prot · GK0931 · 1996-11-21 00:00:00 — Är det inte bättre att sänkaskatten på arbete, vilket nu också TCO inser, för attpå det viset skapa förutsättningar för såväl jobb somför större ekonomisk självständighet?Och , en fråga har jag inte fått svarpå. Hur kan skriva under ett betänkandesom innebär att man prioriterar 40 miljoner till bl.a.LO och 30 miljoner till de politiska partierna ochbekostar det med att man skär ned änkepensionen?Anf. 53 () replik:Herr talman! Får jag erinra om attskatten hade kunnat vara mycket lägre i i dagom vi inte hade fått denna väldiga uppbyggnad avskuldberget. Statsskuldräntorna ligger på över100 miljarder. Hade de kunnat ligga på en betydligtlägre nivå så hade vi kunnat ha lägre skatt, och dethade jag hälsat med tillfredsställelse.Anf. 54 BO () replik:Herr talman! Är det bara det som är problemetfinns det ju inga svårigheter. 1990 var statsskuldrän-torna på ungefär samma nivå. Ränteläget har gått neddärför att vi har fått en övergång från 1991 och framåtmed besparingsåtgärder inledningsvis och sedan ty-värr skattehöjningar så att budgetsaldot har förbätt-rats. Det är positivt och bra. Inflationen har också gåttned.Men om det är statsskuldräntorna som är proble-met så finns inte det problemet. Det är bara att sänkaskatten. Det är den politiska viljan som saknas. Så JanBergqvist, återigen: Varför skall vårdbiträdet i Katri-neholm och andra låginkomsttagare i betalaså stor skatt att de inte kan leva på sin lön? Är det interimligt att man skall kunna leva på sin lön i ?Och varför skall änkor få lägre pension därför att LOoch politiska partier skall ha mer pengar?Anf. 55 ():Herr talman! Jag har sagt förut, och det tål att upp-repas, att det svenska välfärdssamhället bygger på attmånga har arbete i . Det är också därför vi haren viss samhörighetskänsla och ändå, fram till densenaste tiden, en lycklig frånvaro av många socialakonflikter som andra länder har betydligt mera av.Men det bygger alltså på denna förutsättning, attmånga har arbete. Det är nämligen bara då som skat-tepengarna räcker till vård, omsorg, trygga pensionero.d. annars får vi problem. Var och en kan lätt förstådetta: Så länge en massa skattepengar går åt till ar-betslöshetsförsäkringen, AMS-politik, socialbidragm.m. blir det helt enkelt för litet kvar för att man skallkunna utveckla och trygga vården, omsorgen, skolan,pensionerna och sådant.Därför tycker jag att det är ganska otillfredsstäl-lande att vi i den här debatten egentligen inte har fåttnågra svar från dem som styr i , nämli-gen socialdemokratin och , om hur manskall bära sig åt för att kunna skapa förut-sättningar för flera arbeten.Det finns många människor som frågar sig om detöver huvud taget går. De säger: Socialdemokraternavill säkert, och vill säkert också, och när denu är så handfasta kanske det tyder på att det inte går.Genom denna bristande politik medverkar man alltsåtill att skapa en ganska stor pessimism som i sig ärfarlig.Jag är helt övertygad om att det går. Det visar signämligen i en hel del andra länder att det går att fåfram sådana bra villkor för företagande och för män-niskors kreativitet och initiativ så att det blir en helmassa nya jobb. I har det tillkommitungefär 26 miljoner nya jobb. Översätter man det tillSverige skulle det vara ungefär 1 miljon nya jobb.Under denna period har vi i i stället haft mi-nus i nya jobb, ungefär 150 000.Kom nu inte och säg att jag förespråkar en politikmed samma sorts klyftor som i . Så är det inte. IUSA är det som många kallar för utbildningskapitalet,alltså kunskaper hos människor, väldigt ojämnt förde-lat. Därför får man stora klyftor i USA.I är det inte så, och skall verkligen inteheller bli så. Vi skall ha en bra utbildningspolitik.Vårt kunskapskapital är mycket jämnare fördelat, såvi riskerar inte alls att få den sortens klyftor som finnsi . Däremot skulle vi kunna se litet grand på vadde har gjort där för att få fram alla dessa nya arbeten.Om man inte gör det, när man ser att det finns länderdär