prot · GK0938 · 1996-12-04 00:00:00 — Arbetet för att utveckla infly-tande måste fortgå.Det är bara på ett par punkter där jag menar att dethar funnits anledning till reservation mot utskottetsbetänkande.Den första gäller att bör kunna gemera bindande riktlinjer för regeringen. Jag kan delautskottsordförandens uppfattning att utskottets skriv-ningar här är ett steg i den riktning som vi i Vänster-partiet länge har förordat, men de är fortfarande litetför öppna för att vara helt tillfredsställande. De kan,om så vill, egentligen vara helt otill-räckliga, eftersom detta bara öppnar en möjlighet förEU-nämnden att skriftligen nedteckna sina beslut ochuppfattningar.Enligt min mening är fortfa-rande i alldeles för liten grad ett organ för egentligtsamråd mellan riksdag och regering och i allt för höggrad ett informations- eller frågeorgan. Men regering-ens uppdrag visavi är ju inte bara att infor-mera om vilka ställningstaganden man gjorteller tänker göra, utan och regeringensrelation bör ju vara sådan att regeringen faktiskt för-söker förankra sina ställningstaganden i riksdagengenom att man på ett mer aktivt sätt frågar efter riks-dagens position och partiers position iolika frågor. är det ofta precis tvärtom i . Det är partier som försökerfråga regeringens representanter om detaljerna i derasposition. Ett samråd borde ju i alla fall vara mer av ettväxelspel. För nyansens skull skall jag säga att detibland förekommer i en mer ideal form. Men detvanliga är faktiskt att ledamöter ärfrågande och regeringen talar om ungefär hur denkommer att göra, möts av en invändning och sedanvet ingen riktigt hur regeringen ändå avser att göra.Speciellt otillfredsställande blir detta när det inte är enminister som är närvarande utan någon annan företrä-dare för regeringen som i sin tur meddelar att hantänker meddela ministern vad som har diskuterats iEU-nämnden, och sedan får man se vad ministerntänker göra. Då är det ett ganska löst samråd. Detlever inte upp till de krav man kan ställa på ett sam-råd. Det krävs alltså en skärpning.De möjligheter till skriftliga beslut som majorite-ten i KU vill införa gör att vi kommer en bit på vägen.Men i reservationen har vi ändå velat ge EU-nämndenen skyldighet att mera regelmässigt ta ställning. Jagtror att detta skulle skärpa karaktären av samråd, ökariksdagens inflytande och i en del fall öka kvalitetenpå det material som regeringen presenterar införnämnden.Dessutom borde också kunna gesden rätt som motsvarande organ har i andra länder attinitiera debatter i kammaren kring ärenden av störrevikt. Det är beklagligt att majoriteten inte har velat geEU-nämnden samma möjligheter som motsvarandeorgan har i andra länder.Frånsett dessa båda särståndpunkter, där jag till-sammans med andra anmält reservation, tycker jagändå att betänkandet är ett steg framåt när det gälleratt utveckla arbete med och inflytande iEU-frågorna. Det upphäver naturligtvis inte den ur-vattning av demokratin som EU-systemet innebär -det är ju över huvud taget inte möjligt för ett enskiltparlament att göra det - men det drar åt rätt håll.Praktiken får sedan utvisa om detta leder till denskärpning som vi i eftersträvar eller omman behöver göra en ny utvärdering och ta förnyadeinitiativ för att stärka roll och därmedförsvara demokratin.Anf. 139 ():Fru talman! har varit med i den europeis-ka unionen . Det går att göra en förstautvärdering av vad det har haft för effekter för Sveri-ge - inte på alla områden, men åtminstone i mer gene-rella termer.Det huvudintryck man får av avsvenskt medlemskap i den europeiska unionen är attdet har inneburit en betydande knäck för det svenskafolkstyret. Det är ingen överdrift att säga att detta ärdet största bakslaget för demokratin i , ochäven i flera andra länder, i modern historia.Huvuddelen av lagstiftningen sker t.ex. inte längrei . De folkvalda deltar inte ens längre i lag-stiftningsprocessen. I bästa fall får ett litet fåtal avriksdagens ledamöter information om vad det skallbeslutas innan