prot · GK0935 · 1996-11-28 00:00:00 — Dessainnehåller uttryckliga förbud mot att överföra ägande-rätt eller avstå egendom utom i expropriationsrättsligaformer.Men pengarna kommer att överföras och dettautan någon som helst ersättning, som faktiskt före-kommer och alltid skall förekomma vid expropriation.Att inte anse detta överförande eller återtagande somett egendomsberövande tycker jag mest låter somdålig advokatyr.Även om överträdelse av regeringsform eller Eu-ropakonvention inte säkert skulle kunna fastställas ärdet i alla fall helt säkert att den lagstiftningsåtgärdsom vi nu diskuterar ligger i en utomordentligt tvivel-aktig gråzon som man inte bör beträda i en rättsstat.Därför borde regeringen ha avstått från sitt lagförslag.En särskilt intressant fråga - om nu lagändringengår igenom - är vilket ansvar de nya styrelserna har.De har ett eget ansvar och kan dras inför domstoloch drabbas av skadestånd. Om man överskriderändamålsbestämmelsen kan styrelsen inte övervältraansvaret på staten och ansvaret kan inte övertas avstaten. Staten kan inte heller frita styrelsen från an-svar.Möjligen har regeringen insett den risk för de en-skilda styrelseledamöterna som jag här pekar på.Därför vill man nu få laglig rätt att ta bort hela kata-logen i 6 kap. 1 § första stycket punkterna 2-9 somhandlar om revision, ansvarsfrihet och skadestånd.Men då misstar man sig. Detta kommer att vara otill-räckligt. Styrelseledamöterna undgår inte sitt grund-läggande ansvar. Detta bör de kommande ledamöter-na noga betänka.När nu regeringen valt att fullfölja sitt lagförslagär det utomordentligt angeläget att alla intressenterfortlöpande och ingående följer upp verksamheten istiftelserna för att snabbt kunna vidta de åtgärder,inklusive rättsliga sådana, som kan bli nödvändiga föratt säkra stiftelsekapitalet.Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag säga attlagförslaget är ett beklagligt rättsligt missbruk avlagstiftningsmakten som undergräver förtroendet förrättsstaten. Jag har inga illusioner om att regerings-förslaget kommer att stoppas , men hoppas i varjefall slippa nya övergrepp för rättsstatens skull.Avslutningsvis yrkar bifall till reser-vation nr. 4 ():Herr talman! Från sida säger vi nejtill det här regeringsförslaget. Det är innebörden ireservation 3, som vi yrkar bifall till.Miljöpartiet sade nej redan när löntagarfondernainrättades och denna mycket långa historia påbörja-des. Det fanns många skäl att säga nej. En del av deskälen har blivit aktuella i dag.Vems är pengarna? Är de statens, är de privata, ärde egentligen löntagarnas eller företagarnas?Vems är de?Vi märker att partierna har olika uppfattning. Mankan se hur den socialistiska sidan gärna vill se peng-arna som statens egendom, möjligen ursprungligensom löntagarnas. På den borgerliga sidan ser mandem som klart privata pengar, ursprungna från företa-gen i första hand. Det visar på olämpligheten i beslu-tet från början.Från sida sade vi också klart nej tillatt stiftelserna inrättades. Det var ett ganska fult greppfrån den borgerliga regeringen att få bort löntagar-fondspengar så att en eventuellt ny majoritet efterriksdagsvalet inte skulle kunna påverka den fortsattaanvändningen. Detta är alldeles uppenbart.Det är i och för sig behjärtansvärt med mer pengartill forskning. Från sida brukar vi föreslåökade anslag till detta. Men i det sammanhanget villjag säga att det framför allt är grundforskningen somskulle behöva mer pengar. Stiftelserna är ju mer rik-tade till den tillämpade forskningen.Vi har lagt ett eget alternativt förslag som går utpå att man tar en avgift, som vi kallar grundforsk-ningsavdrag, på all utdelning från stiftelser och insti-tut till tillämpad forskning, och för den till grund-forskningen. Det skulle fördubbla kapaciteten pågrundforskningen i . Där sker nuneddragningar bl.a. med hänvisning till att man för-väntar sig att stiftelserna skall ställa upp och fylla utde svarta hål man åstadkommer på det sättet.Från sida säger vi också nej till deingrepp