade politiken, som ni står för. Lägg inte skulden påandra. Er politik har lett till för låg tillväxt. Arbetslös-heten har ökat och ökar. Vi är snart tillbaka i sammasituation som 1991. är utan jobb i mitt hemlänBlekinge . Vad gör ni åt de hundratu-sentals människor som saknar jobb? Varför inser niinte att den här politiken leder fel? Den klarar intearbetslösheten.Trots denna utveckling fortsätter ni att höja skatterpå arbete och företagande. Trots skyhöga protesterhöjde ni så sent som produktionsskatten påel. Ni lyssnar inte på farhågorna från Alloysoch andra företag. ser vi konsekvenserna av erabeslut. 65 anställda vid varslas.Gränges i har stoppat en investering för 40miljoner och reducerar personalstyrkan med 60 per-soner. Ett antal socialdemokratiska kommunalråd hari öppet brev kritiserat regeringens skattepolitik ochuttalat i klartext: hotar jobben nu.I gårdagens skrev fyra ekono-mer om sambandet mellan sänkta skatter och nyajobb. Enligt deras mening är det kraftigt sänkta skatterpå arbete som skapar förutsättningar för 400 000 nyajobb. Varför gör ni ingenting? Ni kan följa de mode-rata förslag som finns. Varför vill ni inte inse att detföreligger ett samband mellan en låg tillväxt, förlora-de jobb och de enorma skattehöjningar som ni genom-fört ?Varje torsdag demonstrerar oroliga människorutanför därför att fastighetsskattenhåller på att ta knäcken på dem. Många kommer inteatt klara av att betala den skyhöga skatten. De brottassäkerligen med den obehagliga tanken attbehöva går ifrån sina hem därför att de inte har råd attbetala fastighetsskatten. Var finns tryggheten fördem? Var finns tryggheten i det socialdemokratiskaSverige?Jag vill ställa två konkreta frågor till statsrådet:Delar statsrådet de socialdemokratiska kommunalrå-dens uppfattning, att höjda skatter leder till färrejobb? Kommer ni att medverka till sänkt fastighets-skatt för att skapa den sociala trygghet som våra med-borgare har rätt att vänta sig oavsett var de är bosatta?Anf. 145 Statsrådet ():Herr talman! talade i sitt in-ledningsanförande om en aktiv skattesänkningspolitik.I det betänkande som ligger på bordhandlar det om 70 miljarder. Det är en mycket storsumma pengar som skall användas till att sänka skat-ten på pensionssparande, slopa förmögenhetsbeskatt-ning, till sänkt kapitalinkomstskatt, höjt representa-tionsavdrag, slopad reklamskatt osv. Besparingarna,som man sällan talar om, kan också räknas upp för enmycket lång period.För ett år sedan skrev i en motion tillriksdagen att den eftersträvansvärda skattekvoten är40 % av BNP. Skulle det genomföras 1998, skulle dethandla om 250 miljarder. Det kanske ni inte vill ge-nomföra 1998. Ingen moderat som jagdiskuterar med talar om huruvida detta är eftersträ-vansvärt. Är detta det optimala skattetrycket, eller ärdet också bara en mellanstation på vägen ner någonannanstans? Hur ser det samhället ut, Karl-GöstaSvenson, när ni har sänkt skatter med 250 miljarder,särskilt inriktade på dem som ni kallar de strategiskagrupper och som skall släpa oss andra ut ur arbetslös-heten? När ni gjort det, var är det ni skall skära nedför 250 miljarder?Ni har ju provat modellen i verkligheten. Ni på er. Det var i hög grad somstyrde svensk skattepolitik . Resulta-tet var förskräckande. Ni provade på skattesänkning-arna. Ni sänkte en hel rad skatter särskilt inriktademot höginskomsttagare och kapitalägare. Har sett fördelningsprofilenöver de tre åren? De olika grupper som fick bära debördor som bars var inte de 10 %som har det välbeställt. Var ni över huvud taget in-tresserade av fördelningspoliti-ken? Frågan är intressant, för ni vill naturligtviskomma tillbaka till regeringsmakten. Har ni ändratsynen på fördelningspolitiken ? Vilka skallbära bördorna när ni tar regeringsmakten?Det är alldeles självklart att en socialdemokratiskskattepolitik skall utformas så att den gynnar närings-liv, tillsammans med de höga ambitionerna när detgäller välfärdssamhället. Jag tror inte ett dugg på attdet är nödvändigt att avskaffa välfärdssamhället föratt klara kampen mot arbetslösheten. Vi gör föränd-ringar i skattestrukturen som kommer att taställning till, t.ex. när det gäller just produktionsskat-ten på el. Vi avskaffar produktionsskatten på vatten-kraftssidan. Vi genomför inte höjningen på produk-tionsskatten på kärnkraftssidan och växlaröver den till en konsumtionsskatt på el. Det innebären lättnad för elintensiv industri.Det är ingen tvekan om att människorna har fåttbära bördor . Det äralldeles självklart. För oss har det varit viktigt attbördorna skall fördelas så rättvist som möjligt. Därförär de här höginkomsttagarna med. Höjd fastighets-skatt har också varit jobbig att bära för många männi-skor. Fastighetsskatten ger sammanlagda inkomster på23-24 miljarder. 14-15 miljarder av dem kommerfrån småhusfastigheterna. Att vill sänkaskatter vet vi. Men det minskar också inkomsterna,och det innebär avskedanden inom den offentligasektorn.Ni vill spara 8 miljarder på kommunerna för attkunna sänka fastighetsskatt och annat. Det innebär attett antal tiotusen jobb försvinner i kommunerna. Detär en mycket tung börda att bära för dem som drab-bas.Vi har lagt fram förslag till för att un-derlätta för dem som har fått bära den tyngsta bördanav fastighetsskattehöjningen. I genomsnitt är höjning-en . för en fastighet som harett genomsnittligt värde på 1995. För demsom har fått kraftiga höjningar föreslår, och riksdagenkommer att fatta beslut om det, en lättnad de år somkommerAnf. 146 ()replik:Herr talman! Den bästa fördelningspolitiken ökarekonomisk tillväxt som ger mer jobb, framför allt nyajobb, inom den privata sektorn. För att man skallåstadkomma en ökad ekonomisk tillväxt och klara avarbetslösheten i vårt som är så allvarlig måste vi ska-pa ett bättre företagarklimat. Det gör vi genom sänktaskatter på arbete och företagande. Där konstaterar jagatt ett stort antal socialdemokratiska kommunalråd harsamma uppfattning som vi moderater, att jobben skallräddas nu genom sänkta skatter. TCO-ekonomernaoch ordföranden i TCO, , säger att detär sänkt skatt på arbete som är avgörande för att fåbukt med arbetslösheten. Det här gör inte regeringennågonting åt. Ni har bidragit till deenorma skattehöjningarna, vilket har resulterat i förlåg tillväxt och en ökande arbetslöshet samt försvåratför företagen att anställa.Östros talade mycket om välfärdspolitiken både isitt inledningsanförande och i sin replik. Då frågar jagmig: Hur kan regeringen spara på föräldralösa barn,änkor och handikappade och sedan höja bidragen tillLO och de politiska partierna?Anf. 147 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar att säger någonting om det motionsförslag som hanlade i kammaren, att man önskar sänkaskattekvoten till av BNP. Hur skall jag tolkadetta? När jag debatterade med den moderate parti-sekreteraren för sedan antyd-de han att det var någonting sådant man tänkte sig.Men kommenterade det inte.Jag är mycket van vid att inte vågarta till sig riktigt det man skrev .