beslut fattas, och oftafår de reda på det i efterhand. Besluten fattas av mi-nistrar, utan någon offentlig debatt och utan ordentliginsyn. har i skrämmande stor utsträckningblivit inte en kuliss, utan snarare en föredetting sominte längre har någon betydelse åtminstone inom dethär området.Kortfattat kan man säga att parlamentarismen äravskaffad, både i den meningen att det är parlamentetsom beslutar om lagarna i ett land och i den meningenatt parlamentet har möjligheten att idka misstroendeoch sparka den verkställande makten. Detta grundläg-gande demokratiska dilemma går inte att lösa så längeSverige är med i den europeiska unionen. Det är sakersom ingår i den organisatoriska strukturen. Därförkommer det variga och öppna sår som demokratifrå-gorna är i samband med den europeiska unionen attbestå till dess att går ur unionen.Målet för ett sådant här betänkande som konstitu-tionsutskottet har arbetat med är därför inte att lösademokratiproblemen, utan att minimera skadorna ochåtminstone försöka få det öppna såret att sluta växa.Men man skall vägra släppa den mer lång-siktiga ambitionen om att ändå uppnå ett merreellt fungerande folkstyre.Man kan fråga sig varför det har varit så trögt attkomma fram till en fungerande demokratisk process.Det finns ju ändå hyggliga möjligheter att skapa enslags anständighet i själva beslutsprocessen. Jag vetinte varför det är så här, men jag tror att det till stordel beror på ja-partierna, som har kämpat för ettsvenskt medlemskap. De har varit blinda för proces-sen som sådan. De har inte velat ta till sig och faktisktse de stora brister som har funnits i den demokratiskabeslutsprocessen.Jag skall nämna några exempel som jag menar vi-sar att inte har fungerat på ett tillfreds-ställande sätt.Ett sådant exempel är det som varinne på - det har blivit information i stället för sam-råd. När ministrarna kommer till har deett ganska magert material med sig. De berättar i kortaoch allmänna termer vad det hela handlar om, leda-möterna i lägger fram sina synpunkteroch ställer frågor om hur ministern tycker i den enaeller den andra frågan. Sedan är det oftast färdigt ioch med detta.De underlag som kommer från kommissionen,från ordförandelandet och från den svenska regering-en är ofta skandalöst dåliga. Om man skulle ha dennatyp av underlag för beslutsfattandet i skulledet absolut underkännas av alla ledamöter direkt.Riksdagen har inte i något ärende som jag känner haftett så dåligt material som ständigt har.Detta beror inte bara på den svenska regeringen.Det beror till stor del på att frågor kommer upp väl-digt sent från ordförandelandet, det finns dåliga un-derlag därifrån osv. Men det beror också ofta på densvenska regeringen. beror det på en okunskapfrån statsråden, verkar det som. De har inte riktigkännedom om hur t.ex. offentlighetslagstiftningenfungerar. De har faktiskt krav på sig att tala om hursituationen är, och de kan också göra det i dennasamrådssituation med riksdagen.Man har också ofta en känsla av att ministrarnafungerar litet grand som hönsmammor. De vill hållainformationen för sig själva, och inte släppa den ifrånsig allt för mycket. Då öppnar de ju sig för kritik, ochdet blir lättare för riksdagsledamöterna att se ochstyra. Det här är en väldigt negativ sida, tycker jag.Riksdagen har ett svagt regelsystem som ligger tillgrund för denna process. Det är knappast formaliserati någon utsträckning, och det är alltså inte konstigt attdet hela fungerar på ett dåligt sätt.En ytterligare sak som gör att det inte fungerar äratt många frågor avgörs på tjänstemannanivå i EU-sammanhang. Det gäller även frågor som man iblandkan bedöma vara av större vikt. Dessa frågor kommerdå inte upp till som formella frågor.Efter ett väldigt långdraget arbete i konstitutionsut-skottet reagerar nu äntligen utskottet i frågan. I betän-kandet tar utskottet ställning, och gör det med enpositiv vilja. Majoriteten i KU har äntligen börjat visaen insikt om problemen inom de demokratiska frågor-na. Jag vill ge ett