som föreslås i stiftelselagstiftningen. Detinnebär att man skapar en gråzon. Man skapar tvivel-aktiga prejudikat när det gäller rätten kring de härfrågorna. Jag skall inte upprepa alla de principiellainvändningar som andra företrädare för oppositionenhar fört fram. Men jag kan instämma i många av dem.Det är inte en bra metod. Vi tycker att regeringenborde dra tillbaka detta. Vi medverkar gärna till att tafram ett bättre förslag, om nu ambitionen är att skapabättre förutsättningar för forskningen och inte någotslags hämndaktion mot borgerligheten för att man hargivit bort löntagarfondspengar till stiftelserna. Mankan få en känsla av det är det det handlar om.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation nr. 5 ():Herr talman! I det betänkande som debatterasbehandlar utskottet proposition 1996/97:22 Statligastiftelser.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Stiftelselagen 1994:1220 trädde i kraft den 1 janu-ari 1996. Lagstiftningen föregicks av ett synnerligenlångvarigt lagstiftningsarbete. Före stiftelselagenfanns inte någon generell lagstiftning om stiftelser.Trots det långvariga lagstiftningsarbetet behöverdet göras ändringar i stiftelselagen rörande statligastiftelser. Stiftelseformen som den är reglerad i stiftel-selagen, kan utnyttjas, inte bara för att avskilja of-fentliga medel för en självständig förvaltning, utanockså för att förhindra att denna förvaltningsenare skall kunna påverkas genom politiska ställ-ningstaganden i demokratisk ordning.Det är därför utskottets uppfattning att det finns ettuppenbart behov att särskilja permutationsregler förstiftelser som har bildats av staten. Effekterna av dennuvarande ordningen kan varken ha varit avseddaeller önskvärda.De föreslagna ändringarna gäller stiftelselagensregler om permutation. I propositionen föreslås att deti stiftelselagen skall införas särskilda bestämmelserom ändring eller upphävande av föreskrifter i stiftel-seförordnanden för stiftelser som har bildats av staten.Regeringen skall kunna ändra eller upphäva sådanaföreskrifter trots att de förutsättningar inte är uppfyll-da som stiftelselagen annars ställer upp för ändring avföreskrifter i stiftelseförordnanden.De frågor som omfattas av förslaget är de som an-ges i 6 kap. 1 §, som handlar omplacering av stiftelsens förmögenhetstiftelsens förvaltningutseende och sammansättning av styrelsestyrelsens beslutsförhetarvodenräkenskaperrevisionrätt att föra talan om skadestånd till stiftelsenentledigande av styrelseledamot eller förvaltare.Föreskrifter om stiftelsens ändamål omfattas inteav förslaget.Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 janu-ari 1997.Vad innebär då dessa lagändringar, som det skri-vits och debatterats så mycket om? Lagändringarnainnebär att regeringen, när det gäller stiftelser som harbildats av staten, får möjlighet att ta initiativ till ochbesluta om ändringar i stiftelseförordnandena utomvad gäller föreskrifter om stiftelsernas ändamål. Re-geringen utser och entledigar styrelsernas ledamöterenligt lagändringen.Varför behövs då dessa ändringar?Under 1993 och 1994 inrättade den borgerliga re-geringen elva stiftelser för bl.a. forskningsändamålmed löntagarfondsmedel som kapital. Stiftelsernasstyrelser skulle efter bildandet utse sina egna efterträ-dare. Vid utformandet av stiftelseförordnandenavinnlade man sig om att se till att pengarna inte skullekunna återföras till statlig kont roll. Den borgerligaregeringen låste således in offentliga medel undanriksdagens och regeringens inflytande.Inrättandet av stiftelserna möttes av starkt mot-stånd från socialdemokraterna, som motsatte sig attverksamheten, till följd av valet av stiftelseformenoch utformningen av stiftelseförordnandena, skullekomma att undandras och regeringensinflytande. Medlen borde enligt vår mening hanteras isådana former att offentlig insyn i verksamheten ochpåverkan från statsmakternas sida kunde åstadkom-mas i största möjliga utsträckning.Herr talman! För oss socialdemokrater är