det fungerar, utsätter man sig för misstanken egentligen inte vill.Jag tror att det behövs en hel del framtidstro ochtillit, och det jag har sett i dagens debatt är en rege-ring på reträtt och en stödtrupp från somtrumpetar ut uppmuntrande trudelutter under tiden.Den framtidstro och tillit som behövs motverkas,menar jag, av den osäkerhet som regeringspolitikeninnehåller om energin, EMU, huruvida budgetpolitis-ka ramar skall hållas eller inte framöver, vad somskall ske med lönebildningen, hur det skall bli medpensionerna och mycket annat. Därför får man intefram de jobb som finns att få.Risken är då stor att man får en arbetsdelningsde-batt, dvs. en debatt om att det inte går att få fram flerarbeten. Det där tror jag vore väsentligt mindre popu-lärt om man beskrev det med de ord som det egentli-gen handlar om, nämligen att dela på lönen. Då trorjag att många människor skulle dra öronen åt sigmycket mera. Och jag vägrar att tro att vare sig visvenskar eller andra människor på 1990-taleteller är mindre uppfinningsrika och kreati-va än vad människor var i industrialismens barndom iEngland och på andra håll. Jag tror att vi är precislika, om inte mera, påhittiga. Vi har bättre förutsätt-ningar.För den som inte riktigt tror på det där med nyajobb - var finns de? - vill jag ge två tips.Det ena tipset handlar om tjänstesektorn. Det ärfullständigt självklart att vi inte får fram några nyajobb där när man måste tjäna för att kunnabetala ut till den som man köper en tjänst av såmycket att han eller hon har kvar . Det blir fördyrt. Man gör inte det. Det blir ingen marknad ochinga jobb. Tjänstesektorns beskattning måste sänkas.Det andra tipset är att titta i telefonkatalogen, iårets variant och i en som är fem eller ,och se hur många nya rubriker det finns i företagsre-gisterdelen. Detta visar hur påhittiga människor är.Trots alla de hinder som har byggts upp finns detmänniskor som verkligen kreerar och skapar ny verk-samhet. Tänk så många fler det skulle kunna kommafram om några av dessa hinder kunde rivas ned, istället för att ni skall skapa ytterligare hinder mednya, konstiga pålagor som sjuklöneperiod och annatför små företagare. Det är faktiskt bara om man för enpolitik som ger möjlighet till fler jobb som vi kanbehålla och utveckla den välfärdsmodell som åtmins-tone vi i är väldigt förtjusta i och tror attmånga människor vill ha.Anf. 56 () replik:Herr talman! klagar över att hon intefår några svar. Om hon läser budgetpropositionen ochfinansutskottets betänkande med öppna ögon ochdessutom är beredd att fördomsfritt lyssna på vad och jag säger tror jag faktiskt att honkan finna ett antal svar av stor betydelse i dessa sam-manhang.Men hur är det med när det gäller attge svar i den här budgetprocessen? är detenda parti som inte har försökt ge en fullständig bildav sina besparingsförslag. Alla andra partier har efterbästa förmåga beskrivit vad deras förslag innebär.Detta är bakgrunden till att jag nu gång på gång harställt en fråga till , eftersom det inte ståri motionen: Hur stora höjningar av egenavgiften i a-kassan innebär era besparingar?Anne har dessutom utlåtit sig mycket ombostadskostnaderna. Ni vill gå fram kraftigt och be-skära ränteavdragen med 2 miljarder. Varför har niinte tagit hänsyn till att en kraftig neddragning av deminnebär ökade krav på bostadsbidrag? Varför har niinte tagit hänsyn till att även kreditgarantisystemet fåren ökad belastning? För övrigt har vi inte heller fåttbesked om hur denna neddragning av räntebidragenskall utformas.Anf. 57 () replik:Herr talman! Av hänsyn till tidsbristen vill jag närdet gäller hanteringen av budgetramar och budgetan-slag hänvisa till det särskilda yttrandet på s. 372. Vihar följt de regler som har beslutats för hanteringen.Jag blir litet bekymrad över att på-står sig ha givit svar på frågorna om arbetslöshetsbe-kämpningen och om att skapa förutsättningar för flerjobb. Han har ju bara givit svar som handlar om detförflutna. Han har inte givit några svar