särskilt erkännande till och . Jag tycker att börjarändra attityd och visa på en litet mer kritisk inställ-ning - åtminstone när det gäller själva beslutsproces-sen men kanske inte när det gäller sakfrågorna inomEU. Där ser vi ännu tiden an, innan den kritiska glö-den inom kanske skall kunna vakna till liv.En sak som är bra i betänkandet är att vi ha slagittillbaka de krav som har funnits på att avskaffa destenograferade protokollen. Socialdemokraterna harockså stött den linjen, vilket är bra. Det är bara Mode-raterna som har stått ensamma kvar på barrikadernaför att öka hemlighållandet och hemligstämplarna ibeslutsprocessen. Det är inte så hjältemodigt tyckerjag, men det visar ändå på något slags ryggrad att manvågar stå för det ända fram i plenum.Det är viktigt att underlagen, faktapromemoriorna,från regeringen formaliseras i något större utsträck-ning. De kommer att bli bättre om man följer uppdetta på ett bra sätt.Birgit tog upp en reservation från Miljö-partiet som handlade om resorna. Hon tyckte att vi varpopulister som inte ansåg att man skulle få resa iframtiden. Så är det naturligtvis inte.Vi reser ganska mycket , och det är nog braatt göra det om vi skall vara medlemmar i den europe-iska unionen. Men att som KU:s majoritet uppmanatill ännu mer resande är mer av populism, att försökagöra sig populär bland tjänstemän och riksdagsleda-möter. Men bland folket är det nog inte särskilt popu-listiskt, det kan jag hålla med om. Det finns angeläg-nare saker att lägga pengarna på, när det både finnsdatorer och telefoner att använda i stället.Det finns en huvudfråga där jag är besviken. Viborde ha gått över till ett system där vi i stället lämnarEU-frågorna till utskotten. är inte en brainstitution. Vi får inte ut någon offentlig debatt, ochdet är ett litet fåtal som får informationen. Detta ärriktigt allvarligt.Därför har en ganska omfattande re-servation, som vi tyvärr är ensamma om. Vi vill an-skaffa i allt väsentligt, och kanske baraha kvar den när det gäller IGC, övergripande rege-ringskonferenser. Vi vill också - och det är viktigt -lyfta fler frågor till beslut och framför allt debatter ikammaren. Utskotten kan t.ex. sluta ett betänkandemed en resolution, som då överlämnas till regeringen.Den s.k. Birgerssonska utredningen, demokratiut-redningen, som lade fram sitt betänkande för baranågra veckor sedan, har tagit idé som sinegen.Man skriver bl.a. så här: Fler riksdagsledamöterbör engageras i de unionspolitiska frågorna. Därförbör regeringens information och förankring införministerrådsmötena ske hos respektive fackutskott.Därigenom utnyttjas hela den stora kompetens somfinns hos ledamöter och utskottet, ett egetintresse av att sätta sig in i de förslag som ärpå väg att ta form på unionsnivå. De kan t.ex. föradiskussioner utifrån vitböcker, grönböcker och förslagsom kommissionen presenterar. Detta innbär också attriksdagens blir obehövlig och kan avskaf-fas.Jag måste ställa en fråga till er andra i debattensom jag skulle vilja ha ett riktigt rejält och rakt svarpå. Är det så att ni tycker att har missförstått demokratifrågan? Ellerfinns det andra skäl bakom att ni inte alls har lyssnatpå den här utredningen?Jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 4och 5. I övrigt stöder jag betänkandet, som inte enbartär dåligt utan har många goda sidor. Men man bordevarit litet tuffare och vågat gå ett steg längre och på såsätt fått ut EU-frågorna till en större offentlighet iSverige och också engagerat hela och parti-erna på ett helt annat sätt än i dag.Det finns också ett annat problem som jag måsteta upp. Vi hade ett förslag ifrån KU om att ge riksda-gens utskott möjlighet att yttra sig i uttalanden direkttill regeringen. Det förslaget var ett positivt steg i rättriktning, kanske viktigare än några av de andra som vifick igenom. Men det försvann tyvärr i hanteringenhär på slutet. Vi får se om det kan återuppväckasnågon gång senare, men det går nog inte nu på ett tag.Anf. 140 () replik:Fru talman! tar upp