dettaytterst en demokratifråga. För oss är det alldelessjälvklart att det skall vara offentlig insyn och demo-kratiskt inflytande över allmänna medel. Det är klartatt framför allt och socialdemokraternastår långt ifrån varandra i denna fråga.Förutom den principiella demokratiaspekten finnsdet också andra skäl för ändringar. Det är av samord-ningsskäl viktigt att inte en stor del av de samladeoffentliga forskningsmedlen ligger utanför statligtinflytande.Det är inte heller försvarbart att i nuvarande svårabudgetläge, där inget område förskonas från bespa-ringar, öka forskningsanslagen i den omfattning somstiftelsernas utdelning innebär. En del av pengarnabehövs för att täppa till andra hål i statsbudgeten.Stiftelserna kommer att fördela åtminstone en halvmiljard kronor årligen.Forskningen har varit skyddad från besparingar imånga år. Medan andra sektorer i samhället fått mins-kande resurser fick grundforskningen ökade resurser,skriver i lördagens skriver också att utbildningsministern har rätt närhan säger att besparingarna i budgeten endast blir6 %.Herr talman! beslöt den 24 september1996 att inhämta Lagrådets yttrande över propositio-nens lagförslag. Jag tänker inte närmare gå in på det,då det finns som bilaga i betänkandet, men jag villändå nämna att Lagrådet i sitt yttrande konstaterar attde tidigare framförda kritiska synpunkterna från i stor utsträckning numera har tillgodosetts.Lagrådets uppfattning var att regeringen skulle sö-ka andra vägar, och inte ändra stiftelseändamålet, föratt komma till rätta med de missförhållanden som viansåg föreligga. En möjlighet som enligt Lagrådetsuppfattning kunde vara värd att undersöka närmarevar att låta regeringen få möjlighet att påverka stiftel-seförordnanden endast beträffande frågor som anges i6 kap. 1 § första stycket 2-9 stiftelselagen. Proposi-tionens lagförslag har utformats i enlighet med Lagrå-dets anvisning.Jag går över till att kommentera reservationer-na. Jag börjar med och , somi en gemensam reservation förordat avslag på rege-ringens förslag. Som skäl har anförts att förslagetstrider dels mot skyddet för äganderätten i regerings-formen och i , dels mot grund-läggande stiftelserättsliga principer.Förslaget gör det inte möjligt att överföra ägande-rätten till stiftelsernas tillgångar till staten eller någonannan. Det blir således inte fråga om att avstå egen-dom på sätt som anges i 2 kap. 18 § första stycketregeringsformen. Vad gäller äganderätten ger ocksåEuropakonventionen utrymme för begränsningar avägarens rättigheter genom kontroll av användningenav egendom i enlighet med det allmänna intresset.De grundläggande stiftelserättsliga principerna omvaraktighet och självständighet upprätthålls. Rege-ringens förslag gör det inte möjligt att ändra förvalt-ningsföreskrifterna så att styrelsen eller förvaltarenfråntas det grundläggande förvaltningsansvaret.Konstitutionsutskottet har i sitt yttrande till lagut-skottet behandlat frågan huruvida förslaget är fören-ligt med regeringsformens och Europakonventionensbestämmelser om skyddet för äganderätten och funnitatt förslaget inte står i strid med dessa bestämmelser.Konstitutionsutskottet har anslutit sig till den bedöm-ning som redovisas i propositionen.Centerpartiet har ansett regeringens förslag alltförlångtgående och förordar i en reservation en ändring iden föreslagna lagtexten av innebörd att regeringenskall få rätt att tillsätta endast en minoritet - en tred-jedel - av styrelsens ledamöter.Vi anser av både principiella och praktiska skäl attde demokratiska organen skall bestämma vilka somskall sitta i styrelserna. anser att rege-ringens förslag är väl ägnat att tillgodose intresset avoffentlig insyn och demokratiskt inflytande. Det ärdessutom en självklarhet att regeringen vid prövning-en av permutationsfrågor i enskilda fall inte kommeratt göra större ändringar i stiftelseförordnandena änvad som är sakligt motiverat.Till sist, herr talman! I fråga om stiftelser som harbildats av staten finns det ett starkt offentligt