om hur manskall kunna få fram arbeten så att arbetslösheten inteligger kvar på . Prognos efter prognos visar attregeringen har fel i sina bedömningar när den sägeratt arbetslösheten nog skall sjunka . Det bliraldrig så! Det skjuts fram till. Rege-ringen har alltså fel. Regeringen saknar en strategi föratt skapa förutsättningar för nya arbeten. Det är up-penbart att inte riktigt har förstått det.Han tror att det är en bra politik ni bedriver. Men såär inte fallet. Arbetslösheten kommer att befästas medden politik ni bedriver. Det kommer att skapa ständigtnya krav på nedskärningar i vård och omsorg ochdessutom en stor osäkerhet i många hushåll när detgäller att leva i . Jag beklagar det.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag har i tio punkter redovisat ettprogram för sysselsättningen. Var och en av dessa tiopunkter gäller framtiden.Anne skriver i det yttrande som hon hän-visar till: "Våra förslag är också sakligt väl beskrivnaoch någon tveksamhet om innebörden föreligger in-te." Detta stämmer ju inte! Era förslag är inte allsbeskrivna. Jag har gång på gång frågat det innebär för den enskilde att avgiften i a-kassan kommer att höjas. Hur mycket kommer den atthöjas? Jag har ännu inte fått något svar på det. AnneWibble har fortfarande att ge svaret.Räntebidragen gäller bostadskostnader och lik-nande och är oerhört betydelsefulla. Hur skall deläggas ut, och hur drabbar det i vardagen? Vi vetingenting, eftersom som enda parti lämnarofullständiga motioner.Anf. 59 ():Herr talman! har ingen debattidkvar. Jag skall därför inte ställa några frågor utan baragöra ett påstående för att få det här med budgetsane-ringsprogrammets fördelning mellan inkomstför-stärkning och utgiftsminskning utrett. Enligt våraberäkningar omfattar det budgetsaneringsprogram föråren 1994-98 som först s och v förhandlade om ochsedan s och c i inkomst-förstärkning. Vare sig man sedan räknar upp till de114 miljarder som vi stått bakom eller de 126 som ni iCenterpartiet stått bakom måste resultatet bli att in-komstförstärkningarna utgör ungefär hälften. Ävenom man räknar med 1993, som villegöra, kan man aldrig i livet komma upp i siffran 89 %i utgiftsminskningar. Där måste nog hem och räkna om.Bo Lundgren pratar om vårdbiträdet i Katrine-holm. Man kan räkna om de moderata nedskärningar-na i anslagen till kommuner och landsting på ett annatsätt också. Jag får det till att det moderata budgetför-slaget betyder att man tar ungefär 30 000 krper vårdanställd. Då undrar jag, : Tänkerni åstadkomma det här genom att vårdbiträdet i Katri-neholm går ned i lön, eller skall hon avske-das?Till sist vill jag bara med tacksamhet notera attJan ansåg att budgetförslagvar "oändligt" mycket bättre än det moderata. Det varinte litet, det. Jag kan då inte låta bli att göra en fun-dering. Det är klart att det finns en del skillnadermellan ett socialdemokratiskt budgetförslag och ettmoderat budgetförslag. Men jag har ändå svårt attföreställa mig att , som den realist hanär, anser att skillnaden skulle vara så stor som oänd-lig. Min slutsats är då: Kanske rent avinnerst inne anser att budgetförslag ärbättre än det socialdemokratiska.Anf. 60 BO () replik:Herr talman! Det största misstaget är att inte inse att en stor del av den minskning avstatsbidraget till kommunerna som vi föreslår är kom-pensation för att egenavgifterna sänks med 3 procen-tenheter. Det uppkommer andra effekter som påverkarkostnadsläget eller inkomstläget för kommunerna såatt det neutraliseras och blir plus minus noll.I övrigt är det så, och det trodde jag att JohanLönnroth och jag var överens om, att det är fullt möj-ligt att renodla de kommunala uppgifterna, både förlandsting och för primärkommuner, så att man kon-centrerar sig på sina väsentliga uppgifter. Det väsent-liga på lång sikt är att man slipper onödiga kostnader,direkta och indirekta, som t.ex. för arbetslösheten, ochkan få intäkter genom ökad tillväxt.Jag är inte säker på att vi är överens om medlen.Eller rättare