mycket av de-mokratifrågorna när det gäller EU. Om man anser attdet är valda ombud som skall fatta alla beslut finnsdet en väg att gå, nämligen att ge Europaparlamentetstörre makt i EU-frågorna. Vi i tycker skall gå åt det hållet, medan är emotdet.Det handlar om regeringar som hämtar kraft i sinarespektive parlament på hemmaplan och kan sittavid samma bord och diskutera och fatta beslut om förEuropas folk viktiga frågor. Det är ett fantastisktframsteg. Men det är viktigt att regeringarna har för-ankring bakåt. Det är hela syftet med hela detta arbeteoch med de beslut som vi kommer att fatta i dag.Det är klart att man kan återföra arbetet så att alltutrikessamarbete blir mellanstatligt och handlar omkonventionsskrivande. När det gäller andra och tredjepelaren har ju fått mycket mer att säga tillom än vad man hade tidigare. De nationella konven-tionerna har aldrig behandlats annat än i slutskedetnär de skall antas. Så i den meningen har riksdagenfått mer att säga till om än tidigare.Peter hade mycket kritiskt att säga omEU-nämnden. Min information från äratt informationen från regeringen har blivit bättre ochtydligare i lagstiftningsfrågor, första pelaren. Säkertkan ännu mer åstadkommas.Men det viktiga i det här betänkandet är inte och förändringar av det arbetet utan att manfokuserar på utskotten i ett mycket tidigare skede. Dåminskar naturligtvis också belastningen i på sluttampen.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag tror att man gör ett grovt misstagom man tror att man blir av med de demokratiskaproblemen i EU genom att överlämna mycket mermakt till Europaparlamentet.Jag anser att den som studerar det här problemetmycket noga måste komma till slutsatsen att det är denationella parlamenten som bär upp demokratin iEuropa, trots EU:s existens. Om man skall stärkademokratin inom måste man stärka par-lamentens ställning. Det gör vi litet grand i det härbetänkandet - det håller jag med om.Men vi kunde ha tagit ännu några steg för att göradet. Framför allt - och det tror jag att och jagkan enas om - kunde vi ha tagit ytterligare steg för attfå en offentlig debatt också här i . Det vorerimligt att ha EU-debatter iriksdagen, när vi nu har så många lagstiftningsproces-ser och andra beslut som fattas på EU-nivå. Det ärinte alls orimligt, och det har man inom flera andraparlament.Birgit sade att vi borde tycka att det mellanstatligaarbetet har blivit mycket bättre. Men innan vi var medi EU var vi ju inte med i det mellanstatliga samarbe-tet. Då gällde det oftast suveränt nationella frågor. Såman kan knappast säga att det har skett en förbättringpå det området. Från demokratisk synpunkt har detblivit en klar försämring, eftersom vi nu inte lägger utfrågorna på remiss ordentligt och inte har svenskautredningar till grund för materialet och i övriga in-ternationella frågor fungerar det mellanstatliga smar-betet som förut.Anf. 142 AXEL ():Fru talman! Förslagen i detta KU-betänkande syf-tar till, som flera debattörer före mig har sagt i denhär debatten, att öka inflytande över deståndpunkter som skall inta i förhandlingaroch vid beslutsfattandet inom EU. Det svenska med-lemskapet i EU medförde - som också någon harerinrat om, jag tror att det var - att vissnormgivningsmakt därmed överlämnades till de s.k.europeiska gemenskaperna. Dessutom är det rege-ringen som företräder i ministerrådet, som ärEG:s främste lagstiftare.Detta innebär sammantaget, enligt konstitutionsut-skottets uppfattning, att spelar en alldelesför undanskymd roll när det gäller positio-nering i och beredning av EU-frågorna. Detta tyckervi är djupt otillfredsställande. Utskottet skriver i bör-jan på betänkandet ett centralt stycke som jag ber attfå citera.Utskottet säger: "I enlighet med principerna fördet svenska statsskicket bör utöva ett aktivtoch reellt inflytande som gör det möjligt att på för-hand påverka de ståndpunkter som skall intainför förhandlingar och beslutsfattande inom EU.Utskottet vill betona att samverkan mellan riksdagoch