intresseav att föreskrifter om förvaltningen utformas medrespekt för demokratiska principer och för det all-männas bästa. Särskilt när förvaltningen rör storabelopp och avser väsentliga inslag i den offentligaverksamheten är det otillfredsställande att ansvarigademokratiska institutioner saknar möjlighet att påver-ka och kontrollera besluten under obegränsad tidframåt.Herr talman! Jag upprepar: För oss socialdemo-krater är detta alltså en demokratifråga. Det skall varaoffentlig insyn och demokratiskt inflytande över all-männa medel.Jag avslutar med att än en gång yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag ställde inledningsvis i mitt anfö-rande en del frågor som jag inte har fått svar på. Detkunde vara intressant att höra hur de lagstiftandesocialdemokraterna i denna församling ser på riskenför att tilltron till de centrala principer som bär uppstiftelsebegreppet kan skadas av en sådan åtgärd somnu vidtas. Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan.Jag har indirekt fått svar på den andra fråga somjag ställde. Tydligen anser att det ärrekommendabelt att ta till en så här kraftig förändringför att komma åt pengar i en stiftelse. Vi menar att detvore bättre om stiftelserna frivilligt fick förhandla ompengarna.Det yttersta motiv som anförde vardet demokratiska motivet. Från sida ärvi mycket måna om att det finns demokratisk insyn ide här sammanhangen, men det är här fråga om entotal maktöverföring, innefattande utseendet av allastyrelseledamöter.Jag menar att gränsen går mellan en minoritetsförhållande till en majoritet. Det är verklig demokrati.Hur vill Socialdemokraterna tillgodose andra intres-senters möjligheter att påverka om man skall byta uthela styrelsen och göra den offentlig?Anf. 7 () replik:Herr talman! Den frivillighet som Centerpartietsföreträdare talar om är något som var önskvärt frånbörjan. startade diskussionenom att samordna medlen och att föra en dialog medstiftelserna för att vi skulle slippa gå så här långt. Meningen var intresserad av att göra det.När det gäller frågan om det skall vara en tredje-del eller en majoritet i styrelserna, anser vi att detbehövs en majoritet i styrelsen för att vi skall få dettademokratiska inflytande.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag kan inte förstå annat än att detalltid måste vara en bättre framkomlig väg att hitta endialog för att sätta stopp för en salomonisk lösning påen fråga. Det måste vara bättre än att väljakonfrontation. Inte minst den här debatten visar borde ha valt en annan väg för att undvika dennaständiga konfrontation, som fortfarande finns.Eva sade att det finns motiv för att sär-skilja just de statliga stiftelserna, och det är riktigt.Det bör finnas demokratisk insyn i dem. De statligastiftelserna är ju bara en typ av offentliga stiftelser -vi har även kommun- och landstingsstiftelser. Är mannu också beredd att gå vidare och angripa de stiftel-serna med samma brutala metod? Hur rimmar detmed behovet av tilltro och med rädslan för minskadtilltro till just stiftelsebegreppet i lagstiftningen? Hy-ser man inga betänkligheter inför den breda, samladekritik som har mött förslaget?Anf. 9 () replik:Herr talman! Forskningsstiftelserna har avvisat endialog. Ändamålet rörs inte, och det går inte att kring-gå ändamålet.I debatten har vi följt denstarka kritiken från forskarvärlden. I Dagens politikstår det att forskarförtroendet är förbrukat. Man haralltså tagit i ordentligt. Man kan fråga sig vad manegentligen har tagit i om. Vad är man orolig för? Ärdet oro över att vi skall få demokratiskt inflytandeöver delar av avkastningen? Eller är det oro över attdet blir en demokratisk kontroll över stiftelserna?Anf. 10 ()replik:Herr talman! Vi har uppenbarligen helt olika synpå rättsstaten. Jag skall inte gå in på alltför långdrag-na detaljer. De knivigaste frågorna skall jag lämna tilljustitieministern när vi kommer dit. Men jag har ocksånågra frågor till tillämpningen av ändamålsbestämmelsen iforskningsstiftelserna, som de ser ut , mer ellermindre obegränsad? Kan man verkligen säkert sägaatt man kan göra de uttag som aviserats för att deskall täcka budgeten?Jag talade om katalogen. Regeringen ville alltså hamöjlighet att plocka bort en mängd olika saker, in-klusive revision, skadestånd för styrelsen, m.m. Var-för skall man ta bort hela den katalogen? I utskottethar vi har inte fått något som helst besked om varförman vill göra det.Jag har sagt att det finns en tillsyn. Läns-styrelserna och deras tillsyn existerar. Vad är det fördel på dem? Jag nöjer mig med detta och väntar medspänning på svar.