sagt: Jag är säker på att vi har skildauppfattningar. Jag skulle därför vilja fråga JohanLönnroth: Kan tänka sig, om vi nubortser från de felaktiga beräkningarna, att sänkaskatten på arbete för det här vårdbiträdet? Centernkan det inte, och Socialdemokraterna kan det uppen-barligen inte heller. Det leder till att vårdbiträdet blirutlämnat till och oss andra på ett sättsom inte är bra. Är beredd att sänkaskatten på arbete för låginkomsttagare?Anf. 61 () replik:Herr talman! Den frågan är mycket lätt att besva-ra. Våra skatteförslag betyder att vi åstadkommer enrejäl skattesänkning för vårdbiträdet men en rejälskattehöjning för och mig. Min motfrå-ga till är: Ställer upp på ensådan mycket rimlig omfördelning av skatten på arbe-te?Moderata politiker talar gärna om att renodla dekommunala verksamheterna. I de kommuner ochlandsting där ingår i majoriteter ochModeraterna i opposition älskar de att angripa prak-tiskt taget varje besparingsförslag från majoriteten.Det gör de just med sådana här allmänna resonemangom att det måste gå att omprioritera, måste gå attrenodla. Men sanningen är ju den, att när ni självaskall genomföra renodlingarna klarar ni inte av det.Effekten blir bara väldiga budgetunderskott och of-fentlig-finansiellt moras.Anf. 62 () replik:Herr talman! Jag kan förstå att ordet "oändligt" fören filosof som kan betyda någontingannat än ett ersättningsord för "mycket". Men vi kan-ske kan vara överens om en sak, och det är att evighe-ten är lång, åtminstone i slutet.Anf. 63 () replik:Herr talman! eH kallar mig förfilosof, men om det är någon av oss som är lagd åt dethållet är det nog han. älskar också poe-si, och han brukar dra valda delar ur GrönköpingsVeckoblad när finansutskottet har sina fester.Däremot råkar det vara så att jag har en ganskalång utbildning som matematiker, och där definierarvi oändligheten på ett ganska bestämt sätt. Om nu JanBergqvist anser att skillnaden mellan vänsterpolitikoch moderatpolitik är oändlig, konstaterar jag barasom ett faktum att det inte är en oändlig skillnadmellan s-politik och m-politik. Min logiskt matema-tiska slutsats blir att innerst inne måsteföredra vänsterpolitiken framför s-politiken.Anf. 64 () replik:Herr talman! V-logiken håller inte i detta fall.Anf. 65 ():Herr talman! har inte någon de-battid kvar, men det kan vara intressant för den someventuellt läser protokollet och har följt debatten nogaatt konstatera att han inte förnekar den omfattandeneddragning som allmänt sker på miljöområdet i denbudget som snart kommer att klubbas här i riksdagen.Han försöker dölja helhetsbilden, genom att framförallt peka på en reservation som handlar om att manomvandlar en avgift i huvudsak till en skatt. Han gersken av att detta skulle ge mer pengar till kalkning.Men faktum är att han inte har föreslagit någon ök-ning alls på det anslaget. Han har ingen reservationför att öka det, utan han har anslutit sig till regering-ens förslag i dess helhet. Det kan vara värt att notera.I det replikskifte som jag tidigare hade med JanBergqvist talade han om att vårt förslag till sänktarbetstid , som kan börja genomföras1998 och framåt, skulle leda till kraftigt negativaeffekter på kommuner och landsting. är det så attvi i vår partimotion har analyserat detta ganska noga.Vi har låtit kommunalekonomer och experter på om-rådet räkna noga på vårt förslag, och de har inte re-dovisat dessa negativa effekter som om.Det är riktigt att effekterna av sänkt arbetstid förstatsbudgeten innebär ett bortfall under de år som detgenomförs. Det kompenserar vi naturligtvis i vårbudget i dess helhet. Vårt förslag gäller helheten.Om man tittar på effekterna på kommunsektorn idess helhet, finner man att våra förslag innebär för-bättringar. Det beror mycket på att vi sänker egenav-gifterna och i stället höjer på energi- och miljöskatte-sidan, att vi gör denna typ av skatteväxling, och gören del justeringar av fördelningspolitiska och regio-nalpolitiska skäl, som hänger ihop med det här. Net-toeffekten, om