regering bör ske under sådana former att svenskaintressen tillgodoses på bästa sätt. arbetebör, enligt utskottet, koncentreras på de frågor somföre medlemskapet avgjordes av . "Fru talman! För att åstadkomma detta föreslår ut-skottet en lång rad åtgärder, som utskottets fru ordfö-rande har redogjort för, och som talarna i övrigt föremig också har diskuterat. Men jag skall bara beröranågra.Den viktigaste förutsättningen för att riksdagenskall kunna utöva ett aktivt och tidigt inflytande är attfå en tidig och bra information från regeringen. Häranser utskottet, och flera har sagt det före mig, att detfinns möjligheter för regeringen att förbättra kvalite-ten på informationen, att strukturera den bättre och attgöra den mer problemorienterad samt att den ocksåskall innehålla regeringens ståndpunkt i den aktuellafrågan. Fakta-PM har nämnts. De skall tillställas riks-dagen i viktiga frågor. Det är också en skyldighet somutskottet lägger på regeringen.Ett annat instrument som livligt har debatteratsunder denna knappa timme detta ärende har varituppe på dagordningen är . stöder krav: hellre kvali-tet än kvantitet i underlaget. En förbättrad kvalitet ärockså nödvändig för rätt kunnabedöma regeringens förslag.Vi stöder också ett annat av förslag,och det sägs också i KU:s betänkande. Vi kräver enförbättrad närvaro på nämnden av ansvariga statsrådinnan de skall åka ner till eller någon annan-stans och avgöra frågor, medförande i bagaget ensvensk ståndpunkt. Då bör också ansvarigt statsrådfinnas på nämnden veckan före.Det viktigare instrumentet är utskott.Att involvera utskotten tidigt i beslutsprocessen närdet gäller EU-frågor är det absolut centrala för att nåframgång om vi menar - vilket vi gör i konstitutions-utskottet - att skall ha ett så stort inflytandesom möjligt på skeendet i EU, vad svenska stånd-punkter skall innehålla och hur de skall vara utforma-de.Om skall få ett större inflytande än i dagär det utskotten det hänger på, i all ära.Några har tyckt att den borde få större befogenheteratt väcka debatter i kammaren, osv. Det tycker inte vi.Dess roll och funktion är viktig, men den har en spe-ciell funktion. är bollplanket just i den"svenska" slutänden i processen. Innan vederbörandestatsråd skall åka i väg skall man i slutänden kunnakontrollera att uppfattningen stämmer med riksdagensståndpunkt.Men det viktiga jobbet sker innan i berednings-processen, där utskotten skall vara med, ansvarigadepartement ha en naturlig dialog och kontakt medsina fackutskott, och man gemensamt skall kunnaarbeta fram den svenska ståndpunkten. Detta är såavgörande att KU föreslår att utskotten åläggs attbehandla "sina" EU-frågor.Fru talman! Det råder stor enighet kring detta be-tänkande, dock icke total. Det finns fem reservationersom är fogade till det. Jag skall enbart kommenteraden sista av dem, med som förstanamn, där man vill att skall få sammamöjlighet som utskotten att hänskjuta en samrådsfrågatill kammaren.Utskottsmajoriteten avstryker reservationen. själv åstundar inte någon sådan möjlighet.Utskotten - som vi i och med detta betänkande lyfterfram ordentligt i EU-frågorna - har redan nu en möj-lighet att ta upp ärenden i kammaren inom sina revir.Det gäller också deras del av EU-frågorna. Den en-skilde riksdagsledamoten har samma möjlighet attväcka frågorna till en kammardebatt, frågestunder ochannat. Det viktiga är att aktiva utskott i ,som vi vill få i dessa frågor, tillgodoser reservanternasönskemål.