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det handlar inte om någon överfö-ring av förmögenheterna utan om avkastningen avförmögenheterna. Ändamålet står fast, och i och medatt det gör det kan man inte gå runt det.Detta överensstämmer med Europakonventionensregler för det här. Om det ligger i det allmännas in-tresse och det krävs en kontroll över stora belopp,strider det inte mot konventionen.Anf. 12 ()replik:Herr talman! sade att ändamålsbe-stämmelsen står fast. Så bra, då behöver de tydligeninte ändras. Men förklara för mig varför den social-demokratiska regeringen ville ta bort ändamålsbe-stämmelsen från början om det inte behövdes. Varförskulle den då tas bort?Det är kanske svårt att beskriva detta med katalo-gen - det har inte ens lyckatsgöra. Beträffande frågan om tillsynen fick jag ingetsvar.Det finns ytterligare en sak jag vill ta upp här. Ianförandet nämnde att det behövsårliga uttag från dessa forskningsstiftelser. Då studsa-de man till. Detta är uppenbarligen ingen engångsåt-gärd. Det är tydligen så att den möjlighet som finnsskall användas som en budgetregulator år ut och år in.På den tiden jag var verksam som åklagare kalla-des detta för återfall i brott.Låt mig som en slutreplik säga att det ser ut somom vi skulle strida om demokratifrågan. Men enligtmin enkla uppfattning finns det inget välfärdssamhällesom inte är ett rättssamhälle, och i ett sådantsamhälle gäller grundläggande rättsprinciper. Om intedetta har med demokrati att göra och om inte dettaskulle vara en grundläggande mänsklig demokratiskrättighet - då bor vi inte samma rättsstat.Anf. 13 () replik:Herr talman! Ändamålsbestämmelsen som fannsmed i lagrådsremissen behöver vi alltså inte ta bortför att få detta demokratiska inflytande. I sitt yttrandekonstaterar att de tidigare framförda kritiskasynpunkterna var tillgodosedda. Lagrådets uppfatt-ning var att regeringen skulle söka andra vägar ochinte ändra stiftelseändamålet för att komma till rättamed det missförhållande som ansågs föreligga.En möjlighet som enligt Lagrådets uppfattningkunde vara värd att undersöka närmare var att låtaregeringen få möjlighet att påverka stiftelseförord-nandena endast beträffande frågor som anges i 6 kap.1 § första stycket 2-9 stiftelselagen.Anf. 14 () replik:Herr talman! Vad vi talar om är retroaktiv lag-stiftning. Jag vill säga att en sådan lagstiftning är ettstort angrepp på demokratisk ordning. Det görs gäl-lande att den här gåvan, överföringen, inte är giltigoch fattad i demokratisk ordning.Det talas om stora belopp. Om privata personer fårgåvor från staten och om stiftelser får gåvor från sta-ten - vid vilket belopp går gränsen för när man kansäga att vi skall gå in i efterhand och ta hand om dethär?Om man lagstiftar framåt på det viset vet alla vadsom gäller, men inte om man går bakåt i tiden. Jagfrågar mig: Var går gränsen, eftersom det åberopasbeloppsmässiga aspekter?Man kan vidare fråga sig vilka av stiftelsernas ef-fekter som inte har varit önskvärda. Det har angivitsatt så är fallet. Är de beslut som fattade omöverföringar av medel inte fattade i demokratisk ord-ning? Görs det gällande?Anf. 15 () replik:Herr talman! De är fattade i samma demokratiskaordning som vi nu fattar beslut om en ändring. StigRindborg säger i sitt anförande att ärendet inte harvarit fullständigt presenterat när Lagrådet har gjort sinbedömning. Allt har funnits med från början. Lagrådethar gjort sin bedömning utifrån det material som vihar bedömt i dag.Jag tappade bort fråga.Anledningen till att vi gör detta är att vi vill ha ettdemokratiskt inflytande. Det tycker jag att jag sadetydligt i mitt anförande. Vi vill ha ett demokratisktinflytande över allmänna medel. Vi vill ha ett infly-tande över hur medel som finns i forskningsstiftelser-na skall fördelas.