man tar hänsyn till alla dessa faktorer,av våra förslag är 3 miljarder mer till kommunsektornän av det förslag som står bakom i dag.För 1997 och 1998 blir det mer.Om man skall vara ärlig kan man inte bara påstårakt ut att det här skulle ge en massa negativa effekter,utan man måste komma med en riktig analys. Jagbedömer det som en ganska tomhänt kritik, som sna-rare vädjar till fördomar om än till för-ståelse för de verkliga förslag som vi har lagt fram.Herr talman! Jag vill också poängtera yttrandetfrån alla oppositionspartier när det gäller fastighets-skatten. Vi säger där att det är orimliga höjningar somdrivs igenom av majoriteten . Vi i Miljöpartietanser att fastighetsskatten borde sänkas generellt. Somen mildring skulle man ha kunnat avstå - som harsagts av andra debattörer - från att genomförahögskattehöjningen och i stället skjutit på denett år. På det sättet hade man fått litet rådrum för denutredning som skall sätta i gång.Det har också diskuterats andra förslag i utskottet.Varför skall man t.ex. sänka förmånsbilsbeskattningenmed 1 miljard? Det kommer ju höginkomsttagarna tilldel. Det är inte nödvändigt att göra det just nästa år.Det hade gått att använda det också. Om ochSocialdemokraterna hade stått för en bra miljöpolitikoch en bra fördelningspolitik, hade det inte varit någotproblem att få gehör. Men man gör inte det, utan mantycker tydligen att det är bra med höjd fastighetsskatt.Det beklagar vi.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tycker ändå att vi kan erkänna attregeringen, tillsammans med , har varit fram-gångsrik i budgetsaneringen, även om vi har kraftfullainvändningar mot hur detta har gått till. En sida av dethär är ju hur hjärtlöst och hur ogenomtänkt man harnått de här i och för sig positiva resultaten.Om vi tittar på metodiken, vilket kan vara intres-sant, vet vi att regeringen tidigare brukade skicka uppförsöksballonger, t.ex. debattartiklar. dem innan han var finansminister, och vi lästedem med stort intresse. Statsråd har skrivit om olikasaker och prövat olika idéer. Man har "tänkt högt" imedierna.På senare tid - det sammanfaller nog med att Gö-ran blev statsminister - har man i stället för demera ofarliga försöksballongerna i medierna börjat gåöver till fullskaleförsök med svaga grupper i samhäl-let. Det är ganska allvarligt. Man utnyttjar den stabilamajoriteten med - och när det gällerrånet av forskningsstiftelserna - till attkasta ut oerhört kraftfulla politiska åtgärder. Manlåter t.ex. fastighetstaxeringen först driva ut pensionä-rer och barnfamiljer från hus och hem, och sedan fårregeringen se om man behöver göra någonting. Det ärnu samma sak när man först skall driva ut de skickli-gaste naturvetenskapliga forskarna ur landet, ochsedan får man se vad man kan göra åt detta. Det är enmycket farlig linje. Jag skulle vilja rekommenderaregeringen att upphöra med detta och i stället försökatänka igenom sin politik före. Återställarna medVänsterpartiet efter valet har ju gett en rejäl baksmäl-la i form av växande arbetslöshet.Samtidigt har vi konstaterat att regeringen nu påområde efter område är inne på återställarnas återstäl-lare. Ni ger ju egentligen fyrpartiregeringen rätt påpunkt efter punkt. Ni närmar er detta. Men när tänkerni ta till kraft i pedagogiken och förklara varför dessastrukturella åtgärder behövs? är ni kanske rentav tillbaka där fyrpartiregeringen lämnade . Det är då i praktiken två förlorade år förde arbetslösa. Det var först återställarna, och sedandenna långsiktiga, pinsamma process, för att snartkanske vara tillbaka vid utgångspunkten. Skillnadenär att det är fler som är arbetslösa än när ni togöver.Jag vill fråga , när han framöver fårordet, om och när ni tänker övergå från enbart bud-getsanering till att också genomföra de nödvändigastrukturella åtgärder som kan få ned arbetslösheten.Anf. 67 ():Herr talman! Det känns litet grand som att tala fördöva öron när man hör debattörer säga att vi inte harnågra förslag när det gäller