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 143 () replik:Fru talman! Förslaget om att in cor-poro skulle kunna vända sig till och begäraen öppen diskussion i kammaren är en viktig formellfråga. Har man en mycket viktig fråga i EU-nämndendär man skall ge ett råd till regeringen innan ministernåker till ministerrådet borde det finnas en formellmöjlighet att vända sig till kammaren för att vidga denrådgivande församlingen. I praktiken torde det kanskeinte ha så stor betydelse, eftersom det finns andra somkan begära debatter. Men sådana debatter skall detfattas beslut om mellan gruppledarna och talmannen,osv.Vi tycker att det borde finnas en formell möjlig-het, eftersom är hela repre-sentant i lagstiftningsfrågor inför ministerrådsmötena.Därtill kommer att inte som utskottenkan skriva betänkanden. Utskotten kan ta initiativ tillatt lägga fram ett betänkande här i kammaren också iEU-frågor. Denna möjlighet har inte EU-nämnden.Det vore därför enligt min mening ett stor formelltframsteg att kunde vända sig till helariksdagen.Anf. 144 AXEL () replik:Fru talman! Trots att utskottets ordförande mycketvältaligt pläderade för reservation 5 är jag lika kall-sinnig nu som jag var i talarstol. Dettillkommer en sak av praktisk natur som icke är ovik-tig. Om skulle besluta i enlighet med reser-vationen skulle det innebära att i tidsutrymmet mellanfredagen ett och måndagen två, då ledamöter vanligtvis firarnågot slags ferier utanför detta hus, skulle inrättasnågot slags hearing. Detta faller på sin egen orimlig-het. ärenden är ju de ärenden som justför tillfället är aktuella, . Det är möjli-gen när vi blir informerade om de pågående förhand-lingarna i IGC, regeringskonferensen, som vi har dettatidsutrymme.Men det är inte det viktigaste argumentet för oss imajoriteten. Det viktigaste är att utskotten redan harde här möjligheterna. De besitter sakkunskaperna, ochde har tid till sitt förfogande, om beslutarsom KU nu föreslår, nämligen att utskotten kommerin tidigt i processen. Då finns all möjlighet i världenför vart och ett av våra fackutskott att se till att vi fårgenomlysta och bra debatter i kammaren i EU-frågor.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag behöver inte upprepa argumentenför förslaget. Jag vill bara lägga till att det är riktigtatt det ofta är korta bollar och ont om tid när minist-rarna skall åka ned till ministerrådsmötena. Men vivet ju alla att den här frågan är uppe i regeringskonfe-rensen, där syftet är att skapa bättre utrymme för denationella parlamenten att påverka sina regeringar.Det är en viktig fråga. Jag skulle förmoda att vi kan sefram emot att de bekymren blir mindre i framtiden.Anf. 146 AXEL () replik:Fru talman! När det gäller regeringskonferensensarbete med de här frågorna hyser jag precis sammaförhoppningar som fru ordföranden i utskottet, nämli-gen att regeringskonferensen, inte minst tack varesvenska och nordiska initiativ, skall få till stånd enökad öppenhet och ett ökat inflytande för de nationel-la parlamenten. Om de skulle lyckas riktigt bra är jagden förste att erkänna att vi snabbt bör förändra re-gelverket i vår riksdag för att svara mot de ökademöjligheterna.Anf. 147 () replik:Fru talman! I debattfrågan, som ni har diskuteratnu, tycker jag inte att Socialdemokraterna är riktigttrovärdiga. Vi har ju också lagt fram förslag om att geutskotten bättre möjligheter att komma till kammarenoch debattera frågorna. Men inte heller det vill Soci-aldemokraterna. Därför håller inte argumentet att har ont om tid och att Socialdemokraternadärför inte vill ha flera offentliga debatter. För att blitrovärdiga måste ni, tycker jag, faktiskt vara litet meraktiva i den här frågan och hjälpa till att hitta en formså att vi kan få till stånd ordentliga debatter när detgäller EU-frågorna.En annan sak som jag tog upp i mitt anförande ti-digare var förslag,nämligen att man skall avskaffa , i likhetmed vad föreslår, och lägga frågorna iriksdagens utskott i stället. Där finns det en bättrekompetens, och där kan vi också få i gång riksdags-partierna. Min fråga var: missförstått demokratifrågan? Den svaradeAxel inte på, men han får gärna göra detnu.Anf. 148 AXEL () replik:Fru talman! När det gäller debattfrågan kan jaginte förstå annat än att majoritetsförslaget måste varabättre än reservation 5, . Om man sertill den verkliga möjligheten till fler debatter i EU-frågor i kammaren kan jag inte finna något bättreinstrument än utskotten. Det är bra att vi har i slutändan för att synkronisera eventuelltutestående frågor och så.