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag upprepar min fråga: Vilka effek-ter är inte önskvärda?Anser att retroaktiv lagstiftning ärnågonting för en demokratisk stat? Det är en väldigskillnad på det beslut som fattades under förra man-datperioden och det som fattas . Då gick manefter gällande lag och fattade ett beslut. vill manfatta beslut om att ändra lagen retroaktivt.Anf. 17 () replik:Herr talman! Det är ingen retroaktiv lagstiftning.Lagen träder i kraft den 1 januari 1997.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det står i betänkandet att stiftelsenutgör en självständig förmögenhet. Mot bakgrund avdet vill jag ställa en fråga till . Jagkanske hörde fel, men jag tyckte att hon sade attmedlen i dessa statliga stiftelser skulle vara allmännamedel. Menar hon det, eller hörde jag fel?Av det följer nästa fråga. Skall stiftelserna betrak-tas som fristående, eller menar hon att de är regering-ens organ? Hur ser hon på det?Kan tänka sig att söka andra lös-ningar vad gäller att få fram mer pengar till forsk-ningen, eller anser hon att detta är det bästa sättet attfylla hål i statsbudgeten?Anf. 19 () replik:Herr talman! Det blir många upprepningar här . Vi vill ha den demokratiska kontrollen. Vi tyckerinte att det är privata medel. Det är löntagarfondsme-del som har stoppats in i forskningsstiftelserna. Mankan fråga sig med vilken rätt man kunde stoppa inlöntagarfondsmedlen i forskningsstiftelserna. Var detdetta som medlen skulle användas till?Anf. 20 () replik:Herr talman! Då skall jag tolka så,att hon menar att den förmögenhet som finns i destatliga stiftelserna inte är stiftelsernas egen, trots attdet följer av stiftelselagstiftningen. Hon anser att detär löntagarfondsmedel vars användning skall styras avregeringen. Har jag fattat henne rätt?Anf. 21 () replik:Herr talman! Löntagarfondsmedlen fördes över tillstiftelserna. är de där. Kapitalet finns där. Vi tän-ker inte ta kapitalet. Vad vi diskuterar är avkastningenav kapitalet. Det går aldrig att komma ifrån att lönta-garfondsmedlen är offentliga medel.Anf. 22 ():Herr talman! före det väntade rege-ringsskiftet 1994 tömde den förra borgerliga rege-ringen löntagarfonderna på pengar och placerade demi privata forskningsstiftelser utan demokratisk kontrolloch allmän insyn. Ingen vet riktigt hur stort dettakapital är , men det rör sig någonstans mellan 20och . Det är alltså en ofantligt storsumma pengar.Löntagarfonderna, som tillkom genom riksdags-beslut , byggdes upp, som vi har hört här tidiga-re, av vinstdelningsskatter och lönebaserade avgiftergenom att löntagare avstod från löneutrym-met. Det är därför ställt utom allt tvivel att pengarnavar offentliga medel.När beslutet att ge bort pengarna fattades skeddedet med hjälp av kumpanerna och , i syfte attförvandla allmän egendom till privat. Man eftersträ-vade en konstruktion som skulle garantera att riksdagoch regering inte skulle ha någon fortsatt kontrollöver kapitalet.Vänsterpartiet motsatte sig beslutet den gången.Vi tyckte att det var fel. Därför ger vi nu den social-demokratiska regeringen vårt stöd i frågan om ändringi stiftelselagen. Vår utgångspunkt är, och har alltidvarit, att offentliga medel skall kontrolleras av offent-liga organ.Beslutet som vi skall fatta handlar inte omatt ändra själva ändamålet med stiftelserna - jag villslå fast det - utan endast om att en folkvald regeringskall få rätt att entlediga och utse ledamöter i stiftelsersom har bildats av staten.Herr talman! I den offentliga debatten har dethävdats att förslaget att öppna stiftelsernas styrelse förinsyn och kontroll skulle vara odemokratiskt. Lagtkort ligger, så att säga.