sysselsättningen, att vi intevet hur vi skall bära oss åt osv. Arbetslösheten är ettenormt stort och svårt problem. Det finns anledningatt med ödmjukhet inse det. Men det innebär inte attvi är passiva, tvärtom. Jag har ju t.ex. redovisat att vinästa år startar ett tiomiljardersprogram för investe-ringar, kunnande och kompetens. Dessutom finnsÖstersjömiljarden, småföretagsmiljarden, kretslopp-smiljarden, sänkningen av arbetsgivaravgifter medöver från och ytterli-gare förbättringar av småföretagens beskattning.Här har det beskrivits som att ingenting har ändratsig när det gäller sysselsättningen. Vi skulle, sägerAnne , sitta fast i samma sörpliga sörja somunder den borgerliga regeringen. Men så är det inte -framför allt inte om man tittar på sysselsättningen iantal arbetade timmar. Läs finansutskottets betänkan-de s. 48! Där finns det ett diagram som visar att mel-lan en tredjedel och hälften av det kraftiga fall i anta-let arbetade timmar som inträffade mellan 1991 och1994 har återtagits till . Om man jämför med , handlar detom en ökning med . vet vialla att det här har fördelats ojämnt. Det är fråga omövertid, närvaron på jobben har ökat kraftigt ochfrånvaron och ledigheterna har minskat.Det kan ske en sådan ojämn fördelning i förstaskedet av en ökning av antalet arbetade timmar. Menökningen fortsätter ju. I nästa skede kommer den attslå ut i en minskad arbetslöshet.Anf. 68 ():Herr talman! Den här debatten börjar lida mot sittslut, vi skall i och för sig också ha en omgång medfinansministern om . Som ett slags samman-fattning kan jag jämföra denna debatt med det mötesom jag började mitt inledningsanförande med attredogöra för, ett möte som jag var på istadsdelen i . Med tanke på destämningar som fanns där, har jag en viss obehagligkänsla av att den debatt vi har fört här i kammaren på något sätt går över huvudet på de mycket storaproblem och den mycket stora vrede som finns i Sve-rige över att man upplever politiken som i grun-den orättvis. Man upplever att det inte händer någon-ting när det gäller kampen mot arbetslösheten.Jag har en känsla av att vi som sitter här i riksda-gen, eller regeringsledamöterna, lever ett liv där vi ihuvudsak, åtminstone här i , träffar demänniskor som representerar den ena sidan av detväxande klassamhället, nämligen de som har fått detmycket bra ekonomiskt . 4 miljonersvenskar äger aktier . Svenska folket är somhelhet och i genomsnitt, det har jag sagt tidigare,rikare än någonsin.De människor som har fått sina a-kassebidragsänkta, de människor som har fått sänkt sjukersättningoch sänkta löner kan inte förstå att det inte skulle varamöjligt att fördela om på ett radikalt annorlunda sätt,att det inte skulle vara möjligt att ta en del av depengar som har samlats på hög hos de mycket rikamänniskorna i , och använda dessa pengar tillatt skapa nya arbeten. Det måste vara möjligt att ändrapå den politik som har bedrivits under mycket långtid i det här landet. Det förslag till budget som Väns-terpartiet har lagt fram syftar i allt väsentligt just tilldet; minska arbetslösheten, fördela om mer rättvist!Anf. 69 ():Herr talman! Det här handlar mycket om nya tideroch nya krav. Vi ser förändringar på arbetsmarknadenoch i internationella sammanhang. Vi har litet svårt,har jag en känsla av, att hänga med här i kammaren.Det är väldigt mycket fråga om att upprepa gammaltiders politik med traditionell tillväxt, traditionellarbetsmarknadspolitik osv. Det går ganska dåligt.Jag tror faktiskt att det är ganska obegripligt försvenska folket att det skall vara så omöjligt att dela påjobben när vi ändå måste dela på kostnaderna. Varförskall vissa jobba övertid och jobba halvt ihjäl sigmedan andra inte får jobba alls. Det måste vara heltobegripligt för de flesta.Jag har hört på de bemötanden jag så här långt harfått när det gäller arbetstidsförkortningen, att de ärganska tomma. Det har inte kommit något konkret.Jag hoppas att har bättre besked attkomma med.Anf. 70 Finansminister ():Herr talman!